title: Rapport från kommissionen - Yngre jordbrukare och problemet med övertagande av företag inom det europeiska jordbruket

eurovoc_concepts:
family farming
investment aid
rural development
transfer of farms
young farmer

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 09. 1996 KOM(96) 398 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN Yngre jordbrukare och problemet med övertagande av företag inom det europeiska jordbruket Yngre jordbrukare och problemet med övertagande av foretag inom det europeiska jordbruket INNEHALLSFÖRTECKNING I. INLEDNING fl. YNGRE JORDBRUKARES SVÅRIGHETER OCH KRAV 1. LANDSBYGDENS AVFOLKNING OCH TILLBAKAGÅNG 2. BEVARANDE AV LANDSBYGDEN OCH KVINNORNAS MEDVERKAN 3. ETABLERINGSKOSTNADER 4. INKOMSTDELNING UNDER ÖVERTAGANDET III GEMENSKAPSÅTGÄRDER 1. STRUKTURELLA ÅTGÄRDER ENLIGT MÅL 5 A 1. 1 Stöd till etablering och investeringar 1. 2 Stöd till yrkesutbildning för yngre jordbrukare 2. FÖUDÅTGÄRDER TILL REFORMEN AV GEMENSKAPENS JORDBRUKSPOLITIK 3. LANDSBYGDSUTVECKLrNGSPOLITIKEN OCH REGIONALPROGRAMMEN 3. 1 Mål 1: utveckling och strukturanpassning i underutvecklade områden 3. 2 Mål 5b: Landsbygdens utveckling och strukturanpassning 3. 3 Mål 6: Utveckling och strukturanpassning i de glesast befolkade områdena 3. 4 LEADER (Samordning av insatser för landsbygdsutveckling) 3. 5 Försöks- och demonstrationsprojekt 4. MARKNADSORGANISATIONERNA 5. ANDRA ÅTGÄRDER 5. 1 Gemenskapens utbildningsprogram 5. 2 Gemenskapens nya forskningsprogram 5. 3 Information IV. FÖRSLAG OCH REKOMMENDATIONER 1. GEMENSKAPSÅTGÄRDER 1. 1 Startstöd 1. 2 Utbildning 1. 3 Förtidspensioneringssystemet 1. 4 Marknadsordningar 2. NATIONELLA ÅTGÄRDER 2. 1 Arvsrätt 2. 2 Skattesystem 2. 3 Arrendeupplåtelse 2. 4 Förberedande av övertagandet: nya former för samverkan föräldrar/bam (eller annan övertagare) 2. 5 Avbytartjänst 2. 6 Etablering av yngre från icke-landsbygdsmiljö FÖRBÄTTRING AV INFORMATIONEN 3. Sida 1 <X, 2 2 2 3 3 4 4 4 5 5 6 6 6 7 7 7 8 9 9 10 10 11 11 11 11 11 12 13 13 13 14 14 14 14 15 Yngre jordbrukare och problemet med övertagande av foretag inom det europeiska jordbruket I. INLEDNING Denna rapport överlämnas till kommissionen som ett bidrag till diskussionen om yngre personers etablering i jordbruket, bl. a. för att tillmötesgå den begäran som framställdes vid det informella rådsmötet om jordbruket i Ioannina. Inom Europeiska unionen finns f. n. nära 8,5 milj. företag. Enligt EUROSTAT:s senaste undersökning om jordbruksföretagens struktur inom de Tolv (1989/91), är endast 8,3% av företagsledarna under 35 år, medan 24,5%, d. v. s. nästan var fjärde företagare, är över 65 år. Företagarnas medelålder har ökat väsentligt under de senaste åren; färska uppgifter visar att 53,6% av de europeiska jordbrukarna är 55 år eller äldre. Även om fullständiga data ännu inte är tillgängliga, tycks situationen vara likartad i de nya medlemsstaterna. Den aktuella situationen för yngre jordbrukare i Europeiska unionen kännetecknas av mycket varierande uppgifter, vilket försvårar en signifikant jämförelse av deras situation i de olika medlemsstaterna. Det faktum att vissa statistiska data saknas eller snabbt blir inaktuella bidrar dessutom till svårigheten att utvärdera läget i en situation som kännetecknas av betydande ekonomiska förändringar. Tillgängliga data bekräftar att yngre jordbrukare i Europeiska unionen i allmänhet leder företag vars areal inte endast är klart större än det nationella genomsnittet, utan den största bland alla åldersklasser. På europeisk nivå är den genomsnittliga utnyttjade åkerareal som brukas av företagare under 35 års ålder 19,4 ha, medan det totala genomsnittet är 15 ha. Den genomsnittliga arealen minskar regelbundet med varje åldersklass till 6,7 ha för företag som drivs av jordbrukare som är 65 år och äldre. En liknande tendens kan konstateras i alla medlemsstater, även om hänsyn tas till olikheter i situationen vad gäller genomsnittlig utnyttjad åkerareal i absoluta tal mellan staterna, varför situationen för yngre jordbrukare överensstämmer bättre med deras äldre kollegers än med situationen för yngre jordbrukare som är etablerade i en annan medlemsstat. Även när det gäller företagarnas ekonomiska situation finns det stora skillnader mellan medlemsstaterna, medan däremot villkoren för de yngre inte skiljer sig särskilt från villkoren för äldre jordbrukare i samma område. Beträffande driftsinriktningen bör det understrykas att de yngre är väl representerade inom trädgårdsnäring och mjölkproduktion. Det är ändå möjligt att dra vissa väsentliga slutsatser om de problem som möter jordbrukarna på etableringsstadiet och att urskilja användbara initiativ på gemenskaps- och nationell nivå. När det gäller etablering bildar gemenskapens regler i många fall en lämplig ram för åtgärder, särskilt genom strukturfonderna som tillhandahåller medel som gör det möjligt för medlemsstaterna och regionerna att genomföra särskilda åtgärder. Det bör emellertid understrykas att det finns väsentliga skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller åtgärder för att stödja yngre jordbrukare, såväl vid utnyttjande av strukturfondernas som inom marknadssektorerna. Med hänsyn till Europeiska unionens övergripande intresse av att stimulera en dynamisk jordbrukssektor som kan möta framtidens utmaningar, har kommissionen genom denna rapport beslutat hävda vissa ståndpunkter i syfte att främja ett minimum av samstämmighet i de förmåner som beviljas yngre jordbrukare runt om i unionen. Med iakttagande av §ub§idiafit#tsprineipe»n kommer det beskrivna tillvägagångssättet att fortsätta att lämna ett betydande manöverutrymme åt medlemsstaterna när det gäller den konkreta tillämpningen för att göra det möjligt att ta hänsyn till den faktiska situationen i de olika berörda områdena. instrument la II. YNGRE JORDBRUKARES SVÅRIGHETER OCH KRAV Liksom ekonomiska aktörer inom andra sektorer i snabb förändring står ett stort antal jordbrukare i dag inför en ny socio-ekonomisk verklighet och känner en osäkerhet som även drabbar de yngre. Det bör också understrykas att en stor del av de svårigheter, framförallt av ekonomiskt slag, som möter yngre jordbrukare, inte är speciella för jordbrukssektorn utan berör all ekonomisk verksamhet vid övertagande. 1. LANDSBYGDENS AVFOLKNING OCH TILLBAKAGÅNG I de perifera landsbygdsområdena som är beroende av jordbruket är avfolkningen det mest uppenbara problemet. Dessa områden kännetecknas av en gles och åldrande befolkning. Detta beror i första hand på den naturliga utvecklingen av arbetskraften i jordbruket till följd av spridningen av mera produktiva metoder. Inom en sektor som domineras av familjeföretag betyder en ökning av produktiviteten att deltidssysselsättningen ökar. När en heltidsjordbrukare drar sig tillbaka är det därför oundvikligt att hans företag läggs samman med ett annat eller att efterträdaren ägnar sig åt det på deltid. och/eller minskar antalet företag att Dessutom hämmas de svagaste eller med eftersatta landsbygdsområdena ofta av brist på infrastruktur och ett ensidigt näringsliv. Nödvändigheten att utveckla deras basservice (bl. a. när det gäller hälsovård, utbildning, kultur och fritid samt kollektivtrafik) erkänns vanligen men tenderar att brytas mot ett ökande tryck på att minska de offentliga utgifterna. Det handlar om ett utomordentligt viktigt problem som blir allt mer akut och som i hög grad markerar behovet av den kraftansträngning som kan göras på regional och nationell nivå. Om en sådan insats inte kommer till stånd kommer en stor del av den ansträngning för landsbygdsutveckling som görs av EU att ha ringa eller ingen effekt alls. 2. BEVARANDE AV LANDSBYGDEN OCH KVINNORNAS MEDVERKAN Landsbygdsbefolkningen inom unionen möter också en rad sociala problem: risken att förlora sin kulturella identitet när den traditionella livsstilen förloras, och ett intryck som är gemensamt för alla yngre av maktlöshet och av att de inte deltar i det offentliga livet och i de beslut som berör dem. När de väljer sin framtid är de yngre också mycket känsliga för föreställningen om jordbrukarens yrke i den allmänna opinionen, som inte tycks fullt ut uppskatta hans roll i ekonomin och miljövården. Dessutom bör understrykas kvinnornas viktiga bidrag till bevarandet av en varaktig landsbygdsmiljö som kräver en balanserad befolkningsstruktur. Skälen till nuvarande obalans i landsbygdsbefolkningen är välkända, eftersom de yngre kvinnorna, som ofta är välutbildade, i stort antal flyttar till centrala tätorter. Detta har gett upphov till en obalans i befolkningsstrukturen med en onormalt stor andel äldre och ogifta män och få kvinnor, särskilt yngre kvinnor i åldersgruppen 20-39 år. Detta förhållande tenderar att utarma den ekonomiska, kulturella och sociala strukturen i landsbygdssamhällena och att bli bestående, så att landsbygden utarmas. Men det vore felaktigt att betrakta kvinnornas roll endast som sällskap och medhjälpare, även om det är väsentligt att de bidrar till livet och arbetet på garden. F. n. beräknas endast 10% av jordbrukets företagare vara kvinnor, trots att kvinnorna representerar omkring 35% av de yrkesarbetande i jordbruket. Utvecklingen mot ett större inflytande för kvinnorna i ledningen av jordbruksföretagen är oundviklig och viktig. Allt tyder på att kvinnorna har förmåga och kompetens att med framgång leda företag, och tack vare bättre utbildning och stöd bör det vara möjligt att åstadkomma en avsevärd förbättring i förhållande till nuläget. Dessutom bör noteras att en stor del av de kreativa idéerna för differentiering av företagens verksamhet kommer från kvinnorna, och kvinnorna själva är ofta bäst skickade att tillföra hushållet extrainkomster - ibland oumbärliga - genom anställning utanför jordbruket, ofta på deltid, något som ökar i betydelse i arbetssituationen på landsbygden. 3. ETABLERINGS KO STNADER Bland de yngre lantbrukarnas speciella problem är finansieringen det viktigaste. Till följd av den tekniska utvecklingen, specialiseringen och den allt större storlek som krävs för att göra företagen ekonomiskt bärkraftiga, ställer etableringen ständigt ökande krav på kapital. Vid inköp av mark påverkar köpeskillingen för fastigheten liksom skatter den yngre jordbrukarens begränsade ekonomiska resurser. Även då företag ärvs från föräldrarna kan svårigheter uppstå. De andra arvtagarna måste blandas in i uppgörelsen om övertagandet, värderingen och fördelningen av tillgångarna, vilket kan förorsaka oenighet. En annan viktig fråga är kravet på ersättning till de andra arvtagarna vid övertagande, antingen den sker till förmånspris eller till marknadspris. En stor del av företagets avkastning används under flera år till att betala arvsskatt, och kan därför inte återinvesteras i företaget. För viss produktion har produktionsrättigheter ett saluvärde. Detta ökar ytterligare kapitalbehovet för de yngre som inte bara måste köpa mark och produktionsmedel utan också rätten att producera. Likaså måste de yngre jordbrukarna ofta återställa produktionsförmågan, som har sjunkit under senare delen av den föregående generationens aktiva tid. Mycket ofta har de yngre jordbrukarna svårt att erhålla kredit. Bankerna föredrar att ge lån till redan etablerade företag, snarare än till projekt som ännu inte visat prov på sin effektivitet, vilket gör krediten selektiv. 4. INKOMSTDELNING UNDER ÖVERTAGANDET När det gäller barn till lantbrukare som tar över föräldrarnas företag och i sin tur etablerar sig, vilket sker i de allra flesta fall, är ett direkt övertagande ofta inte möjligt. Till följd av föräldrarnas ålder och det faktum att de kanske ännu har vårdnaden om yngre barn, visar det sig nödvändigt att gå via ett gemensamt brukande. Företaget måste då kunna ge tillräcklig inkomst åt två hushåll under en ganska lång tid (10-15 år). Dessutom kännetecknas denna övergångsperiod i flertalet mindre familjeföretag av att de yngre är starkt ekonomiskt beroende och inte har någon större del i ansvaret. Där det visar sig omöjligt att skaffa en godtagbar bostad åt två familjer till följd av ekonomiska eller praktiska svårigheter (om t. ex. lagstiftning gör det omöjligt att få byggnadstillstånd), skärps denna problematik ytterligare. III GEMENSKAPSÅTGÄRDER F. n. finns ett antal möjligheter att stödja de yngre jordbrukarna: olika specifika instrument inom ramen för generellt tillämpliga, "horisontella" strukturella åtgärder, följdåtgärder till den gemensamma jordbrukspolitiken, vissa åtgärder som ingår i landsbygdsutvecklings- och regionalpolitiken, samt de möjligheter som erbjuds genom de gemensamma marknadsorganisationerna. 1. STRUKTURELLA ÅTGÄRDER ENLIGT MAL 5 A !•1 Stöd till etablering och investeringar De stöd som beviljas enligt artiklarna 10 och 11 i förordning (EEG) nr 2328/91 om förbättring av jordbruksstrukturens effektivitet syftar till att placera i ledningen för jordbruksföretag yngre personer som har förmåga att anpassa sig till den nya situationen inom jordbruket. Stöden har som mål att skapa möjlighet att finansiera etableringskostnaderna, bl. a. för att överta befintligt driftskapital och fastighetskapital, och följaktligen att täcka de risker som är förenade med de yngre företagarnas nya ansvar. Stöden är förbehållna yngre jordbrukare som inte har fyllt 40 år (vissa medlemsstater har infört en åldersgräns vid 35 år) , som ikläder sig det juridiska ansvaret för och ledningen av ett företag som kräver en arbetsvolym motsvarande minst en arbetskraftsenhet. Den yngre jordbrukaren skall etablera sig för första gången som egen företagare inom jordbruket, eller efter en etablering på deltid börja driva jordbruk som huvudsysselsättning. Åtgärden, som tidigare var förbehållen jordbrukare som hämtade minst hälften av sina inkomster från jordbruket, har nyligen utvidgats till att gälla kombinerad verksamhet som även innefattar skogsbruk, turistnäring eller hantverk. Enligt nuvarande regler som syftar till att främja etableringen av kompetenta yngre personer skall de stödberättigade ha tillräckliga yrkeskvalifikationer. Utbildningen bör ligga på gymnasie- eller högskolenivå. I brist på sådan utbildning skall den yngre personen göra en etableringsförberedande praktik med en varaktighet av minst 150 timmar. Gemenskapens ordning för stöd till yngre jordbrukare omfattar två separata kategorier av stöd: Det egentliga startstödet, som omfattar ett engångsbidrag på högst 15. 000 ecu och som av medlemsstaten får ersättas med en motsvarande räntesubvention, och en räntesubvention om 5% under 15 år, vars nuvärde inte får överstiga 15. 000 ecu och som kan betalas ut i form av ett motsvarande bidrag, på lån som tagits för att täcka kostnader för etableringen. Kompletterande stöd för investeringar om 25% för nyinvesteringar enligt gemenskapens ordning för fysiska förbättringsplaner, på villkor att den yngre jordbrukaren har de yrkeskvalifikationer som krävs och lämnar in planen inom fem år efter etableringen. Detta stöd kan beviljas oberoende av startstödet. Tillämpningen av ordningen är frivillig för medlemsstaterna; de kan tillämpa den helt eller delvis, och de kan även bevilja nationella stöd på andra villkor och till högre belopp. Medlemsstaterna har nämligen ansetts vara bäst skickade att enligt sin egen allmänna lagstiftning och i mån av egna behov avgöra i vad mån det är nödvändigt att utnyttja tillgängliga möjligheter och göra sina prioriteringar. Eftersom strukturer och traditioner är mycket olika uppvisar tillämpningen av ordningen i de olika medlemsstaterna en påfallande variation. Merparten av staterna inklusive de tre nya medlemsstaterna har valt att utnyttja både startstödet och det kompletterande stödet för investeringar. Nederländerna har avslutat ordningen för startstöd 1992 men beviljar kompletterande stöd för investeringar. Förenade kungariket, som inte tillämpar startstöd, har helt nyligen valt att inte längre bevilja investeringsstöd. Beträffande arten av beviljade stöd är skillnaderna betydande. Vissa medlemsstater har fastställt tilläggsvillkor för stödberättigande, andra har valt ett enda system, andra ett blandat system med kombinerade bidrag och räntesubventioner. Stödbeloppen är likaså mycket skiftande från land till land. Vissa begränsar dem till det maximibelopp som finansieras av EUGFJ, ibland mindre, medan andra lämnar betydande tillägg av nationella medel. Under 1994 har mer än 23. 000 yngre jordbrukare i Europa utnyttjat startstöd, och 8. 500 har fått kompletterande stöd till investeringar. Gemenskapens finansiella bidrag har ökat påtagligt, och 1993 uppgick åtagandena totalt till 183 milj. ecu. Sedan 1989, då reformen av strukturfonderna trädde i kraft, har uppskattningsvis 190. 000 yngre jordbrukare inom Europeiska unionen utnyttjat de möjligheter bestämmelserna rörande jordbruksstrukturen erbjuder. 1. 2 Stöd till yrkesutbildning för yngre jordbrukare Utbildningsstödet, som grundar sig på artikel 28 i förordning (EEG) nr 2328/91 skall bidra till att höja nivån på jordbruksutbildningen och därigenom förstärka effekten av de andra strukturåtgärderna enligt mål 5a. Stödet avser deltagande i och organisation av fullständig eller kompletterande jordbruksinriktad kurs, yrkesutbildning och vidareutbildning för yngre jordbrukare som skall ha minst 150 timmars yrkesutbildning för att nå den utbildningsnivå som krävs för att få startstöd. Stödbeloppet är 10. 500 ecu per person, varav 4. 000 ecu för kurser som avser miljö, skog och produktionsomställning. EUGFJ:s bidrag till utbildning var 8,7 milj. ecu 1993. Även om detaljerade data inte är tillgängliga uppskattar man att antalet deltagare i kompletteringskurser kan uppgå till 10. 000 per år. 2. FÖLJDATGÄRDER TILL REFORMEN AV GEMENSKAPENS JORDBRUKSPOLITIK Bland de följdåtgärder som beslutats inom ramen för reformen av gemenskapens jordbrukspolitik finns gemenskapens förtidspensioneringssystem enligt förordning (EEG) nr 2079/92, som ger äldre jordbrukare som beslutar upphöra med sin verksamhet en tillfredsställande inkomst i syfte att främja återstående företags avlösning, omstrukturering och lönsamhetsförbättring. Därför kan det också erbjuda bättre förutsättningar för yngre jordbrukares etablering och för utveckling av företaget. Gemenskapens förtidspensioneringssystem riktar sig till företagsledare som är 55 år och äldre, som varaktigt upphör att driva jordbruk och som lämnar sitt företag. Stödet betalas ut i form av ett avvecklingsbidrag (samfinansierbart högst 36. 225 ecu) eller en årlig ersättning (högst 12. 075 ecu). Den övertagande jordbruk som huvudsysselsättning under minst fem år med iakttagande av miljöskyddets krav. Han skall också väsentligt utöka storleken på sitt företag. förbinder sig att driva jordbrukaren Systemet är frivilligt. Tills nu har tio medlemsstater tillämpat det, men tillämpningen har i allmänhet börjat helt nyligen. Luxemburg, Nederländerna och Förenade kungariket tillämpar det inte. Bland de nya medlemsstaterna har endast Finland infört systemet. Sammantaget syftar programmen till att omkring 205. 000 jordbrukare skall lämna näringen och att mer än 4,3 milj. ha skall friställas, varav 5-10% kommer att övergå till annan användning än jordbruk, såsom skogsbruk och inrättande av ekologiska reservat. Återstoden skall överföras till nya jordbruksföretagare, som kommer att utnyttja arealen för att utvidga sina företag eller för nystartande. Vissa medlemsstater har i sina program för förtidspensionering föreskrivit villkor som speciellt gynnar yngre jordbrukare. Det finns två andra följdåtgärder: en åtgärd som avser produktionsmetoderna och som överensstämmer med kraven på miljövård och på skötseln av naturområden (förordning (EEG) nr 2078/92) och ett system för stöd till skogsbruksåtgärder i jordbruket (förordning (EEG) nr 2080/92). Även om dessa åtgärder inte riktar sig speciellt till yngre jordbrukare är de av speciellt intresse för dessa. I själva verket är det de yngre som är mest benägna att förändra sin produktion, t. ex. inom ramen för åtgärder för att införa ekologiskt jordbruk och utbildning, för att utnyttja de nya möjligheter som öppnar sig för jordbruket. 3. LANDSBYGDSUTVECKLINGSPOLITIKEN OCH REGIONALPROGRAMMEN De särskilda åtgärder riktade till yngre jordbrukare som nämnts kan inte i sig själva garantera tillräckligt gensvar på behoven hos de yngre personer som beslutar bosätta sig och arbeta i landsbygdsmiljö. Det bör erinras om att det är genom ett vidare grepp, bl. a. genom den insats som görs efter reformen av strukturfonderna på landsbygden enligt mål 1, 5b och 6, och med LEADER- initiativet, som unionen avser att skapa en konkret lösning av deras problem. 3. 1 Mål 1: utveckling och strukturanpassning i underutvecklade områden I de zoner som faller under mål 1 har gemenskapen genom finansiering av de tre strukturfonderna (EUGFJ, ERUF och ESF) kunnat stödja ansträngningarna att diversifiera och omorientera produktionen på landsbygden för att förnya den ekonomiska strukturen och motverka tendenserna till flykt från landsbygden. Bland de prioriterade utvecklingslinjer som gemenskapens stöd följer och som fastställts inom ramarna för gemenskapsstöd finns sådana för jordbruk och landsbygdsutveckling, modernisering av de ekonomiska strukturerna och förstärkning av de mänskliga resurserna. Reformen i juli 1993 har vidgat fältet för EUGFJ:s insatser till nya områden, såsom förbättring av landsbygdens bostäder, politik för kvalitet och sälj främjande åtgärder, stöd till tillämpad forskning och åtgärder för finansiell ingenjörsvetenskap. Alla dessa åtgärder är ägnade att gynna yngre jordbrukare, som kan dra direkt fördel av dem eller bli delaktiga av en landsbygdsmiljö som förbättrats genom strukturåtgärderna och som stimulerar till återvändande till landsbygden. Mål 1 täcker f. n. 45,5% av unionens territorium och 26,6% av gemenskapens befolkning. Under perioden 1994-1999 disponibla resurser uppgår till 103,5 miljarder ecu. 3. 2 Mål 5b: Landsbygdens utveckling och strukturanpassning Mål 5b är orienterat mot utveckling av landsbygden i ett samlat grepp s syftar till anpassning och diversifiering av den primära sektorn såväl s utveckling av de olika ekonomiska sektorerna i landsbygdsmiljön. om om Utvecklingsstrategierna syftar alltså till att vidmakthålla befolkningen i området genom förbättring av inkomsterna och en allmän förbättring av livsvillkoren på landsbygden. Programmen enligt mål 5b är speciellt inriktade på att ingripa i form av en multisektoriell mekanism till förmån för all ekonomisk verksamhet ägnad att medverka till landsbygdsutveckling, d. v. s. jordbruk, skog, små och medelstora företag, turistnäring och miljö, en mekanism som alltid åtföljs av en betydande satsning på utbildning. Det integrerade grepp som tillämpas inom programmen stöder ett aktivt deltagande av alla parter: lokala, nationella såväl som gemenskapen. De områden som kan komma ifråga för mål 5b berör nära 33 milj. invånare eller 8,9% av gemenskapens befolkning. Den kredit som står till de Femtons unions förfogande uppgår till 6. 877 milj. ecu för perioden 1994-1999. 3. 3 Mål 6: Utveckling och strukturanpassning i de glesast befolkade områdena I anslutningsakten för de tre nya medlemsstaterna har ett nytt prioriterat mål för strukturfondernas verksamhet tillkommit. Det handlar om mål 6, som syftar till att främja utveckling och strukturanpassning i mycket glesbefolkade områden i Finland och Sverige. De resurser de tre fonderna, till vilka skall läggas FFU, anslår till dessa områden för perioden 1995-1999 uppgår till 741 milj. ecu. Liksom i mål 1-områdena omfattar programmen all ekonomisk verksamhet i dessa områden. Med hänsyn till landsbygdens betydelse föreskriver de bestämmelser som integrerade "landsbygdsutvecklingspaket" ägnade att stödja lokala initiativ inom alla sektorer, och även att ge nytt liv åt landsbygdsmiljön i sin helhet. genomförande kommissionen godkänts av av 3. 4 LEADER (Samordning av insatser för landsbygdsutveckling) LEADER-programmet är ett gemenskapsinitiativ som innefattar lokala strategier grundade på förslag från landsbygdsbefolkningens organisationer i syfte att söka lösningar på utvecklingsproblemen. Målet för programmen är att identifiera innovativa lösningar på landsbygdens olika problem samtidigt som dess egna resurser förstärks. LEADER II, med en förstärkt finansiering (1. 700 milj. ecu för de tre fonderna) och en utökad tillämpning av subsidiaritetsprincipen för programfasen 1994- 1999 stöder fyra typer av åtgärder: anskaffning av kompetens (utarbetande av en strategi för utveckling utifrån områdesdiagnos, motivation och engagemang av lokala krafter); genomförande av innovationsprogram för demonstration och överförande till alla sektorer av landsbygdsutvecklingen; erfarenhetsutbyte och för genom landsbygdsutveckling; och gränsöverskridande samarbetsprojekt. överföring europeiskt kunnande nätverk ett av I första fasen har LEADER finansierat 217 lokala aktionsgrupper. En finansiering från gemenskapen på 445 milj. ecu har mobiliserats som möjliggjort en total investering av 1. 155 milj. ecu, vartill förutom gemenskapen även medlemsstaterna och lokala ekonomiska aktörer bidragit. Detta initiativ från gemenskapen, som har rönt stor framgång under sin förstå fas, bidrar till att skapa dynamik i utvecklingen, och följaktligen till att skapa en gynnsam miljö för uppkomsten av olika initiativ i landsbygdsmiljön, bl. a. från yngre personer. 3. 5 Försöks- och demonstrationsprojekt För att förstärka effekten av sin verksamhet för landsbygdsutveckling finansierar EUGFJ genomförandet av försöksprojekt avseende strukturanpassning inom jord- och skogsbruket, och demonstrationsprojekt, inklusive initiativ som berör utveckling och förbättring av skogar, och sådana som syftar till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Denna verksamhet syftar till att demonstrera möjligheterna i nya system och ny teknik, och framförallt till att ge en vid spridning åt de kunskaper och den erfarenhet som vunnits. Som redan klargjorts riktar sig åtgärderna för landsbygdsutveckling enligt mål 1, 5b och 6, LEADER samt försöks- och demonstrationsprojekten inte uteslutande till yngre jordbrukare. Exakta data, som tillåter en utvärdering av deras deltagande i dessa åtgärder, finns inte tillgängliga. Alla kontakter som tagits under beredningen av handlingsprogrammen och uppföljningen av de olika åtgärderna visar att deltagandet från yngre jordbrukare är mycket viktigt, för att inte säga dominerande för viss verksamhet, såsom LEADER. 4. MARKNADSORGANISATIONERNA De system som finns inom de olika gemensamma organisationerna för marknaden kan klassificeras i tre kategorier med hänsyn till etableringen av nya producenter. Vissa organisationer föreskriver individuella "produktionsrättigheter" i syfte att styra produktionen. I det avseendet är styrningen starkast inom mjölksektorn. Denna typ av system tillämpas också för bidrag för am- och dikor, får och getter, tobak och durumvete. Inom vinsektorn skapar begränsningen av planteringsrätten en liknande situation. Eftersom de individuella referenserna i princip grundas på tidigare produktion, medför dessa system vissa begränsningar med avseende på möjligheten att starta en produktion. De jordbrukare som vill etablera sig måste förvärva företag "med kvot". Det system som finns inom mjölksektorn kan tjäna som exempel för att illustrera denna situation. Systemet, som har varit föremål för ett nytt regelverk som varit i kraft sedan april 1993, grundar sig på rådets förordning (EEG) nr 3950/92, som fastställer de totala nationella kvantiteterna och definierar de individuella referenskvantiteterna som den kvantitet som fanns disponibel på företaget den 31 mars 1993. Dessa föreskrifter bekräftar principen att de kvantiteter som hänför sig till ett företag överlåts med detta i händelse av försäljning, utarrendering eller överlåtelse genom arv. Det införs också en flexibilitet i detta avseende genom att överlåtelse under medlemsstaternas kontroll av kvoter mellan producenter utan överlåtelse av mark godkänns som ett led i strävan att omstrukturera sektorn. Förekomsten av en nationell reserv är ett grundläggande element för systemets genomförande, och syftar till att fördela referenskvantiteter till prioriterade producenter på grundval av objektiva kriterier. Denna reserv försörjs från olika källor; den är avsedd att få referenskvantiteter som inte längre har individuell användning, men den kan också få tillskott genom en generell minskning av totalsumman av de referenskvantiteter som beslutats av medlemsstaten. Dessutom bereder förordningen möjlighet för medlemsstaterna att genomföra åtgärder som syftar till frivilligt upphörande med mjölkproduktion och omfördelning till andra producenter av de referenskvantiteter som härigenom friställs, likaså i omstruktureringssyfte och för att skydda miljön. Liksom inom andra sektorer lämnar gemenskapens föreskrifter en viss flexibilitet i tillämpningen åt medlemsstaterna med avseende på fördelningen av kvantiteter som reserverats eller friställts vid överlåtelser. Denna flexibilitet kan gynna de yngre jordbrukarna, även om det varken finns regler eller skyldigheter i detta avseende. Gemenskapens lagstiftning fastställer villkor genom vilka hänsyn kan tas till nya producenter bland prioriterade producenter som har rätt att gratis eller mot en ersättning som skall bestämmas få kompletterande referenskvantiteter. Vunna erfarenheter visar att dessa föreskrifter tillämpats mycket olika i olika medlemsstater. Varje medlemsstat förfogar alltså över medel att stödja de yngre som etablerar sig som jordbrukare, även om den reserverade nationella volymen kan visa sig vara betydande. När det gäller systemen för bidrag för tackor och getter (förordning (EEG) nr 3013/89) och am- och dikobidrag (förordning (EEG) nr 805/68), som på samma sätt är underkastade individuella garantikvantiteter, finns beslut om att inrätta en nationell initial reserv som skall uppgå till 1-3% av de totala individuella kvantiteterna. Dessa reserver, som syftar till att tillgodose en oförutsedd efterfrågan på bidragsrättigheter, är praktiskt taget uttömda. Inom de två systemen försörjs den nationella reserven f. n. från två källor. I fall 8 då producenterna inte utnyttjar minst 70% av sina rättigheter tillförs den ej utnyttjade delen normalt den nationella reserven. Dessutom kan vid slutgiltig överlåtelse av outnyttjade bidragsrättigheter en del (upp till 15%) tillföras reserven. Man kan konstatera en klar skillnad mellan medlemsstaterna med avseende på utnyttjandet av dessa reserver för att tillgodose yngre jordbrukares behov. A ena sidan för vissa medlemsstater en aktiv politik i syfte att återföra största möjliga kvantitet produktionsrättigheter till reserven. Andra medlemsstater tenderar snarare att stimulera omfördelning genom marknadens normala funktion. Denna skillnad skulle också kunna förklaras av den totala kvantiteten produktionsrättigheter inom varje medlemsstat i förhållande till den verkliga djurhållningen. Även inom marknadsorganisation för vin leder mekanismen med planteringsrätter till en begränsning av produktionen: nyplantering är förbjuden. Tillstånd till nyplantering kan emellertid ges genom undantag som föreskrivs i lagstiftningen, bl. a. vid införande av fysiska förbättringsplaner enligt villkor som fastställs i gemenskapens lagstiftning. Den andra kategorin avser marknadsorganisationer som föreskriver åtgärder för begränsning av produktionen och som tillämpas kollektivt. Det rör sig t. ex. om sektorn "volymgrödor" (spannmål, oljeväxter och proteinväxter) där utbetalningen av hektarstöd begränsas till en basareal som fastställs områdesvis, eller nötköttssektorn vad gäller bidrag till handjur av nötkreatur som inte får överstiga en kvantitet som fastställs på regional nivå. Inom dessa sektorer är det lättare att starta en produktion utan historisk referens. Man bör emellertid ta hänsyn till det faktum att utbetalningen av fullt kompensationsbelopp endast kan göras inom gränsen för t. ex. en regional basareal; om denna överskrids, minskas stödet proportionellt. Det finns slutligen vissa marknadsorganisationer inom vilka prisstödet till produkterna på gemenskapens marknad lämnas genom gränsskydd och exportbidrag inom gränsen för en högsta angiven kvantitet. Så är fallet med t. ex. marknadsorganisationerna för frukt och grönsaker, griskött och fjäderfäkött. Inom dessa sektorer är det möjligt att etablera sig på ett jordbruksföretag, eller ställa om produktionen till sektorerna, utan att det krävs någon särskild historisk referens. 5. ANDRA ÅTGÄRDER 5. 1 Gemenskapens utbildningsprogram De socio-ekonomiska förändringarna och den tekniska utvecklingen kräver att yrkesverksamma inom jordbruket, och i synnerhet yngre jordbrukare, har en god yrkesförberedelse och en stor anpassningsförmåga. Europeiska gemenskapen har antagit flera program inom utbildningsområdet (YOUTHSTART, "Socrates", "Leonardo") som, även om de inte speciellt riktar sig till yngre jordbrukare, kan utnyttjas av såväl yngre som engagerar sig i ett jordbruksyrke som personer som vill ta upp annan ekonomisk verksamhet på landsbygden. Gemenskapens verksamhet inom jordbruksutbildningen inom befintliga program har redan givit resultat. Mer än 2000 studerande har under 1992 utnyttjat avtalen om samarbete och rörlighet mellan universitet och lantbruksfakulteter inom ERASMUS-programmet. Inom COMETT har genom åtta samarbetsprojekt för utbildning mellan universitet och företag utvecklats ett starkt europeiskt nätverk för tekniköverföring på det bioteknologiska området. Slutligen har PETRA-programmet stött tillkomsten av ett vidsträckt nätverk av forskningscentra och institutioner för yrkesutbildning för trädgårdsnäringen. 5. 2, GçmsnffKflPenff ny^ forskningsprogram Inom ramen för det fjärde programmet för gemenskapens verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration för perioden 1995-1998 har rådet antagit ett speciellt program för jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling. Detta har till syfte att skapa en teknisk grund för förberedande, genomförande och utvärdering av gemenskapens politik inom dessa sektorer. Den utveckling som kommer att bli resultatet av verksamheten inom detta program skall bidra till att förverkliga gemenskapens jordbrukspolitik och till europeiska primärproduktionen, till livskraften i näringsgrenar i senare led och hos slutanvändarna, samt till en betryggande sysselsättningsnivå. Det belopp som bedöms nödvändigt för programmets genomförande uppgår till 315 milj. ecu. landsbygdsutveckling, utveckling till den av 5. 3 Information Europeiska kommissionen har upprättat nära samband med yngre jordbrukares organisationer för att främja information och inhämtande av synpunkter genom seminarier, möten och studiebesök. Dessutom bör nämnas utbytesprogrammet för yngre jordbrukare vari 2. 000 ungdomar har deltagit 1994. Det syftar till att främja erfarenhetsutbyte och studier av jordbruk i andra länder, på individuell eller kollektiv bas, under tre veckor till flera månader, i första hand i Europeiska unionens medlemsstater. 10 I V. FORSLAG OCH REKOMMENDATIONER 1. GEMENSKAPSÅTGÄRDER 1. 1 Startsid För att bättre motsvara de yngre jordbrukarnas krav och problem kan förbättringar av gemenskapens åtgärder övervägas. En sådan förbättring behöver emellertid inte nödvändigtvis vidtas genom att nya stöd antas, utan på detta stadium främst genom att befintliga åtgärder utnyttjas fullt ut. För att beakta pågående utveckling under de förhållanden som gäller för utövandet av jordbruk och ta större hänsyn till blandad yrkesverksamhet beslöt rådet 1994 utvidga beviljandet av stöd till yngre som, även om de inte har lantbruk som huvudsysselsättning, etablerar sig i blandad yrkesverksamhet, till vilken för detta ändamål räknas verksamhet inom skogsbruk, turistnäring och hantverk. Det kommer därför att vara möjligt att ompröva villkoren för beviljande för att bättre anpassa stöden till lokala förhållanden (t. ex. i bergsområden) och till den ökande förekomsten av anhopning av sysselsättningar. Beträffande de finansiella medlen bör nämnas att taket för stöd som kan samfinansieras har höjts med omkring 20% för att underlätta för yngre att bära etableringskostnaderna. Likaså har villkoren för beviljande av stöd i form av räntesubventioner mjukats upp. Kommissionen kan endast uppmuntra medlemsstaterna att fullt ut och på ett samlat sätt utnyttja de olika föreslagna gemenskapsinstrumenten så att dessa så långt möjligt blir till nytta och anpassade till de lokala förutsättningarna. Då åtgärderna tillämpas är det önskvärt att de nationella och regionala myndigheterna anslår nödvändiga finansiella medel och att de ser till att genomförandet blir snabbt och effektivt. 1. 2 UtbUdMnq Utbildningen av yngre jordbrukare, framförallt när det gäller barn till jordbrukare, är grundläggande för att behärska den komplexa tekniken och redovisningen vid ledning av ett jordbruksföretag. Här bör framförallt understrykas betydelsen av ny utbildning förknippad med miljöfrågor och en bättre integration av miljöhänsyn i den traditionella undervisningen för att lära de yngre att bättre uppskatta miljödimensionen i sina beslut och att bli medvetna om sin roll för bevarandet av en god miljö. Det finns emellertid stora skillnader mellan utbildningssystemen i medlemsstaterna och mellan de nivåer som krävs av dessa för att stöd skall kunna beviljas. Kommissionen bedömer det därför som viktigt att mera grundligt undersöka om den utbildning som krävs tillgodoser syftet och att överväga det bästa sättet att inrikta befintliga program. Det finns f. ö. anledning att stimulera ungdomar och utbildningsanstalter i unionens landsbygdsområden att delta i gemenskapens program för utbildning och yrkesutbildning, bl. a. med hänsyn till de resultat som redan uppnåtts och som ofta har varit påfallande goda och nyskapande. 1. 3 Förtidspensioneringssystemet Som komplement till etableringspolitiken vore det önskvärt att åtgärderna för förtidspensionering vore mera inriktade på föryngring av sektorn, även om de yngre sannolikt är favoriserade i jämförelse med andra potentiella nystartande, eftersom de kan utnyttja startstöd. Kommissionen rekommenderar att den väg som valts av vissa medlemsstater för genomförande av systemet, d. v. s. prioritering av de yngre när det gäller övertagande, också följs av andra, t. ex. genom att bevilja ett högre bidrag till jordbrukare som lämnar 11 över till en yngre person under etablering, eller genom att skapa en reserv av friställd mark för yngre jordbrukare. Kommissionen är öppen för idéer om möjligheter att förstärka sambandet mellan förtidspension och nystartande. 1. 4 Marknadsordningar för möjlighet medlemsstaterna Skapandet av referenskvantitetsreserver som förvaltas på nationell nivå har gett disponibla produktionsrättigheter till prioriterade kategorier, bl. a. till yngre jordbrukare. Erfarenheten visar emellertid att omfördelningen av produktionsrättigheter som härleds från förvaltningen av nationella reserver har varit mycket varierande. Bortsett från de faktorer som påverkar tillgång och efterfrågan på dessa rättigheter beror sådana variationer även på medlemsstaternas olika attityder. Vissa anstränger sig att påverka omfördelningen av produktionsrättigheter, andra har en tendens att föredra att sina ge administrationskostnader. marknadskrafterna spelrum fördela minska fritt att för att Om unionen har stort intresse av att bevara ett dynamiskt jordbruk och samtidigt främja en permanent rekrytering av väl kvalificerade nya företagare, vilket kommissionen utgår från, är det nödvändigt att undersöka alla möjligheter och medel som kan bidra till att förverkliga detta mål. Den första frågan som uppkommer är hur de särskilda produktionsrättigheterna kan frigöras permanent för att tilldelas yngre jordbrukare. Det är uppenbart att en sådan åtgärd inte kan leda till att de rättigheter som nu beviljas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken överskrids. Nödvändigheten av att bibehålla en sammanhållen marknadsorganisation och budgetpolitik tvingar kommissionen att förkasta varje ansats som innebär tillkomsten av nya rättigheter som går utanför nuvarande gränser. arrende försäljning, För att så långt möjligt frigöra de rättigheter som potentiellt är tillgängliga för yngre jordbrukare inom gränserna för dem som f. n. beviljas skulle det t. ex. vara möjligt att mera strikt begränsa överlåtelse, bl. a. genom existerande produktionsrättigheter, särskilt då dessa inte fullt utnyttjas av rättighetsinnehavaren. Upphörande med jordbruk och programmen för frivillig nedläggning skulle också kunna ge resurser till reserven, och en generell minskning av rättigheterna för etablerade producenter skulle likaså vara möjlig. Det skulle alltså vara möjligt att med en kombination av olika åtgärder skapa och upprätthålla en reserv av tillräcklig storlek för att motsvara yngre jordbrukares behov, utan att alltför mycket inkräkta på andra prioriterade gruppers förväntningar. överflyttning, eller av Urvalet av prioriterade kategorier är f. n. överlämnat åt medlemsstaterna, som beslutar på grundval av objektiva kriterier. Erfarenheten visar att, då det rör sig om att fördela rättigheter från den nationella reserven, tvekar medlemsstaterna att prioritera yngre jordbrukare med motiveringen att andra jordbrukare (de som har lagt fram en utvecklingsplan, småbrukare, jordbrukare i mindre gynnade områden) förtjänar lika mycken uppmärksamhet. Detta visar på nödvändigheten av att finna en balanserad lösning som gynnar de yngre jordbrukarna men som också säkerställer att de andra prioriterade kategorierna inte känner sig uteslutna. Det handlar förvisso om ett svårt val, men valet måste göras. Med beaktande av alla dessa synpunkter anser kommissionen att det bör vara möjligt att handla så att yngre jordbrukare kan starta sin yrkesverksamhet i en miljö av ekonomisk stabilitet och finansiell trygghet. Etablerade producenter spelar en roll i detta sammanhang, eftersom det är de som drar största nyttan av prisstabilitet och direkta stöd förknippade med utbudsbegränsande åtgärder. På det praktiska planet kräver den föreslagna ansatsen att medlemsstaterna permanent friställer en tillräcklig kvantitet rättigheter, dimensionerade i relation till antalet jordbrukare som ingår i de prioriterade kategorierna och den lägsta nivå på jordbruksproduktionen som bedöms som livskraftig. Denna fond av produktionsrättigheter bör byggas 12 upp utifrån nuvarande reserver. Av den totala kvantitet rättigheter som skall fördelas bör en minsta fastställd andel reserveras för yngre jordbrukare med ovillkorlig prioritet. Vissa medlemsstater skulle kunna vara föga benägna att tillskjuta de administrativa resurser som krävs för att förvalta ett system med omfördelning av produktionsrättigheter enligt förslaget. När de intar denna hållning skulle de kunna påverkas av faktorer som en i nuläget gynnsam situation med avseende på jordbrukarbefolkningens åldersstruktur och etableringsmöjligheterna i jordbruket inom berörda sektorer. De skulle även kunna hävda att förekomsten av en marknad, där produktionsrättigheterna aktivt cirkulerar till en rimlig kostnad, ger tillräckliga möjligheter för de nyetablerade och för andra jordbrukarkategorier med svårigheter. Kommissionen betvivlar allvarligt att de prioriterade kategoriernas problem, inklusive de yngre jordbrukarnas, kan tacklas på ett tillfredsställande sätt utan en fullständig tillämpning av det föreslagna systemet. Om det emellertid kan visas att kostnaderna för ett sådant tillvägagångssätt inom vissa sektorer väsentligt överstiger de sannolika fördelarna, och att målen kan förverkligas med andra medel, t. ex. genom överenskommelser inom yrkeskåren, utesluter kommissionen inte att sådana möjligheter kan övervägas. Det bör erinras om att gemenskapens lagstiftning föreskriver stöd till sammanslutningar av yrkesutövare som skulle kunna utnyttjas för att inrätta de administrativa strukturer som krävs för att genomföra sådana initiativ. 2. 2. 1 NATIONELLA ÅTGÄRDER Arvsratt Det är viktigt att understryka att medlemsstaterna inom vissa områden har ensamrätt att fatta beslut som har stor betydelse för yngre jordbrukares etablering. översikten över de svårigheter yngre personer som etablerar sig som jordbrukare upplever visar klart att det i flertalet fall rör sig om samma hinder som möter små och medelstora företag vid det känsliga tillfället för övertagande: arvsrätt, skattesystem och kreditproblem1. Analysen av dessa problem och deras ekonomiska konsekvenser visar fördelen för medlemsstaterna av att samordna vissa avsnitt av sin politik och att beakta möjligheten att anta ett antal åtgärder som rör skatter och lagstiftning för att underlätta övertagandet av företag, bl. a. jordbruksföretag. När det gäller övertagande följer och förstärker lagstiftningen såväl som släkttraditionerna olika uppfattningar om jordbruksföretagen. I vissa medlemsstater medför den starka uppfattningen av företaget som arvegods en jämlik uppdelning in natura av jordbruksegendomen vid arvskiftet, vilket leder till en splittring av fastigheten. På andra håll avspeglar arvsrätten principen om bevarande av jordbruksföretaget, och i vissa fall förenas detta syfte med att medarvingarnas ekonomiska intressen skyddas. Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att inom ramen för sina befogenheter undersöka eventuella lösningar på de svårigheter yngre personer möter i samband med övertagande. Om t. ex. arvtagare måste kompenseras är det önskvärt att betalningen av denna kompensation kan spridas ut över flera år, så att företagets verksamhet kan bedrivas utan att det berövas sina ekonomiska resurser, eller för att undvika att de yngre t. o. m. avstår från övertagande. 2. 2 Skattesystem Skatteuttag knutna till övertagandet (eller till startstödet) visar sig vara en av de största svårigheterna för de yngre. Skattesystemen när det gäller övertagande visar klara skillnader, såväl mellan staterna (vissa har ett särskilt system för jordbruket) som beroende på sättet för övertagande (arv överlåtelsen av små och medelstora företag var föremål för en kommissionens rekommendation de 7 september 1994, EGT nr L 385, 31. 12. 1994, s. 14 och följande. 13 eller överlåtelse under livstiden såsom försäljning och donation). Det finns därför anledning rekommendera medlemsstaterna att vid utarbetande av 14 sin ekonomiska politik undersöka möjligheterna att bevilja skattebefrielse eller skattereduktion vid övertagande av jordbruksföretag. Som villkor skulle den övertagande kunna åläggas att bedriva ekonomisk verksamhet under en viss tidsperiod. Om ett större antal företag ges möjlighet att överleva minskar bortfallet av ekonomisk verksamhet och arbetstillfällen och en källa till intäkter från skatter och sociala avgifter bevaras. Dessutom skulle medlemsstaterna kunna erkänna principen om skatteneutralitet för åtgärder som vidtas i syfte att förbereda ett smidigt övertagande av ett företag: bolagsbildning, fusion, uppdelning, utbyte av aktier etc. 2. 3 Arrendeupplåtelse Lagstiftningens roll när det gäller arrende i samband med etableringen, bl. a. arrende inom familjen som en form av gradvis övertagande av företag, förtjänar större uppmärksamhet från medlemsstaternas sida. Arrendelagstiftningen varierar avsevärt inom unionen, från mjuka arrenderegler till motsatsen, strängt reglerat arrende, som båda har fördelar och nackdelar. I ett mjukt system har arrendatorn mindre skydd men kan lättare skaffa mark att bruka, medan i fall då arrendatorn har starkare skydd, markägaren har ett svagare incitament för att ställa sin mark till förfogande för yngre jordbrukare. 2. 4 Förberedande av övertagandet: nya former för samverkan föräldrar/barn (eller annan övertagare) Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att beakta möjligheten att i sitt system införa juridiska former för samverkan mellan föräldrar och barn (eller andra). De ger en förälder/jordbrukare möjlighet att göra den efterträdare som skall överta familjeföretaget delaktig i driftsledningen, och den senare att bli självständig innan han helt övertar ledningen. Kompanjonskapet ger, om företaget har tillräckliga ekonomiska dimensioner, den yngre en tillräcklig ersättning och framförallt ett gradvis övertagande av företagets egendom, så att han kan etablera sig utan oöverstigliga ekonomiska svårigheter. Det möjliggör en gradvis överföring av det i företaget av föräldrarna uppbyggda kapitalet, vars kostnader delas mellan de båda parterna. 2. 5 Avbvtartiänst Medlemsstaterna kan ingripa för att lösa andra problem som yngre jordbrukare måste bemästra efter etableringen. Bl. a. måste den yngre generationen vid sitt yrkesval beakta att man har betryggande arrangemang som säkerställer att verksamheten fungerar vid frånvaro. Medlemsstaterna bör stimulera utvecklingen av avbytartjänster, som f. n. befinner sig i viss tillväxt. En möjlighet, som redan är fastställd bland åtgärder som samfinansieras på grundval av gemenskapen lagstiftning, är beviljande av stöd för inrättande av sådana tjänster. En annan väg för att stimulera avbytartjänst är att statsmakterna inför olika former av flexibilitet i de kontraktsenliga anställningsvillkoren, bl. a. med avseende på de vanligaste formerna av avbytartjänst: arbete på deltid, tillfälligt eller säsongmässigt, "arbetskraftslån" utan vinningssyfte och legala former för anställning av en arbetare gemensamt av flera jordbrukare. 2. 6 Etablering av yngre från icke-landsbygdsmiliö För att säkerställa att det finns ett tillräckligt antal personer som är villiga att överta jordbruk i alla områden är det önskvärt att yrket hålls öppet för yngre personer från andra samhällskretsar. Det är sant att yngre 15 jordbrukare från icke-jordbrukarmiljö får en svårare start. För att etablera sig på ett likvärdigt företag måste en yngre person som inte efterträder sina föräldrar, vid etableringen och under åren närmast därefter, investera mycket mera än den som har föräldrar som är jordbrukare. Begränsade studier tycks emellertid antyda att sådana företagare utvecklas och har samma möjligheter att lyckas i sin verksamhet. Ett system för kontakter mellan äldre jordbrukare utan efterträdare och yngre med icke-jordbrukarbakgrund har prövats med framgång i Frankrike. Det bygger på upprättande av departementsvisa förteckningar, som underlättar kontakter mellan företagsledare och yngre som är intresserade av att nystarta. Med hänsyn till att förutsättningarna för framgång i hög grad beror av den ekonomiska situationen i det berörda området, är det nödvändigt att de initiativ som tas är förenliga med målet att stimulera en varaktig företagsutveckling. 3. FÖRBÄTTRING AV INFORMATIONEN Det är slutligen önskvärt att all verksamhet som gäller information och höjning av yrkets anseende bland de yngre stimuleras. I ett visst antal områden inom unionen finns eller inrättas "etableringsförteckningar" eller andra mekanismer, vars syfte är att underlätta kontakter mellan avgående och nystartande och att hjälpa de yngre genom en lämplig information, bl. a. om nationella stöd och stöd från gemenskapen. Kommissionen är beredd att överväga möjligheterna att medverka till sådana initiativ. Vad gäller speciellt medlemsstaternas nuvarande lagstiftning inom områden som berör yngre jordbrukares övertagande och etablering kan man också notera en ömsesidig brist på information om olika vägar som valts för att angripa vissa gemensamma problem. Kommissionen är därför beredd att organisera eller samordna informationsverksamhet genom seminarier på detta område och att sprida kunskap om "bästa tillvägagångssätt" som vunnits från medlemsstaternas lagstiftning, för att diskutera uppnådda resultat på gemenskapsnivå. 16 ISSN 1024-4506 KOM(96) 398 slutlig DOKUMENT SV 03 04 Katalognummer : CB-CO-96-393-SV-C ISBN 92-78-07639-2 Byrån ffir Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-29S5 Luxemburg n


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2423/96 af Clive NEEDLE til Kommissionen. Tysklands beskatning af udenlandske kunstneres indkomster

eurovoc_concepts:
EU national
Germany
artistic profession
basis of tax assessment
deduction at source
economic discrimination
tax

formats: html print


title: 96/534/CE: Decisión de la Comisión de 4 de septiembre de 1996 sobre una ayuda financiera de la Comunidad para el almacenamiento en Italia de antígenos destinados a la fabricación de vacunas contra la fiebre aftosa (El texto en lengua italiana es el único auténtico) (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
financial aid
foot-and-mouth disease
storage
vaccine

formats: html pdfa1b print


eurovoc_concepts:
EU aid
birth control
developing countries
family planning
illegal abortion

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 04. 09. 1996 COM(96)433 final 95/0166 (SYN) Amended proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) on aid for population policies and programmes in the developing countries (presented by the Commission pursuant to Article 189 a (2) of the EC-Treaty) EXPLANATORY MEMORANDUM The proposed regulation lays down objectives and procedures for operations financed "Aid for population policies and under budget heading B7-631 (ex-B7-5050) programmes in developing countries". The proposal was first presented by (OJ No C 310, 22. 11. 1995, p. 13). the Commission on 8 September 1995 On the basis of a report by Mr. Jean-Thomas Nordmann, on 24 May 1996 Parliament unanimously adopted the Commission's proposal subject to 40 amendments. The Council has still to discuss the proposal. When the proposal was discussed in Parliament, the Commission stated that it was prepared to accept 26 amendments in full or in part, in some cases with changes in the drafting, but was unable to accept the remaining 14. The Commission therefore has to draw up an amended proposal incorporating those amendments it accepts. The bulk of the amendments are aimed at clarifying or expanding on the scope of the Regulation and including references to the outcome of the World Conference on Population and Development (Cairo, 1994), and in particular the denunciation of human rights violations in the form of coercive or abusive policies or practices and of abortion as a means of curbing population growth. As to the amendments that the Commission did not accept (or at least not in their entirety), the following remarks are called for: In some cases the Commission's opposition is a matter of form rather than substance, a question of preferring the original wording. Other amendments were intended to amend the procedure for implementing operations. Clear and consistent legislation calls for a certain uniformity to be maintained with like provisions in comparable regulations already in force or pending, with no deviation from standard clauses. One amendment increasing the Community's financial contribution for population programmes to ECU 300 million in the years to 2000 fell by the wayside because the budgetary authorities had taken no decision to that effect and because certain issues remained to be resolved. Part of another amendment, which would have imposed an across-the-board ban on funding for abortions under the budget item in question, was rejected so that women could be provided with the health care needed to reduce deaths resulting from abortions carried out in poor conditions or abnormal pregnancies. :-) Amended proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) on aid for population policies and programmes in the developing countries THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 130w thereof, Having regard to the proposal from the Commission, in cooperation with the European Parliament, Whereas the capacity of most developing countries to achieve social and economic development is hampered by many obstacles, one of them being the high rate of these countries have adopted national birth-spacing population growth: whereas programmes; Whereas the World Conference on Population and Development held in Cairo in 1994 has adopted a platform of action: Whereas the Council, in its resolutions of 11 November 1986 and 18 November 1992 respectively concerning population and development and family planning and cooperation with the developing countries, recognized the urgent need to satisfy unmet demand for family-planning services, at the same time stressing the need to help the developing countries implement broad-based population programmes encompassing all the different factors determining control over fertility; Whereas the Parliament hearing of 25 November 1993 highlighted the complex relationship between population and development: whereas, up to a point, population growth may promote economic development: whereas, however, the very high rates of growth observed in a number of developing countries make it impossible to satisfy the needs thus generated and open up prospects for balanced development, notably as far as the environment is concerned. Whereas, against the present background of globalization of trade, population issues are one of the elements contributing to world-wide interdependence: Whereas a number of developing countries have entered a phase of demographic transition characterized by a significant reduction in the fertility rate which points at a change in attitude conducive to a reduction in family size: Whereas individual freedom of choice for women and men in matters concerning their fertility is a significant element of progress and development: 6 Whereas the Community has been helping finance specific measures and pilot schemes in pursuit of these objectives since 1990; whereas it is time for the Community to step up its cooperation in this particular area, in accordance with the action plan of the Cairo International Conference on Population and Development; Whereas the Community upholds the right of individuals to decide on the number and spacing of their children: whereas it denounces any violation of human rights in the form of compulsory abortion, compulsory sterilization, infanticide, rejection, abandonment and abuse inflicted on unwanted children as a means of curbing population growth: Whereas the Community has undertaken to follow up the Cairo conference, notably by increasing its financial support for population programmes in the developing countries; Whereas, when implementing cooperation measures, the decision adopted at the Cairo Conference according to which abortion can never be endorsed as a family-planning method has to be rigorously observed: Whereas the recipient countries must be helped to introduce population programmes that are compatible with sustainable development, and to develop strategies aimed at giving women the power to decide and achieving equality between women and men, which are determining factors in the choice to use family panning, through measures in a variety of social, economic and cultural sectors, and in particular the key sectors of education and health; Whereas, to be truly effective, such population programmes must be part of an overall policy to combat poverty and counter the threats on the environment: Whereas new operations of this kind will only be effective if they are accompanied by sustainable economic and social development enabling the harmonious and progressive integration of the developing countries into the world economy; Whereas non-governmental organizations jlay an essential role in ensuring the success of in particular among women and health, education and family-planning policies, adolescents. Whereas this programme must be funded by grants from the Community budget; Whereas administrative rules and procedures must be laid down for cooperation in this field, 4 HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The Community shall conduct cooperation in support of population programmes and policies in the developing countries. Article la Population Community's development cooperation policy. issues will be progressively integrated into the various aspects of the Article 2 1. In operations funded in the course of the cooperation referred to in Article 1, account shall be taken of the following priority objectives: - enabling women and men to make a free and informed choice about the number and spacing of their children, - contributing to the creation of a socio-cultural, economic and educational environment conducive to the full exercise of that choice, especially for women and adolescents, and in particular through the condemnation and eradication of all forms of sexual violence and abuse which affect their dignity and health: - helping develop or reform health systems in order to improve the accessibility and quality of reproductive health care, thereby appreciably reducing the risks to the health of women and children; 2. Community aid may be granted to projects involving activities in the following areas: - support for the establishment and development of reproductive health care services and family-planning services as part of policies implemented by governments, international bodies and NGOs, particularly targeting groups for whom the issue is especially important, such as the adolescents: - help with the drafting, application or financing of policies in the sectors of the education of women and health; - the improvement of reproductive health care services, encompassing safer pregnancies, perinatal care, family planning, prevention and treatment of sexually transmitted diseases, including AIDS, in terms of infrastructure, equipment, supplies or training; - support for information, education and awareness campaigns aimed, in particular, at promoting understanding of the wider social benefits of speeding up the demographic transition, - the development of grassroots structures, the voluntary sector, local NGOs and South- South cooperation for the implementation of programmes, the exchange of experience and support for cooperation networks between partners, - family-planning policy, including information on safe and legal contraception methods. Article 3 The recipients of aid and cooperation partners shall include not only states and regions, but local services, regional organizations, government agencies, traditional or local communities, private operators and industries, including cooperatives, local and Member- State-based NGOs. and grassroots associations. Article 3a Women, who are central to any sustainable human development policy, shall be invited to take part in the design, planning, implementation and evaluation of all population projects and programmes. Article 3b Cooperation initiatives shall be implemented on the basis of dialogue with the national. regional and local authorities concerned, so as to avoid that policy measures be imposed without consultation and make allowances, as far as possible, for the economic, social and cultural background of the sections of population concerned. Article 4 Community assistance in the implementation of the operations referred to in 1. Article 2 shall include studies, the provision of services, technical assistance, support for good causes, training or other services, information, education and communication, supplies and works, and evaluation and monitoring missions and audits. 2. According to the needs of the operations concerned, Community financing may cover both capital investment, other than the purchase of real estate, and operating costs in foreign or local currency. However, with the exception of training programmes, operating costs may normally be covered only during the start-up phase and on a degressive basis. A systematic effort shall be made to obtain a contribution, and in particular a 3. financial contribution, from the ultimate beneficiaries (countries, local communities, firms or others), according to their means and the nature of the operation concerned. A financial contribution from the local partners, particularly in respect of 3a. operating costs, shall be sought as a matter of priority in the case of projects intended to launch long-term activities, so as to ensure the viability of such projects once Community funding comes to an end. 4. Opportunities shall be sought for cofinancing, in particular with the Member States or with multilateral, regional or other organizations. The requisite measures shall be taken to highlight the Community character of aid granted under this Regulation. 5. The Commission shall take all coordination measures necessary to maximize overall efficiency by enhancing the consistency and complementarity of operations financed by the Community, the Member States and other bilateral or multilateral providers of funds, and in particular: ? (a) the setting-up of a standard system for exchanges of information on the operations financed or considered for financing by the Community, the Member States and the other bilateral or multilateral providers of funds: (b) on-the-spot coordination of operations through regular meetings and exchanges of information between the representatives of the providers of funds in the recipient country. Financial support under this Regulation shall take the form of grants. Article 5 Article 6 l. The Commission shall be responsible for appraising, approving and managing operations covered by this Regulation in accordance with the budgetary and other procedures in force, and in particular those laid down in the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities. 2. Decisions relating to grants of more than ECU 2 million for individual operations financed under this Regulation and any changes resulting in an increase of more than 20% in the sum initially approved for such an operation shall be adopted under the procedure laid down in Article 7. 3. All financing agreements or contracts concluded under this Regulation shall provide for the Commission and the Court of Auditors to conduct on-the-spot checks according to the usual procedures laid down by the Commission under the rules in force, and in particular those of the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities. 4. Where operations are the subject of financing agreements between the Community and the recipient country, such agreement shall stipulate that the payment of taxes, duties or any other charges is not to be covered by the Community. 5. Participation in invitations to tender and the award of contracts shall be open on equal terms to natural and legal persons of the Member States and of the recipient country. It may be extended to other developing countries. 6. Supplies shall originate in the Member States, the recipient country or other developing In exceptional cases, where circumstances warrant, supplies may originate countries. elsewhere. * Article 7 l. The Commission shall be assisted by an advisory committee made up of representatives from the Member States and chaired by a representative of the Commission, namely, depending on the recipient country or region: (a) in the case of the ACP countries, the EDF Committee set up by Article 21 of Internal Agreement 91/401/EEC on the financing and administration of Community aid under the fourth Lomé Convention, adopted on 16 July 1990 by the representatives of the Member States meeting within the Council; (b) in the case of the Mediterranean countries, the MED Committee set up by Article 6 of Council Regulation (EEC) No 1762/921 of 29 June 1992, (c)in the case of Asian and Latin American countries, the ALA Committee set up by Article 15 of Council Regulation (EEC) No 443/922 of 25 February 1992 2. The Commission representative shall submit to the committee a draft of the measures to be taken. The committee shall deliver its opinion on the draft within a time limit which the chairman may lay down according to the urgency of the matter, if necessary by taking a vote. The opinion shall be recorded in the minutes; in addition each Member State shall have the right to ask to have its position recorded in the minutes The Commission shall take the utmost account of opinion delivered by the committee. It shall inform the committee of the manner in which its opinion has been taken into account 3. The committee shall meet once a year, during a joint meeting of the three committees mentioned in the first paragraph, to discuss general guidelines presented by the Commission representative for operations in the year ahead. J 2 OJ NO L 1 5 1, 1. 7. 1 9 9 2, p. 1, OJ No L 3 2, 2 7. 2. 1 9 9 2, p. 1. <b Article 8 At the end of each budget year, the Commission shall present a report to Parliament and the Council summarizing the operations financed in the course of that year and evaluating the implementation of this Regulation over that period. The summary shall in particular contain information about those with whom contracts have been concluded. The report shall also summarize any independent evaluation conducted of specific operations. Article 9 This Regulation shall enter into force on the third day following its publication on the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. This Regulation shall be reviewed five years after its entry into force. AO ISSN 0254-1475 COM(96) 433 final DOCUMENTS EN • 11 Catalogue number : CB-CO-96-435-EN-C ISBN 92-78-08559-6 Office, for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxemba'irg y V


title: 96/534/CE: Décision de la Commission du 4 septembre 1996 relative à une aide financière de la Communauté au stockage en Italie d'antigènes destinés à la fabrication de vaccins antiaphteux (Le texte en langue italienne est le seul faisant foi.) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1729/96 DA COMISSÃO de 4 de Setembro de 1996 que altera as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto tal qual

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1731/96 DE LA COMMISSION du 4 septembre 1996 fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
import
molasses
representative price


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1733/96 av den 4 september 1996 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
stone fruit


title: Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC, EURATOM, ECSC) amending Regulation (ECC, Euratom, ECSC) No 260/68 laying down the conditions and procedure for applying the fax for the benefit of the European Communities

eurovoc_concepts:
Community tax
European official
enlargement of the Union
indemnification
termination of employment

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 04. 09. 1996 COM(96) 400 final 96/0214 (CNS) 96/0215 (CNS) Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC. EURATOM. ECSO amending Regulation (Euratom, ECSC, EEC) No 549/69 determining the categories of officials and other servants of the European Communities to whom the provisions of Article 12, the second paragraph of Article 13 and Article 14 of the Protocol on the Privileges and Immunities of the Communities apply Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC. EURATOM. ECSO amending Regulation (EEC, Euratom, ECSC) No 260/68 laying down the conditions and procedure for applying the tax for the benefit of the European Communities (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM The aim of the two proposals for Regulations attached is to extend the scope of the provisions for applying the tax for the benefit of the European Communities to the officials and temporary staff affected by the special termination-of-service measures introduced as a result of the accession of Austria, Sweden and Finland and to add them to the categories of official and other servant of the European Communities to whom the provisions of the second paragraph of Article 13 of the Protocol on the Privileges and Immunities of the Communities apply. The proposed amendments to Regulation (EEC, Euratom, ECSC) No 260/68 and Regulation (Euratom, ECSC, EEC) 549/69 are identical to those made on the occasion of the adoption of previous regulations introducing special measures to terminate the service of officials and temporary staff of the European Communities. Both Regulations will apply from the date on which the termination-of-service measures referred to above enter into force. Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC. EURATOM. ECSC) % \ f c * K < * *) amending Regulation (Euratom, ECSC, EEC) No 549/69 determining the categories of officials and other servants of the European Communities to whom the provisions of Article 12, the second paragraph of Article 13 and Article 14 of the Protocol on the Privileges and Immunities of the Communities apply THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing a Single Council and a Single Commission of the European Communities, and in particular the first paragraph of Article 28 thereof, Having regard to the Protocol on the Privileges and Immunities of the European Communities, and in particular Articles 16 and 22 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Having regard to the opinion of the European Parliament,1 Having regard to the opinion of the Court of Justice," Having regard to the opinion of the Court of Auditors,3 Whereas Council Regulation (Euratom, ECSC, EEC) No 549/69,4 as last amended by Regulation (ECSC, EEC, Euratom) No 3520/85,s should be amended in order to take account of the following Regulations: OJNo OJ No OJ No OJ No L 74, 27. 3. 1969, p. 1 OJ No L335, 13. 12. 1985, p. 60. Council Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2688/95 of 1 7. 1 1. 1995 introducing special measures to terminate the service of officials of the European Communities as a result of the accession of Austria, Sweden and Finland,'' Council Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2689/95 of 1. 7. 1 1. 1995 introducing special measures to terminate the service of temporary staff of the European Communities,7 HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article The following subparagraphs are added to Article 2 of Regulation (Euratom, ECSC, EEC) No 549/69: "(n) those entitled to the allowance provided for in the event of termination of service under Article 4 of Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2688/95, (o) those entitled to the allowance provided for in the event of termination of service under Article 4 of Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2689/95". Article 2 This Regulation shall enter into force on the day following its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from the date on which the respective Regulations referred to in subparagraphs (n) and (o) of Article I enter into force. 6 7 OJ N oL 280, 23. 11. 1995, p. I. OJ No L 280, 23. 11. 1995, p. 4. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, For the Council The President Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC. EURATOM. ECSC) ^ C ^ I S C C N Û) amending Regulation (EEC, Euratom, ECSC) No 260/68 laying down the conditions and procedure for applying the tax for the benefit of the European Communities THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing a Single Council and a Single Commission of the European Communities, Having regard to the Protocol on the Privileges and Immunities of the European Communities, and in particular Article 13 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Having regard to the opinion of the European Parliament,1 Having regard to the opinion of the Court of Justice,2 Having regard to the opinion of the Court of Auditors,3 Whereas Council Regulation (EEC, Euratom, ECSC) No 260/68,4 as last amended by Regulation (ECSC, EEC, Euratom) No 3519/85,5 should be amended in order to take account of the following Regulations: OJ No OJ No OJ No OJ No L 56, 4. 3. 1968, p. 8. OJ No L 335, 13. 12. 1985, p. 59. Council Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2688/95 of 17 1 1. 1995 introducing special measures to terminate the service of officials of the European Communities as a result of the accession of Austria, Sweden and Finland," Council Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2689/95 of 17. 11. 1995 introducing special measures to terminate the service of temporary staff of the European Communities,7 HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article The following fourteenth and fifteenth indents are added to Article 2 of Regulation (EEC, Euratom, ECSC) No 260/68: "- those entitled to the allowance for termination of service under Article 4 of Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2688/95, those entitled to the allowance for termination of service under Article 4 of Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2689/95. " Article 2 This Regulation shall enter into force on the day following its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from the date on which the respective Regulations referred to in the two indents of Article 1 enter into force. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. 6 7 OJ No L 280, 23. 11 1995, p. l. OJ No L 280, 23. 11. 1995, p. 4. Done at Brussels, For the Council The President 2 FINANCIAL STATEMENT TITLE OF OPERATION Council Regulation (ECSC, EC, Euratom) No. amending Council Regulation (Euratom, ECSC, EEC) No 549/69 determining the categories of officials and other servants of the European Communities to whom the provisions of Article 12, the second paragraph of Article 13 and Article 14 of the Protocol on the Privileges and Immunities of the Communities apply. BUDGET HEADINGS INVOLVED General budget of the European Union Section I: Parliament. Revenue. Chapter 40 Deductions from staff remuneration Article 400 Proceeds from taxation on the salaries, wages and allowances of officials and other servants Article 401 Staff contributions to the pension scheme General budget of the European Union Section I: Parliament. Expenditure. Chapter 12 Allowances and various contributions in connection with the termination of service Article 121 Allowances for staff assigned non-active status, retired in the interests of the service or dismissed Item 1217 Allowances for staff whose service is terminated (Regulations (EC, Euratom, ECSC) No 2688/95 and (EC, Euratom, ECSC) No 2689/95). 3 LEGAL BASIS Council Regulations (EC, Euratom, ECSC) No 2688/95 and (EC, Euratom, ECSC) No 2689/95. 4 DESCRIPTION OF OPERATION 4. 1 General objective Extension of the provisions of Article 2 of Council Regulation (Euratom, ECSC, EEC) No 549/69 to the categories of staff covered by Council Regulations (EC, Euratom, ECSC) No 2688/95 and (EC, Euratom, ECSC) No 2689/95. N. B. Article 2 lists the categories of staff to whom the provisions of the second paragraph of Article 13 of the Protocol on the Privileges and Immunities of the Communities apply. That article of the Protocol provides that "Officials and other servants of the Communities shall be liable to a tax for the benefit of the Communities on salaries, wages and emoluments paid to them by the Communities. They shall be exempt from national taxes on salaries, wages and emoluments paid to them by the Communities. " 4. 2 Period covered and arrangements for renewal or extension Unlimited period 5 CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 5. 1 Compulsory expenditure 5. 2 Non-differentiated appropriations 4o 53 Type of revenue involved Various Community taxes, charges and dues. 6 TYPE OF EXPENDITURE OR REVENUE 100% subsidy Will the proposed operation cause any change in the level of revenue? YES If so, what sort of change and what type of revenue is involved? Type of revenue involved: see 5. 3 above. Increase in revenue. + ECU 2. 8 million between 1996 and 2000 for Article 400: Proceeds from taxation on the salaries, wages and allowances of officials and other servants + ECU 1. 5 million between 1996 and 2000 for Article 401: Staff contributions to the pension scheme. (See the attached calculations from the European Parliament's budget division) 7 FINANCIAL IMPACT NOT APPLICABLE 7. 1 Method of calculating the total cost of the operation (relation between individual costs and total cost) Itemized breakdown of costs Schedule of commitment and payment appropriations 7. 2 7. 3 41 8 FRAUD PREVENTION MEASURES NOT APPLICABLE 9 ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS NOT APPLICABLE 9. 1 Specific and quantified objectives; target population 9. 2 Grounds for the operation 9. 3 Monitoring and evaluation of the operation <k FINANCIAL STATEMENT 1 TITLE OF OPERATION Council Regulation (ECSC, EC, Euratom) No. amending Council Regulation (EEC, Euratom, ECSC) No 260/68 laying down the conditions and procedure for applying the tax for the benefit of the European Communities. BUDGET HEADINGS INVOLVED General budget of the European Union Section I: Parliament, Revenue, Chapter 40 Deductions from staff remuneration Article 400 Proceeds from taxation on the salaries, wages and allowances of officials and other servants Article 401 Staff contributions to the pension scheme General budget of the European Union Section I: Parliament. Expenditure, Chapter 12 Allowances and various contributions in connection with the termination of service Article 121 Allowances for staff assigned non-active status, retired in thé interests of the service or dismissed Item 1217 Allowances for staff whose service is terminated (Regulations (EC> Euratom, ECSC) No 2688/95 and (EC, Euratom, ECSC) No 2689/95). A*> LEGAL BASIS Council Regulations (EC, Euratom, ECSC) No 2688/95 and (EC, Euratom, ECSC) No 2689/95. DESCRIPTION OF OPERATION 4. 1 General objective Extension of the provisions of Article 2 of Council Regulation (EEC, Euratom, ECSC) No 260/68 to the categories of staff covered by Council Regulations (EC, Euratom, ECSC) No 2688/95 and (EC, Euratom, ECSC) No 2689/95. N. B. Article 2 lists the categories of staff liable to Community tax. 4. 2 Period covered and arrangements for renewal or extension Unlimited period CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 5. 1 Compulsory expenditure 5. 2 Non-differentiated appropriations 5. 3 Type of revenue involved Various Community taxes, charges and dues. /ft TYPE OF EXPENDITURE OR REVENUE 100% subsidy Will the proposed operation cause any change in the level of revenue? YES Type of revenue involved: see 5. 3 above. Increase in revenue: + ECU 2. 8 million between 1996 and 2000 for Article 400: Proceeds from taxation on the salaries, wages and allowances of officials and other servants + ECU 1. 5 million between 1996 and 2000 for Article 401: Staff contributions to the pension scheme. (See the attached calculations from the European Parliament's budget division) FINANCIAL IMPACT NOT APPLICABLE 7. 1 Method of calculating the total cost of the operation (relation between individual costs and total cost) Itemized breakdown of costs Schedule of commitment and payment appropriations 7. 2 7. 3 45 8 FRAUD PREVENTION MEASURES NOT APPLICABLE 9 ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS NOT APPLICABLE 9. 1 Specific and quantified objectives; target population 9. 2 Grounds for the operation 9. 3 Monitoring and evaluation of the operation 4fc. ISSN 0254-1475 COM(96) 400 final DOCUMENTS EN 01 Catalogue number : CB-CO-96-394-EN-C ISBN 92-78-07644-9 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg %


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1729/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 4ης Σεπτεμβρίου 1996 για τροποποίηση των επιστροφών κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης και της ακατέργαστης ζάχαρης σε φυσική κατάσταση


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1729/96 av den 4 september 1996 om ändring av exportbidragen för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick


title: A Bizottság 96/55/EK irányelve (1996. szeptember 4.) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 76/769/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő második hozzáigazításáról (klórozott oldószerek)EGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consumer protection
dangerous substance
health risk
marketing standard
solvent

formats: html pdf print

text: 150 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/17. kötet 31996L0055 L 231/20 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1996. 9. 12. A BIZOTTSÁG 96/55/EK IRÁNYELVE (1996. szeptember 4. ) az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről fejlődéshez történő második irányelv I. mellékletének a műszaki szóló 76/769/EGK tanácsi hozzáigazításáról (klórozott oldószerek) (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 94/60/EK irányelvvel (1) módosított, az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalá- nak és felhasználásának korlátozásaira vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről irányelvre (2) és szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi különösen annak a 89/678/EGK tanácsi irányelv (3) által beve- zetett 2a. cikkére, mivel egyes klórozott oldószerek veszélyt jelentenek az egész- ségre és a környezetre, és ezért anyagokban vagy készítmé- nyekben nem hozhatók forgalomba a lakosság számára; mivel ez az irányelv a klórozott oldószerek kockázatainak előzetes elemzésen és a korlátozások előnyeinek és hátrányai- nak előzetes elemzésén alapul; mivel a kloroform emberekre és a környezetre vonatkozó kockázatának általános értékelése a 793/93/EGK tanácsi rendelet (4) és a 1488/94/EK bizottsági rendelet (5) szerint folyamatban van; mivel ez az irányelv nem érinti a munkavállalók védelmére vonatkozó minimumkövetelményeket megállapító közösségi előírásokat, amelyet a 89/391/EGK tanácsi irányelv (6) és az azon alapuló egyedi irányelvek tartalmaznak, különös tekintet- tel a 90/394/EGK tanácsi irányelvre (7); mivel az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a veszélyes anyagok és készítmények kereskedelme technikai akadályainak felszámolásáról szóló irányelveknek a műszaki foglalkozó bi- zottság véleményével, fejlődéshez történő hozzáigazításával mivel az Európai Parlament és a Tanács 94/60/EK irányelve, amely tizennegyedik alkalommal módosítja a 76/769/EGK irányelvet, meghatározta, hogy nyolc klórozott oldószert nem lehet alkalmazni a lakosság számára forgalomba hozott anya- gokban és készítményekben; ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk mivel azóta kiderült, hogy ezek a klórozott oldószerek veszélyt jelentenek az egészségre és a környezetre, amennyiben azokat a jelenleg alkalmazott oldószerek helyett alkalmazzák permetezé- ses módszer használatakor, mint pl. felületek vagy textíliák tisztításakor; mivel a nyolc klórozott oldószer használatát meg kell tiltani olyan anyagokban és készítményekben, amelyeket ilyen perme- tezéses módszerrel történő alkalmazásra hoznak forgalomba; mivel az ebben az irányelvben a klórozott oldószerek haszná- latára megállapított korlátozások figyelembe veszik a biztonsá- ismereteket és techniká- gos alternatívákra vonatkozó jelenlegi kat; A 76/769/EGK irányelv I. mellékletét ezen irányelv mellékleté- nek megfelelően hozzáigazították a műszaki fejlődéshez. 2. cikk A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 1997. december 31-ig megfeleljenek, és erről haladéktalanul tájékoz- tatják a Bizottságot. Ezeket a rendelkezéseket 1998. június 30- tól alkalmazzák. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz ilyen hivatkozást kell fűzni. hivatalos kihirdetésük alkalmával A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (1) HL L 365. , 1994. 12. 31. , 1. o. (2) HL L 262. , 1976. 9. 27. , 201. o. (3) HL L 398. , 1989. 12. 30. , 24. o. (4) HL L 84. , 1993. 4. 5. , 1. o. (5) HL L 161. , 1994. 6. 29. , 3. o. (6) HL L 183. , 1989. 6. 29. , 1. o. (7) HL L 196. , 1990. 7. 26. , 1. o. 13/17. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 151 Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 3. cikk Kelt Brüsszelben, 1996. szeptember 4-én. a Bizottság részéről Martin BANGEMANN a Bizottság tagja MELLÉKLET „A 76/769/EGK irányelv I. mellékletében a 33–40. pontok helyébe a következő pontok lépnek: Anyagok, anyagok csoportjainak vagy készítmények megnevezése A korlátozás feltételei 33. Kloroform CAS szám 67-66-3 34. Szén-tetraklorid CAS szám 56-23-5 35. 1,1,2-triklóretán CAS szám 79-00-5 36. 1,1,2,2-tetraklóretán CAS szám 79-34-5 37. 1,1,2,2-tetraklóretán CAS szám 630-20-6 38. pentaklóretán CAS szám 76-01-7 39. 1,1-diklóretilén CAS szám 75-35-4 40. 1,1,1-triklóretán CAS szám 71-55-6 (1) HL L 214. , 1993. 8. 24. , 22. o. (2) HL 22. , 1965. 2. 9. , 369/65. o. (3) HL L 151. , 1993. 6. 23. , 32. o. (4) HL L 262. , 1976. 9. 27. , 169. o. ” Nem használható 0,1 tömeg%-os vagy annál nagyobb koncentrációban olyan anyagokban és készítményekben, amelyeket a lakosság számára hoznak forgalomba és/vagy használnak permetezésre, mint pl. felületek vagy szálak tisztítása. A veszélyes anyagok és készítmények osztályozására, cso- magolására és címkézésre vonatkozó egyéb közösségi rendelkezések sérelme nélkül az ezeket az anyagokat 0,1 %-os vagy annál nagyobb koncentrációban tartalmazó anyagok és készítmények csomagolásán jól olvashatóan és letörölhetetlenül fel kell tüntetni: »Kizárólag ipari létesítményekben használható«. Ettől eltérve ez a rendelkezés nem vonatkozik: a) a legutóbb a 93/39/EGK irányelvvel (1) módosított 65/65/EGK irányelv (2) szerinti emberi felhasználásra szánt vagy az állatgyógyászatban használt gyógyszer- nél; b) a legutóbb a 93/35/EGK irányelvvel (3) módosított termé- szerinti kozmetikai 76/768/EGK irányelv (4) kekre


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1731/96 of 4 September 1996 fixing the representative prices and the additional import duties for molasses in the sugar sector