title: Kommissionens andra rapport till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om införandet av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik (1995)

eurovoc_concepts:
EU policy
EU situation
activity report
health policy
public health

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 09. 1996 KOM(96) 407 slutlig KOMMISSIONENS ANPRA RAPPORT till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om införandet av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik (1995) Sammanfattning 1. Detta är den andra rapporten om införandet av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik. Dess syfte är att ge en överblick över verksamhet som gemenskapen bedrivit under 1995 och som fått återverkningar på hälsoskyddsområdet. Den första rapporten utgavs 1995 och granskade hälsofrågor inom alla områden av gemenskapens politik. Den här rapporten bygger på den första rapporten men koncentrerar sig på ett visst antal centrala områden, inom vilka utvecklingen vad gäller hälsa varit mest betydande, nämligen - socialpolitik, - den inre marknaden, -jordbruk, livsmedel och fiske, - forskning och utveckling, - miljö och energi, - transport, och - internationellt samarbete. 2. 3. Rapporten behandlar också arbete som utförts av institutioner och övriga externa organ som har anknytning till gemenskapen och som verkar på dessa områden. Denna årsrapport är ett av de medel som kommissionen har upprättat i syfte att övervaka hur gemenskapen uppfyller förpliktelsen i artikel 129 i Romfördraget, att hälsokrav skall utgöra en integrerande del av gemenskapens övriga politik. Som den första rapporten från 1995 i detalj beskriver, kompletteras denna förpliktelse i fördraget med flera andra hänvisningar till hälsoskydd inom den övriga gemenskapspolitiken. Det gemensamma målet är att garantera en hög hälsoskyddsnivå för människorna (artikel 3o i fördraget). Med tanke på detta mål har kommissionen också upprättat andra medel som bättre än en retrospektiv rapport kan påverka lagstiftningsarbetet och den övriga i gemenskapen. Till dessa hör förfarandet med fullständig verksamheten rådfrågning mellan olika institutioner vid förslag som läggs fram av kommissionen på andra områden som kunde påverka hälsofrågor. Dessutom ger kommissionens gemensamma arbetsgrupp för hälsofrågor tillfälle att föra en allmän diskussion om frågor som gäller hälsa inom kommissionens tjänster, medan tillfälliga grupper har bildats för att möjliggöra en mera ingående granskning av särskilda problem eller politikområden ur hälsosynpunkt. Vissa framsteg har nåtts när det gäller att öka medvetenheten både inom gemenskapens institutioner och i medlemsstaterna om att största delen av gemenskapspolitiken har talrika anknytningar till och effekter på hälsan och att det därför är av största vikt att hälsofrågor tidigt tas med då man förbereder riktlinjer och handlingsprogram. Att hälsofrågor brukar dra till sig stor mediauppmärksamhet och väcka oro bland befolkningen är en annan orsak till att man redan i ett tidigt skede måste ta hänsyn till dem då man utformar en viss politik. Det är inte alltid uppenbart hur man på bästa sätt integrerar hälsokraven inom den politik som förs på ett visst område, eller på vilket sätt och enligt vilka kriterier framgången eller misslyckandet skall bedömas. För att utveckla tankarna inom detta område måste arbetet fortsätta. Genom att ge ut denna rapport vill kommissionen stimulera till offentlig debatt om dessa frågor. Rapporten är därför ett medel att främja öppenheten och diskussionen om hälsofrågor inom gemenskapen. Innehållsförteckning 1. Inledning 2. 3. Folkhälsoprogram och -verksamhet Införande av hälsokrav i gemenskapens politik Socialpolitik 3. 1 3. 1. 1 Social trygghet 3. 1. 2 Europeiska socialfonden 3. 1. 3 Gemensamt ansvar - social utslagning 3. 1. 4 Fri rörlighet för arbetstagare 3. 1. 5 Personer med funktionshinder 3. 1. 6 Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen Den inre marknaden - Fri rörlighet för personer och varor - Beskattning 3. 2 3. 2. 1 Läkemedel 3. 2. 2 Medicintekniska produkter 3. 2. 3 Konsumentskydd - Kosmetika 3. 2. 4 Beskattning 3. 2. 5 Rättspraxis i fråga om fri rörlighet för varor 3. 2. 6 Fri rörlighet för personer - erkännande av examensbevis för yrken inom hälsovårdsområdet 3. 2. 7 Dataskydd 3. 2. 8 Utbildning och vidareutbildning - Karolus Jordbruks- och livsmedelspolitik, fiske 3. 3 3. 3. 1 Veteri nära sektorn 3. 3. 2 Resthaltsnivåer för bekämpningsmedel 3. 3. 3 Tobak 3. 3. 4 Livsmedel 3. 3. 5 Program för att främja konsumtionen av mjölk 3. 3. 6 Fiske Forskning och utveckling 3. 4 3. 4. 1 Biomed 3. 4. 2 Telematik 3. 4. 3 G7:s projekt om det globala informationssamhället 3. 4. 4 Målinriktad socio-ekonomisk forskning 3. 4. 5 Forskning inom jordbruk, fiske och agroindustriell förädling 3. 4. 6 Transportforskning 3. 4. 7 Miljö och klimat 3. 4. 8 3. 4. 9 Standarder, mät- och provningsteknik Industriell teknik och materialteknik 3. 5 Miljöpolitik, energi 3. 5. 1 Luftföroreni ng 3. 5. 2 Strålskydd iii 3. 5. 3 Kemiprodukter 3. 5. 4 Civilskydd 3. 5. 5 Europeiska miljöbyrån 3. 5. 6 Energipolitik 3. 6 Transport 3. 6. 1 Fartyg 3. 6. 2 Transport av farligt gods 3. 6. 3 Vägtransport 3. 7 Internationellt samarbete, relationer med tredje länder och internationella organisationer 3. 7. 1 Samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna 3. 7. 2 Samarbete med länder i Centraleuropa och Oberoende staters samvälde - Phare/Tacis 3. 7. 3 Samarbete med internationella organisationer 3. 7. 4 Samarbete med AVS-länderna inom hälsosektorn 3. 7. 5 Samarbete med Syd- och Sydostasien, Latinamerika 3. 7. 6 Narkotikabekämpning 3. 7. 7 Humanitärt stöd 3. 7. 8 Miljö och hälsa Införande av hälsokrav i den övriga gemenskapspolitiken 3. 8 3. 8. 1 Statistik 3. 8. 2 Utbildning för ungdomar 3. 8. 3 Information 3. 8. 4 Regionalpolitik 3. 8. 5 Narkotika 4. Slutsatser IV 1. 1. 2. 3. 4. 5. Inledning Denna andra rapport om införande av hälsokrav i gemenskapspolitiken syftar till att ge en översikt av hur Europeiska gemenskapens politik har utvecklats på hälsoskyddsområdet. Som helhet betraktat påvisar den att flera områden av gemenskapspolitiken har betydande återverkningar på hälsan. Artikel 129 i Romfördraget föreskriver att hälsofrågor bör utgöra en integrerande del av gemenskapens övriga politik. Denna årsrapport som utges i enlighet med ett beslut av kommissionen att anta kommissionens meddelande om ramen för åtgärder på folkhälsans område1 har utformats så att den ger en översikt av hur förpliktelsen i Romfördraget beaktas inom de olika områdena av gemenskaps politiken. Denna rapport kompletteras med andra instrument för samråd och samförstånd inom kommissionens tjänster som syftar till att garantera att hälsokraven vederbörligen beaktas. En gemensam arbetsgrupp för hälsofrågor har bildats. I denna ingår representanter från berörda tjänster inom kommissionen och dessa samlas för plenarmöte flera gånger årligen. Flera undergrupper bevakar särskilda frågor. I enlighet med kommissionens normala interna förfarande måste kommissionens tjänster samråda med de tjänster som ansvarar för folkhälsa vid generaldirektoratet för sysselsättning, arbetsmarknad och socialpolitik vid alla förslag som kan tänkas ha betydelse för hälsan. Den första rapporten om införande av hälsoskyddskrav i gemenskapens övriga politik gällde verksamheten år 1994 och godkändes av kommissionen den 29 maj 19952. Eftersom detta var den första rapporten i sitt slag var dess mål att ge en heltäckande översikt av gemenskapens verksamhet inom hälsoområdet. Denna andra rapport inriktar sig på verksamheten inom hälsoområdet under år 1995. Debatten om BSE och CJD nyligen, som inträffade år 1996, tas inte upp här utan kommer att behandlas i den tredje rapporten. För att fa en mera omfattande bild bör den här rapporten läsas parallellt med den första, särskilt dess inledning, där en historik över hälsorelaterad verksamhet på gemenskapsnivå ingår. Den första rapporten väckte stort intresse både bland gemenskapens övriga institutioner och bland allmänheten, samtidigt som man visade förståelse för svårigheterna med att lägga fram ett så brett ämnesurval på ett enhetligt sätt. Med rapporten från år 1994 som utgångspunkt antog rådet en resolution om införandet av hälsoskyddskrav i gemenskapspolitiken. Rådet har välkomnat kommissionens initiativ att lägga fram rapporter av detta slag och har uppmanat kommissionen att i kommande rapporter fästa särskild uppmärksamhet vid vissa områden av gemenskapens verksamhet, nämligen vid den ekonomiska politiken, i synnerhet skattepolitiken, vid socialpolitiken med frågor om sysselsättning, fri rörlighet för varor och personer, vid jordbruks- och KOM (93) 559 slutlig av den 24. 1 i. 1993 KOM (95) 196 slutlig. 1 6. 7. 8. 2. 9. livsmedelspolitiken, vid konsumentpolitiken, vid forskning och teknisk utveckling samt vid miljö och transporter3. Denna rapport syftar till att ge en översikt av all berörd verksamhet och samtidigt rikta särskild uppmärksamhet mot de ovannämnda områdena av politiken. I sin resolution om det medelfristiga sociala handlingsprogrammet uppmanande Europaparlamentet kommissionen att lägga fram riktlinjer för hur hälsoskyddskrav skall införas i gemenskapens övriga politik4. Årets rapport inleds med en översikt av gemenskapens program och verksamhet för folkhälsan, som har framskridit betydligt under 1995. Därefter följer en sammanfattning av verksamheten inom ett antal prioriterade områden, dvs. områden som är viktiga antingen på grund av den omfattande verksamhet som bedrevs förra året eller på grund av den stora betydelse den hade för hälsan i allmänhet. I det tredje avsnittet skisseras övriga hälsorelaterade aktiviteter inom ytterligare några områden av gemenskapspolitiken. Dessutom presenteras vissa ämnen (narkotika, aids och tobak) i särskilda "faktarutor". Lagstiftningsåtgärder som föreslogs eller antogs under 1995 sammanfattas i en bilaga. I likhet med den första rapporten, visar även denna att det finns en mångfald av verksamhetsområden med verkningar för hälsan i gemenskapen. På vissa områden har man uppnått en anmärkningsvärd enhetlighet mellan målen i sig och deras verkningar på folkhälsan. På andra områden behövs ännu framsteg. Denna rapport har utformats så att den ger en så mångsidig bild som möjligt av de politiska initiativ som innehåller ett hälsoperspektiv. Rapporten kan bidra till att öka medvetenheten om hälsofrågor och de verkningar de sannolikt har, samt till att stimulera strävanden som syftar till att säkerställa att hälsan blir ett grund läggande element vid utformandet och genomförandet av politiken inom gemenskapen. Folkhälsoprogram och -verksamhet I kommissionens meddelande om ramen för åtgärder på folkhälsans område5 fastställdes åtta politiska områden som kräver särskild uppmärksamhet och utveckling av särskilda program. I enlighet med vad som anges i rapporten från år 1994, har förslag lagts fram när det gäller bekämpning av cancer (förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av en handlingsplan för perioden 1996-2000 om kampen mot cancer6), förebyggande av aids och andra smittsamma sjukdomar (förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagandet av ett åtgärdsprogram för förebyggande av aids och vissa andra Rådets resolution av den 20. 12. 1995, EGT nr C 350/2, 30. 12. 1995 Rapport om medelfristigt socialt handlingsprogram (Hughes), dok. A4-0311/95, s. 12. KOM (93) 559 slutl. av den 24. 11. 1993 EGT nr C 139, 21. 5. 1994, s. 12, beslut 646/96/EG av den 29 mars 1996, EGT L 95, 16. 4. 1996, s. 9. 10. 11. 12. smittsamma sjukdomar7), förebyggande av narkotikaberoende (förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett åtgärdsprogram för förebyggande av narkotikaberoende8) och hälsofrämjande verksamhet, information och utbildning (förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen9). Beträffande programmen om cancer, aids och andra smittsamma sjukdomar samt häl sofrämj ande träffades en överenskommelse i förlikningskommittén mellan rådet och Europaparlamentet i december 1995, vilket ledde till att beslut i frågan kunde fattas år 1996. Rådet antog en gemensam ståndpunkt om gemenskapsåtgärden mot narkotikaberoende i december 199510. I oktober 1995 antog kommissionen ett meddelande om och ett förslag till ett program för gemenskapsåtgärder för hälsoövervakningusom syftar till att utveckla riktlinjer för upprättande av gemensamma hälsoindikatorer i medlemsstaterna och av en jämförbar grund för insamling och analys av hälsodata inom gemenskapen. Förutom rapporten från år 1994 om införandet av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik antog kommissionen i juli 1995 den första rapporten om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen12 vilken ger en överblick av hälsosituationen i gemenskapen och en beskrivning av de huvudsakliga demografiska tendenserna och mönstren för dödlighet och sjuklighet, liksom av de viktigaste faktorerna som bestämmer hälsan. Kommissionen har för avsikt att årligen lägga fram rapporter om hälsosituationen, och i dessa inrikta sig på särskilda frågor och grupper av befolkningen. En allmän rapport över hälsosituationen kommer att framställas med jämna mellanrum. 13. Inom ramen för den verksamhet som gäller förebyggande av cancer understödde kommissionen år 1995 Europaveckan mot cancer, vars särskilda syfte var att främja den europeiska kodexen mot cancer, som består av tio enkla men viktiga rekommendationer för att förebygga cancer. Rekommendationerna har utarbetats av Europas ledande cancerexperter. Under temaveckan genomfördes en kampanj vars mål var att ge kodexen så stor spridning som möjligt. Kampanjen genomfördes i samtliga medlemsstater i nära samarbete med de organisationer som verkar på detta område. Den grundade sig på en gemensam europeisk uppfattning och ett gemensamt stödmaterial i form av planscher, broschyrer, videoinslag och annonser. Sammanlagt delades 6,5 miljoner informationsbroschyrer om kodexen ut och över 250 miljoner personer nåddes EGT nr C 333, 29. 11. 1994, s. 34, beslut 647/96/EG av den 29 mars 1996, EGT L 95, 16. 4. 1996, s. 16. EGT nr C 257, 14. 9. 1994, s. 4 EGT nr C 252, 9. 9. 1994, s. 3, beslut 645/96/EG av den 29 mars 1996, EGT L 95, 16. 4. 1996, s. 1. Gemensam ståndpunkt (EG) nr 1/96 antagen av rådet den 20 december 1995, EGT C 37,9. 2. 1996, s. 1. KOM (95) 449 slutl. av den 16. 10. 1995 KOM (95) 357 slutl. av den 19. 7. 1995 8 9 10 11 12 genom artiklar i dagspressen och inslag i TV samt genom annonsplatser. (avgiftsfria) Samtidigt utarbetades en broschyr om kodexen anpassad till det informationsbehov som finns bland allmänpraktiserande läkare, vilka har en central roll då det gäller att öka patienternas medvetenhet om möjligheterna att förebygga cancer. Denna broschyr sändes till samtliga 325 000 allmänpraktiserande läkare i Europa och fick ett mycket gott mottagande. Mental hälsa 14. Under 1995 avslutades den specifika gemenskapsåtgärd varmed Europeiska socialfonden beviljat särskilt ekonomiskt stöd till Grekland bl. a. inom området för mental hälsa. Detta var gemenskapens första insats på området för mental hälsa. Åtgärderna, som omfattade 60 miljoner ecu under en tidsperiod av 11 år, utformades för att ta itu med behovet av att reformera det grekiska systemet för psykiatrisk vård genom att i hela landet utveckla nya strukturer och tjänster för social och yrkesmässig rehabilitering av mentalt sjuka och mental handikappade personer, samt för förbättrade vårdförhållanden för patienter på offentliga psykiatriska sjukhus. Programmet har haft betydande verkningar. Det har lett till att en organisation för psykosocial rehabilitering har upprättats i Grekland, till att de stora psykiatriska centren och sjukhusen har minskat i storlek och till att förhållandena i dessa har förbättrats13. 3. Införande av hälsokrav i gemenskapens politik 3. 1. Socialpolitik 15. Socialpolitiken och hälsopolitiken är på många sätt förenade. Frågor som gäller sysselsättning och arbetslöshet, arbetsmarknadslagstiftning, det sociala trygghets systemet och socialförsäkringar, handlingsprogram för särskilda marginaliserade eller utsatta grupper samt bestämmelser om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen har alla omfattande återverkningar på hälsan. Det viktigaste riktgivande dokumentet för gemenskapens socialpolitik är Medel- fristigt socialt handlingsprogram 1995-9714, enligt vilket skapandet av arbets tillfällen och kampen mot arbetslösheten lyfts fram som frågor som skall ges högsta prioritet i gemenskapens verksamhet. Det finns flera områden inom socialpolitiken som är av särskild betydelse för hälsan, bl. a. den sociala trygghetens framtid, frågor som gäller gemensamt ansvar och social utslagning, funktionshinder, frågor som gäller migration och arbets tagares rörlighet inom gemenskapen och även de mycket konkreta frågorna som rör hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. jfr slutrapport, KOM (95) 668 slutl. av den 15. 12. 1995 KOM (95) 134 slutl. av den 12. 4. 1995 3. 1. 1. Social trygghet 16. I debatten om socialpolitikens inriktning i framtiden har den sociala tryggheten en central ställning. Den 31 oktober 1995 antog kommissionen meddelandet "Den sociala trygghetens framtid - en ram för en europeisk debatt"15, som fastställer att den sociala tryggheten är en grundläggande beståndsdel i och ett kännetecknande drag för de europeiska samhällena. Detta är ett bidrag till den europeiska debatten om den sociala trygghetens framtid både med hänsyn till demografiska förändringar och till de ekonomiska och sociala utmaningar som Europa står inför. En viktig faktor i denna debatt är hälsovårdsorganisationens framtid, där gemen skapen kan bistå med ett utbyte av erfarenheter om hur man förenar målet att erbjuda allmän tillgång till den hälsovård och förebyggande verksamhet som behövs med behovet av att hålla ner de ökande kostnaderna. Reformer inom hälsovården behandlas också som ett särskilt ämne i rapporten om social trygghet i Europa16, som redogör för utvecklingen på detta område i de olika medlemsstaterna. 3. 1. 2. Europeiska socialfonden 17. 18. 19. Som den förra rapporten beskriver, understöder Europeiska socialfonden projekt både för att uppmuntra till aktiva åtgärder på arbetsmarknaden och för att förbättra de allmänna förutsättningarna för en utveckling av arbetstagarnas fullständiga möjligheter på denna. Åtgärder som grundar sig på den ram för gemenskapsstöd som avtalats med kommissionen har inletts i medlemsstaterna. Resultaten av utvärderingen av dessa projekt kommer att presenteras i senare rapporter. De första projekten som skall ingå i gemenskapsprogrammet Employment valdes ut i december 1995 och kommer att genomföras under de närmaste åren. Employment-programmet omfattar initiativ som stöder integrering av personer med funktionshinder (Horizon) och av socialt utslagna personer (Inclusion) med arbetsmarknaden. Inom båda initiativen finns ett antal godkända projekt som har en hälsomässig dimension. En viss del av socialfondens allmänna anslag har reserverats för att stödja innovativa åtgärder som strävar efter att uppnå ett mera sysselsättningsintensivt tillväxtmönster, förbättra arbetsmarknadens funktion och underbygga utbildnings systemet. Hit hör särskilda åtgärder för grupper som löper risk att bli utestängda från arbetsmarknaden. Av de över sextio projekt som godkändes år 1995 har fyra särskild anknytning till hälsan. De behandlar integration av personer med fysiska funktionshinder, informationsteknik på hälsoområdet och anpassade arbetsplatser för personer med funktionshinder. 3. 1. 3. Gemensamt ansvar - social utslagning KOM (95) 466 slutl. av den 31. 10. 1995 Social trygghet i Europa, 1995 20. 21. Hälsa och social utslagning är oupplösligt sammankopplade. Dålig hälsa kan vara såväl en orsak till (t. ex. då kronisk sjukdom eller invaliditet leder till långvarig arbetslöshet eller då en kroniskt sjuk eller funktionshindrad person stämplas) som en följd av social utslagning (t. ex. depression, psykosomatisk sjukdom). Dålig hälsa kan vara en del av den sociala utslagningen (t. ex. ohälsosamma bostäder, brist på rinnande vatten eller tillgängliga toaletter, obalanserad diet samt dåliga möjligheter att fa kvalitativ hälsovård) och den kan även vara den faktor som förhindrar återintegrering (t. ex. depression, psykosomatisk sjukdom, brist på självförtroende om personens psykiska hälsa försvagas). Social utslagning kan leda till att det blir svårare att få hälsovård. Programmet för europeisk finansiering av projekt som strävar efter att bekämpa social utslagning fick år 1995 ta emot ca 2 000 ansökningar, av vilka många rörde olika hälsoaspekter. Till de vanligaste hörde narkotika- och alkoholmissbruk, mental hälsa och välbefinnande invandrare och flyktingar), funktionshinder (såväl fysiska som mentala). Av de 86 projekt som slutligen godkändes i december 1995 gällde femton hälsa och behandlade följande områden: narkotika- eller alkoholberonde (8 projekt), integrering av sjuka och friska personer i bostadsområden (2), hjälp till kvinnor som blivit utsatta för våld (2), information om hälsovårdstjänster på invandrarnas egna språk (1), integrering av prostituerade (2), integrering av schizofrena personer och deras vårdare (1) samt förbättring av mental hälsa och välbefinnande (1). (särskilt hos 22. Det europeiska initiativet för förebyggande av urban brottslighet och social återintegrering av tidigare straffade (1995) innehöll flera hälsorelaterade projekt, särskilt sådana som gäller narkotikamissbruk. Narkotikamissbruk är ett hälso problem som måste lösas bland potentiella brottslingar och/eller interner eller tidigare straffade. Narkotikamissbruk är många gånger också ett brott i sig självt och är ofta en bidragande orsak till fortsatt brottslighet. 3. 1. 4. Fri rörlighet för arbetstagare 23. Kommissionen lade den 28 juni 1995 fram ett förslag till rådsförordning om ändring av förordning (EEG) 1408/7117. Detta förslag syftar framför allt till att utsträcka rätten till akut hälsovård för en person som är försäkrad i en medlemsstat och som tillfälligt befinner sig i en annan medlemsstat, till alla försäkrade personer, oavsett nationalitet. 3. 1. 5. Personer med funktionshinder 24. Liksom när det gäller hälsa, vänder sig den politik som rör personer med funktionshinder alltmer bort från det strikt medicinska området och närmar sig istället det sociala området. Även om det alltid är nödvändigt att uppehålla sig vid orsaksförloppen när det gäller svagheterna och förebyggandet av dessa, förefaller det ännu viktigare att bättre kunna förutse de sociala konsekvenserna av dessa. Därför börjar ett nytt angreppssätt att ta form, som inte bara tar hänsyn till 17 Ändrat förslag till rådets förordning (EG) av den 28 juni 1995, EGT nr C 242, 19. 09. 1995. 6 behovet av åtgärder för den enskilde utan även beaktar den miljö som är avgörande för funktionshindret. Gemenskapens tredje handlingsprogram för att bistå personer med funktionshinder (Helios II )", som inrättats för perioden januari 1993 - december 1996, ingår i detta. Genom programmet upprättas utbytes- och informationsverksamhet på gemenskapsnivå för att främja lika möjligheter för personer med funktionshinder. De aktiviteter som bedrivits under 1995 inom ramen för programmet har huvudsakligen inriktats på lagstiftning mot diskriminerande åtgärder, information till allmänheten, självständigt liv, skapande av anpassade arbeten och de icke statliga organisationernas (NGO) roll. 3. 1. 6. Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen 25. Kommissionens meddelande om ett gemenskapsprogram för säkerhet, hygien och hälsa på arbetsplatsen (1996-2000) antogs den 12 juli 199519 och innehöll ett förslag till beslut av rådet om att anta ett program bestående av icke-lagstiftande åtgärder för att förbättra hälsan och säkerheten på arbetsplatsen. Kommissionens avsikt med detta program är att det skall utgöra en tillräckligt flexibel, dynamisk och realistisk ram som ger gemenskapen möjlighet att anta de utmaningar som de pågående omvälvande ekonomiska, teknologiska och sociala förändringarna innebär. Programmet omfattar icke-lagstiftande åtgärder, ett lagstiftningsprogram och bestämmelser om hälsa och säkerhet inom övrig politik. Kommissionen har tagit med det europeiska handlingsprogrammet för säkerheten (Safe) i programmet, i syfte att förbättra säkerheten, hygienen och hälsan på arbetsplatsen i synnerhet i små och medelstora företag. Kommissionens förslag till beslut omfattar upprättande av icke-lagstiftande åtgärder som t. ex. anvisningar och material för information, utbildning och vidareutbildning samt programmet Safe. 26. Vid fastställandet av yrkeshygieniska gränsvärden för kontroll av exponeringen för kemiska agenser är målet att fastställa en exponeringsnivå, vid vilken den utsatte arbetstagarens hälsa enligt den nyaste vetskapen inte borde påverkas. Till stöd för arbetet med att utveckla harmoniserade yrkeshygieniska gränsvärden fastställdes i kommissionens beslut att inrätta en vetenskaplig kommitté för yrkeshygieniska gränsvärden för kemiska agenser20 en formell grund för den vetenskapliga utvärderingen av risker med kemiska agenser på arbetsplatsen. Genom att ge kommittén en formell grund har Europeiska kommissionen både uttryckt sin erkänsla för det arbete som redan gjorts och märkbart stärkt sin roll i den europeiska process som bidrar till det globala målet att harmonisera 18 19 20 Rådets beslut av den 25 februari 1993 om ett tredje handlingsprogram för att bistå personer med funktionshinder (Helios II), 93/136/EEG, EGT nr C 56, 9. 3. 1993, s. 30. KOM (95) 282 slutlig av den 12. 7. 1995 Kommissionens beslut 95/320/EG av den 12. 7. 1995 - EGT nr L 188, 9. 8. 1995 27. 28. 29. arbetsmiljöförhållandena, såsom artikel 118 a i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen föreskriver. Kommissionen överlämnade i september 1995 ett förslag till ett rådsbeslut om ändring för första gången av direktiv 90/394/EEG om skydd av arbetstagare mot risker vid exponering för carcinoger i arbetet21. Huvudavsikten med detta förslag är att fastställa gränsvärden för yrkesmässig exponering för carcinoger, inledningsvis bensen. Rådet antog den 29 juni 199522 en förordning som ändrade förordningen om upprättandet av en europeisk arbetsmiljöbyrå. Byrån har sitt säte i Bilbao. Till dess huvudsakliga uppgifter hör att samla in och sprida teknisk, ekonomisk och vetenskaplig information om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt att främja och stödja utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaterna. Byrån inledde sin verksamhet 1995. Dess styrelse höll två möten. Personal- rekryteringen inleddes med att befattningen som direktör ledigförklarades23. I juli 1995 beslöt kommissionen att officiellt upprätta Kommittén för yrkes inspektörer24, som inofficiellt existerat sedan år 1982. Under 1995 behandlade kommittén bl. a. frågor som gäller fri rörlighet för arbetstagare, tjänster och företag som är verksamma på området hälsa och säkerhet samt informationstekniskt stöd till yrkesinspektörerna. Yrkesinspektörskommittén fastställde gemensamma prin ciper för yrkesinspektionen och utgående från dessa inleddes en utvärdering av de nationella inspektionssystemen. Observatörer från länder i Central- och Östeuropa samt de baltiska staterna deltog delvis i kommitténs möten. 21 22 23 24 EGT nr C 317,28. 11. 1995 Rådets förordning nr 1643/95, EGT nr L 156, 7. 7. 1995, s. l EGT nr C 338, 16. 12. 1995 Kommissionens beslut 95/319/EG av den 12. 7. 1995, EGT nr L 188/11, 9. 8. 1995 8 Narkotika Åtgärder för att bekämpa narkotikaberoende inriktas på att minska tillgången på narkotika (genom polissamarbete och gränskontroll och åtgärder som stimulerar producenter att odla alternativa grödor) och på att ta itu med de problem som narkomaner har (genom hälsomässiga och sociala stödåtgärder). Båda dessa strategier är framträdande i gemenskapens åtgärder på narkotikaområdet och i gemenskapens åtgärdsprogram för narkotikabekämpning (1995-99)25. Minskandet av narkotikaberoendet prioriteras i gemenskapens verksamhet på folkhälsans område och omnämns särskilt i artikel 129 i Romfördraget. Ett motsvarande åtgärdsprogram inom gemenskapen diskuteras för närvarande. Detta kompletteras med högprofilerade evenemang, som t. ex. de europeiska veckorna mot narkotikaberoende. Socialpolitiska åtgärder som riktar sig till marginal i ser ade grupper i samhället stödjer också förebyggande och stödjande åtgärder i fråga om potentiella och faktiska narkomaner. Dessa åtgärder kompletteras med annan verksamhet, t. ex. forskning, utbildning och vidareutbildning (som särskilt riktar sig till ungdomar). Ett annat viktigt område är läkemedel, kring vilka frågan om beroende har väckts. En minskning av tillgången på narkotika och åtgärder som förebygger handel med narkotika sträcker sig ofta utanför gemenskapen och sker därför i samarbete med tredje länder och internationella organisationer. Dessa frågor behandlas i flera program för samarbete med tredje länder, t. ex. Tacis/Phare- och Lomé-konventionerna. Inom unionen är en minskning av tillgången på narkotika en av de viktigaste frågorna i medlemsstaternas samarbete kring rätts- och inrikesfrågor, särskilt i fråga om polissamarbete. Förverkligandet av den första fasen av Europol omfattar även denna fråga. Gemenskapen stödjer den verksamhet som bedrivs på detta område av Förenta nationerna, dess organ och av andra internationella organisationer. Ytterligare uppgifter om verksamheten på dessa områden år 1995 återfinns i de berörda avsnitten av denna rapport. 25 KOM (94) 234 slutlig, 23. 06. 1994 3. 2. Den inre marknaden - Fri rörlighet för personer och varor - Beskattning 30. Gemenskapens verksamhet för att skapa en inre marknad har åtskilliga följder för hälsan. Till dessa hör både utarbetandet av gemensamma regler och bestämmelser för marknaden för särskilda produkter, tex. läkemedelsprodukter eller medicinsk utrustning, och reglerna för fri rörlighet för varor i sig. Ett särskilt verksamhets område som hör till konsumentskyddet är kosmetika. Indirekt beskattning av varor som tobak eller alkohol kan ti direkta följder för hälsan. En viktig förutsättning för att personer skall kunna röra sig fritt är godkännandet av examensbevis, t. ex. inom vårdyrken. Dataskydd är ett av gemenskapspolitikens områden där hälso- relaterade frågor - både bland medborgare som vill skydda medicinska uppgifter eller andra uppgifter om sig själva och bland medicinska forskare - måste beaktas. 3. 2. 1. Läkemedel 31. det 1965 första direktivet fastställdes gemenskapens Sedan läkemedelslagstiftning fortlöpande syftat till att gynna och skydda folkhälsan. Sedan 1993 har den rättsliga ramen för saluföringstillstånd harmoniserats. I denna lagstiftning fastställs att alla mediciner måste uppfylla strikta kriterier för kvalitet, säkerhet och effekt för att få tillstånd. Lagstiftningen omfattar alla industriellt tillverkade mediciner såsom vacciner, blodprodukter och radioaktiva läkemedel. Kriterierna ses över regelbundet med hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. har 1995 infördes det nya europeiska systemet för läkemedelstillstånd och övervakning av läkemedel inom Europeiska gemenskapen. I enlighet med tillämpning av detta nya system har kommissionen redan godkänt att tre nya läkemedel släppts ut på marknaden. Detta nya system för registrering av läkemedel inom Europeiska gemenskapen är ett avgörande steg för inrättandet av den inre marknaden. Det bidrar till att gynna den fria rörligheten för läkemedel inom Europeiska gemenskapen samtidigt som ett optimalt skydd för folkhälsan garanteras. 32. Den stora nyheten är inrättandet av Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA) i London, ett organ för samarbete och samordning av resurser för nationella organ och förvaltningar med ansvar för registrering av läkemedel. förfarande, som är obligatoriskt Två förfaranden möjliggör numera utsläppande av läkemedel på marknaden. Dessa är, å ena sidan ett centraliserat för högteknologiska produkter och valfritt för nya läkemedel, å andra sidan ett decentraliserat förfarande som vilar på principen om ömsesidigt erkännande av nationella tillstånd. Inom ramen för detta förfarande ingriper myndigheten om det uppstår konflikt om vetenskapliga bedömningar mellan nationella myndigheter vid begäran om ömsesidigt erkännande av tillstånd. Enligt dessa vetenskapliga utvärderingsförfaranden, ankommer det på Europeiska kommissionen att göra de vetenskapliga yttrandena bindande (för humant och veterinärt bruk). 10 Genom inrättandet av detta nya system är det möjligt för alla patienter i gemenskapen att snabbare och samtidigt få tillgång till nya läkemedel. Yrkesverksamma inom hälsovården och konsumenter får tydlig och kvalitativ information via etiketter och förpackningstext när produkten släpps ut på marknaden. Vidare har övervakningen av läkemedel efter tillståndsgivningen förbättrats till följd av myndighetens samordning av nationell verksamhet för läkemedelskontroll. Till följd av samordningen av de nationella resurserna för registrering av läkemedel, ges möjligheter att garantera högsta kvalitet, säkerhet och effektivitet för de läkemedel som skall släppas ut på marknaden inom Europeiska gemenskapen eller exporteras till tredje länder. Detta system sammanfaller slutligen med Europeiska gemenskapen framträdande på den internationella arenan. Det erbjuder tredje länder en garanti för folkhälsan genom de utvärderingar som gemenskapen utfört och ger unionen en bättre position gentemot dessa länder. 33. Under 1995 diskuterade institutionerna kommissionens meddelande till rådet och parlamentet om riktlinjer för en industriell politik inom läkemedelssektorn i gemenskapen26. Även om kommissionen annars förespråkar en helhetssyn på industripolitiken, ansågs det lämpligt att på detta område behålla en sektorsinriktad strategi med tanke på de särskilda frågor inom folkhälsan och socialpolitiken som berörs. I detta meddelande föreslår kommissionen en samling riktlinjer som förenar en effektiv kontroll av vårdkostnaderna med ett långsiktigt fullföljande av den europeiska insatser för medicinsk utveckling. Det är emellertid från rådet som de viktigaste signalerna måste komma, då de frågor som kommissionen tar upp i meddelandet huvudsakligen tillhör medlemsstaternas ansvarsområde. läkemedelsindustrins 34. Kommissionen har inlett ett program om informationssamhället tillämpat på läkemedelsbranschen för att uppmuntra insyn och snabba informationsutbyten. Detta är särskilt viktigt när det gäller läkemedelskontrollen. De databaser som kommer att finnas tillgängliga på nätet är vetenskaplig och ekonomisk information om alla läkemedel som är tillgängliga på den gemensamma marknaden. 26 KOM (93) 718 slutl. av den 2 mars 1994. 11 3. 2. 2. Medicintekniska produkter 35. 36. Gemenskapslagstiftningen om medicintekniska produkter undanröjer de tekniska hindren för handel och möjliggör därmed förverkligandet av den inre marknaden för denna industrisektor. Dess bestämmelser syftar även till att garantera en hög säkerhets- och hälsonivå inom gemenskapen och inför därför ett enhetligt tillvägagångssätt när det gäller inrättandet och tillämpningen av krav för utformning, tillverkning och utsläppande på marknaden av sådana produkter. Konsekvenserna för skyddet av folkhälsan är konkreta och betydande. Den 1 januari 1995, när övergångsperioden var slut, började bestämmelserna i rådets direktiv 90/385/EEG om aktiva medicintekniska produkter för implantation att tillämpas obligatoriskt. Från och med detta datum, när övergångsperioden inleddes, påbörjades också den valfria tillämpningen av bestämmelserna i rådets direktiv 93/42/EEG om övriga medicintekniska produkter (utom sådana som är avsedda för in vitro-diagnostik). Under 1995 har kommissionens åtgärder för att genomföra dessa båda direktiv haft en gynnsam inverkan på skyddet av folkhälsan, framför allt på följande sätt: Genom samråd med de behöriga myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för genomförandet av de båda direktiven. Genom samordning och uppföljning av den verksamhet som bedrivs av de berörda certifieringsorganen (anmälda organ) för att säkerställa en enhetlig och sammanhängande strategi från deras sida27. Genom uppföljning av genomförandet av de uppdrag som anförtrotts standardiseringsorgan (CEN och CENELEC). För detta ändamål har hänvisningar till viktiga "horisontala" bestämmelser publicerats i EGT vilka därmed har fatt status som harmoniserade europeiska normer28. Genom stimulans och samordning för att inrätta ett övervakningssystem inom gemenskapen och därmed undvika att företeelser som är skadliga för folkhälsan uppstår eller återuppstår. Utfärdandet av varningar till allmänheten år 1995 om vissa kategorier av utrustning och vissa medlemsstaters användning av den skyddsklausul, som anges i direktiven, visade hur viktigt begreppet gemenskapsövervakning är inom ett område som är så känsligt som hälsan. 37. Slutligen bör nämnas kommissionens förslag till ett direktiv om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik29 och som därmed kompletterar skalan av direktiv för att täcka alla medicintekniska produkter. Detta förslag har mottagits med ett fördelaktigt yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén och är för närvarande föremål för ett första samrådsförfarande i parlamentet och kommer att 27 28 29 EGT nr C 280/12, 25. 10. 1995. EGT nr C 277/6, 4. 10. 1994, nr C 204/22, 9. 8. 1995, nr C 307/14, 18. 11. 1995. EGT nr C 172, 7. 7. 1995, s. 21. 12 tas upp till diskussion inom rådets arbetsgrupp för ekonomiska och sociala frågor i början av 1996. 3. 2. 3. Konsumentskydd - kosmetika 38. 39. 40. I juli 1995 antog kommissionen det artonde direktivet om tiUnärming av bilagorna till det grundläggande direktivet om kosmetiska produkter till tekniska framsteg30. Dessa bilagor innehåller förteckningar över ämnen som inte far ingå i kosmetiska produkters sammansättning, ämnen som får ingå i kosmetiska produkter endast under vissa begränsningar eller speciella villkor och ämnen som kosmetiska produkter får innehålla (UV-filter, konserveringsmedel och fårgämnen). Innan ett ämne upptas i en av dessa förteckningar bedöms dess säkerhet i förhållande till människors hälsa av Vetenskapliga kommittén för kosmetologi som sedan avger ett yttrande. Kommissionen tar detta yttrande i beaktande när den förbereder sitt utkast till förslag, som sedan överlämnas till Kommittén för tiUnärming till tekniska framsteg. I juli 1995 antog kommissionen ett sjätte direktiv om analysmetoder för kontroll av kosmetiska produkters sammansättning31. Kommissionen har antagit ett direktiv som fastställer de kriterier och villkor under vilka en tillverkare, på grund av affärshemligheter, får ansöka om befrielse från kravet att uppta en eller flera beståndsdelar på den förteckning över beståndsdelar som skall anges på förpackningen av kosmetiska produkter32. Dessa kriterier beaktar såväl konsumentens säkerhet som tillverkarens berättigat affärsmässiga intressen. Kommissionen håller för närvarande på att avsluta en inventarieförteckning över de beståndsdelar som används i kosmetiska produkter och en gemensam nomenklatur för dessa beståndsdelar. Detta beror på det krav på fullständig märkning av kemiska produkters beståndsdelar fr. o. m. januari 1997. Avsikten är att ge konsumenten möjlighet att urskilja ämnen som han/hon bör undvika vid inköp av kosmetiska produkter, exempelvis på grund av allergi. 3. 2. 4. Beskattning 41. Skattepolitiken om indirekt beskattning av varor far följder för priserna på varor som tobak, alkoholhaltiga drycker och bensin. Den 13 september 1995 godkände kommissionen en rapport om tillnärmning av punktskatter33. I denna rapport påvisar kommissionen tydligt hur skattepolitiken måste beakta de allmänna målen i Romfördraget, också hälsoskyddskrav och miljöfrågor. I rapporten betonas det att skatteåtgärder kan vara ett sätt att minska konsumtionen av tobaksprodukter. Den statsinkomst som uppstår skulle kunna bidra till att kompensera rökningens "sociala kostnader", dvs. kostnader för 30 31 32 33 Kommissionens direktiv 95/34/EG av den 10. 7. 1995, EGT nr L 167 av den 18. 7. 1995, s. 19. Direktiv 95/32/EG av den 7. 7. 1995, EGt nr L 178, 28. 7. 1995, s. 20 Direktiv 95/17/EG av den 19. 6. 1995, EGT nr L 140, 23. 6. 1995, s. 26 KOM (95) 285 slutl. av den 13. 9. 1995 13 hälsovård och vetenskaplig forskning. I fråga om alkohol och alkoholhaltiga drycker skulle beskattning ur en social- och hälsopolitisk synvinkel kunna vara ett sätt att motverka överkonsumtion. Detta skulle kunna bidra till att minska de problem som hör i hop med missbruk av alkohol. 3. 2. 5. Praxis rörande fri rörlighet för varor 42. Folkhälsoskyddet är ett av de legitima mål som i enlighet med Romfördraget kan vara berättiget till undantag från den inre marknadens grundläggande princip om fri rörlighet för varor, då detta är nödvändigt och rimligt. Det åberopas således ofta av medlemsstaterna för att motivera antagandet av nationella föreskrifter om tekniska specifikationer med konsekvenser för den fria rörligheten för varor på den inre marknaden. 43. Under 1995 lämnade domstolen två utlåtanden om villkoren för tillämpning av bestämmelserna om fri rörlighet i förhållande till hälsoskyddskraven. I sitt beslut av den 23 februari 199534, erinrade domstolen om att rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inte utesluter att en nationell förordning, i detta fall italienska bestämmelser, fastställer de tillåtna gränsvärdena för rester av klorprofam och profam eller villkoren för kontroll av efterlevnaden av dessa gränsvärden. Domstolen klargjorde emellertid att bestämmelserna i artiklarna 30 och 36 i Romfördraget måste beaktas. förbjuder import av narkotiska preparat I sitt beslut av den 28 mars 199535, ansåg domstolen att nationell praxis, i detta fall brittisk praxis, som (här diacetylmorfm) omfattas av tillämpningsområdet för artikel 30 i Romfördraget. Ett importförbud skulle inte heller vara tillåtet enligt artikel 36 om det motiverades av nödvändigheten att säkerställa en verksamhets fortsatta existens. Däremot skulle det kunna omfattas av det undantag som anges i artikel 36 i Romfördraget när det gäller att skydda människors liv och hälsa och om detta mål inte kan uppnås lika effektivt genom mindre restriktiva bestämmelser för handeln inom gemenskapen. 3. 2. 6. Fri rörlighet för personer Erkännande av examensbevis inom yrken på hälsovårdsområdet 44. Hälsoskydd har alltid haft hög prioritet när det gäller ömsesidigt erkännande av examensbevis för vårdyrken, särskilt för läkare, sjuksköterskor, barnmorskor, apotekare, tandläkare och veterinärer. Direktiven om examensbevis baseras på fördragets artiklar om fri rörlighet (artiklarna 49, 54 och 63) och har som syfte att underlätta den fria rörligheten för yrkesutövande personer som utbildats inom gemenskapen i enlighet med jämförbara utbildningsstandarder. Dessa standarder harmoniseras genom upprättande av gemensamma minimistandarder. 34 35 Beslut av den 23 februari 1995, sammanslagna mål C-54/94 och C-74/94, (1995) ECR 1-391. Beslut av den 28 mars 1995, mål C-324/93, (1995) ECR 1-563. 14 De rådgivande kommittéer som har inrättats i enlighet med direktiven för utbildning av sådana yrkesutövande personer, bidrar till att säkerställa en jämförelsevis hög utbildningsnivå genom att avge yttranden och rekommendationer om utbildning. På detta sätt bidrar de även till utformningen av hälsopolitiken inom gemenskapen. 45. Kommittén för höga tjänstemän inom folkhälsan, som består av höga tjänstemän från medlemsstaterna med ett direkt ansvar för folkhälsan, har framför allt till uppgift att sammanställa all viktig information om hur den medicinska vården och vården i allmänhet ombesörjs i medlemsstaterna och att avge yttranden som kan vägleda kommissionen i dess arbete vad gäller läkare, tandläkare, sjukskötare och barnmorskor. Vad gäller farmaceuter och veterinärer sköts denna uppgift på två olika håll. Ett förslag till direktiv som lades fram av kommissionen för Europaparlamentet och rådet den 16 december 1994 syftar till att göra det möjligt för denna kommitté att bistå kommissionen inom ramen för ett kommittéförfarande för att ändra förteckningarna över medicinska specialiseringar och längden på de utbildningsperioder som anges i direktiv 93/16/EEG och som syftar till att underlätta den fria rörligheten för läkare. Kommissionen har lagt fram ett ändringsförslag till direktivet efter att parlamentet avgett sina yttranden36. 3. 2. 7. Dataskydd 46. År 1995 antogs slutgiltigt Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter3'. I detta fastställs de allmänna principerna för behandlingen av uppgifter som rör enskilda personer och det kommer att tillämpas allmänt på all uppgiftsbehandling inom gemenskapsrättens tillämpningsområde, hälsovårdsområdet inbegripet. faller som De behov som finns inom folkhälsan ägnas särskild uppmärksamhet på flera ställen i direktivet. Speciellt i en beaktandemening omnämns folkhälsa som ett område där avvikelse från förbudet att behandla vissa känsliga uppgifter av hänsyn till viktiga allmänna intressen kan gälla. Som helhet betraktat skall direktivet, som medlemsstaterna måste införliva i sin nationella lagstiftning inom tre år, leda till att dataskyddslagstiftningen harmoni seras så att personuppgifter kan flöda fritt inom Europeiska gemenskapen inom ramen för gemensamma regler. På folkhälsans område kommer detta att underlätta sådan uppgiftsbehandling som innebär att man samlar personuppgifter från ett antal olika medlemsstater. Detta kommer sannolikt att ha särskild inverkan på epidemiologi och kliniska tester. 3. 2. 8. Utbildning - Karolus 36 37 27. 11. 1995. EGT C 28, 1. 2. 1996. Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24. 10. 1995 - EGT nr L 281 av den 23. 11. 1995. 15 47. för utbildning av Karolus-programmet är ett program i tjänstemän mellan medlemsstaternas medlemsstaterna genom utbyte av förvaltningar. Dess syfte är att underlätta det administrativa samarbetet, att främja ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaternas förvaltningar och att säkerställa en enhetlig och korrekt tillämpning av den gemenskapslagstiftning som reglerar den inre marknaden. Av de sektorer som omfattas av utbytesprogrammet, har vissa ett direkt eller indirekt inflytande på hälsan, såsom läkemedel, livsmedel, produktsäkerhet m m. tjänstemän 3. 3. Jordbruks-och livsmedelspolitik, fiske 48. Sambandet mellan livsmedelskvalitet och hälsa är otvetydigt. Därför är de olika aspekterna av jordbruks-, fiske- och livsmedelspolitiken centrala områden inom vilka hälsokrav måste införas i gemenskapspolitiken. Det är omöjligt att ge en fullständig bild av kommissionens dagliga verksamhet på detta område. Här beskrivs de viktigaste framsteg som har skett 1995 på områdena för veterinär medicin, bekämpningsmedel, tobak, vin och alkohol, livsmedel, mjölk och fiske. 3. 3. 1. Veterinära sektorn 49. 50. Rådet och kommissionen fattade under 1995 ett antal beslut för att utveckla lagstiftningen om hälsa och hygien i fråga om djur och produkter av animaliskt ursprung. Rådet antog i juni ett direktiv om ändring av direktiv 64/433/EEG om hygien- problem som påverkar produktionen och utsläppandet på marknaden av färskt kött38. Rådet antog också flera beslut om salmonellaprov på vissa djur och produkter av animaliskt ursprung avsedda för Finland och Sverige39. Kommissionen antog ett antal förslag som skall läggas fram för rådet. Till dessa hör i synnerhet ett förslag som gäller saluföring av köttprodukter40 och ett förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/117/EEG om skyddsåtgärder mot specifika zoonoser (sjukdomar som kan överföras mellan djur och människor, exempelvis rabies)41. 51. Kommissionen fattade många beslut om allmänna hälso- och hygienbestämmelser som skall gälla vid import från tredje länder av djur och produkter av animaliskt ursprung. Det var dessutom nödvändigt att vidta flera akuta säkerhetsåtgärder för att begränsa importen av produkter från vissa tredje länder där hygienförhållandena ansågs vara otillfredsställande. Importen av fisk från Japan begränsades efter att 38 39 40 41 Direktiv 95/23/EG, EGT nr L 243, 11. 10. 1995, s. 7. Direktiv 95/409 - 411/EG, EGT nr L 243, 11. 10. 1995, ss. 21, 25, 29. EGT nr C 269, 16. 10. 1995. KOM (95) 491 slutlig av den 23. 10. 1995. 16 52. 53. en kontroll avslöjat allvarliga brister vid inspektioner och kontroller av produkter som skulle exporteras till Europeiska gemenskapen42. Genom ett kommissionsbeslut baserat på en rapport från Vetenskapliga veterinärmedicinska kommittén godkändes en särskild värmebehandling för dekontaminering av tvåskaliga mollusker som innehåller låga nivåer av giftet PSP i södra Spanien. Detta beslut gäller bara Spanien och och är begränsat till en art. Dess syfte är att garantera konsumenternas säkerhet gentemot denna typ av produkter. Efter uppträdandet av sjukdomen Ebola i Zaire, har kommissionen förbjudit import av apor direkt från, eller med ursprung i, Zaire43. Dessa beslut ingår i skyddet av människors och djurs hälsa inom gemenskapen. Kontoret för besiktning och kontroll på veterinär- och växtskyddsområdet har fortsatt kontrollerna inom gemenskapen och i tredje länder för att övervaka hur gemenskapens häl so- och hygienbestämmelser tillämpas och efterlevs inom den inom sektorn för färskt kött och veterinära sektorn. Kontroller företogs köttprodukter och fisk- och fiskeriprodukter. Dessutom gjordes särskilda besök i medlemsstaterna och i tredje länder i samband med att särskilda sjukdomar brutit ut, för att undersöka epidemiologin och inspektera de hygienkontroller som gjorts. inleddes även inom sektorn fjäderfä-, för Under perioden 30 november - 1 december 1995 arrangerade kommissionen en stor vetenskaplig konferens om främjandet av tillväxt inom köttproduktionen. På konferensen drogs slutsatsen, att de erfarenheter som gjorts och de uppgifter som publicerats om användningen av naturliga hormoner och könshormoner samt sammansättningar av dessa (zeranol och trenbolon) inte har visat att de innebär risker för människans hälsa om de används enligt föreskrifterna. Fortsatta under sökningar behövs för att utvärdera verkningarna på djurs hälsa. Däremot finns det fortfarande stora farhågor vad gäller eventuell användning av beta-2-antagonister för att främja tillväxt. Det konstaterades också under konferensen att den illegala användningen av en mängd olika tillväxtfrämjande ämnen har blivit ett stort problem. Det ansågs därför finnas ett behov av att samordna nationella övervakningssystem för att kunna målinrikta bevakningssystemen på ett effektivare sätt och förbättra systemens och metodernas effektivitet. 3. 3. 2. Resthaltsnivåer för bekämpningsmedel 54. 42 43 Inom ramen för den pågående harmoniseringen av maximinivaer av resthalter från bekämpningsmedel i eller på vissa produkter av animaliskt eller vegetabiliskt ursprung antog rådet under 1995 tre direktiv som harmoniserar de maximala resthaltsnivåerna för nio bekämpningsaktiva medel och ändrar gällande maximala resthaltsnivåer för ungefär 20 bekämpningsaktiva medel44. 95/119/EG av den 7. 4. 1995. Beslut 95/171/EG av den 18 maj 1995, EGT nr L 112, 19. 5. 1995, s. 30, och 95/313/EG av den 24 juli 1995, EGT nr L 187, 8. 8. 1995, s. 23. Rådets direktiv 95/38/EG, EGT nr L 197, 22. 8. 1995, s. 14; 95/39/EG, EGT nr L 197, 22. 8. 1995, s. 29; 95/61/EG, EGT nr L 292, 7. 12. 1995, s. 27. 17 3. 3. 3. Tobak 55. Gemenskapens fond för forskning och information om tobak beslöt att finansiera ett flertal projekt. Projekten som inleds i mars 1996 omfattar såväl information till allmänheten om tobakens hälsoeffekter som agronomisk forskning vars mål är att minska tobakens skadlighet43. 45 Jfr. anbudsinfoixlran offentliggjord i EGT nr C 179/8 av den 1. 7. 1994. 18 Tobak och alkohol 1. 2. 3. 4. Missbruk av tobak och alkohol är en av de största orsakerna till allvarliga sjukdomar som cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Dessutom är över konsumtion av alkohol en bidragande orsak vid olyckor, såväl i trafiken som på arbetsplatsen eller i hemmet. Flera olika områden av gemenskapens politik är inriktade på tobak och alkohol. Inom folkhälsan arbetar man aktivt för behovet att stoppa rökningen och begränsa alkoholkonsumtionen inom ramen för åtgärder för att bekämpa cancer. Alkohol och tobak var centrala frågor under den europeiska cancerveckan i oktober 1995. Särskilda socialpolitiska åtgärder syftar till att förbättra förhållandena för uteslutna och missgynnade grupper i samhället. Offer för svårt alkoholmiss bruk kan höra till dessa. Gemenskapens jordbrukspolitik omfattar tobak, som är en viktig jordbruks produkt i de sydliga medlemsstaterna. Gemenskapen har vidtagit åtgärder för att uppmuntra produktion av mindre skadliga produkter, exempelvis tobak med lägre nikotinhalt. Gemenskapens medel för forskning och information kring tobak kommer att tas i bruk 1996 och kommer att användas till att stödja forskning och allmänna informationskampanjer på detta område. Framställning av alkoholhaltiga drycker inbegriper också jordbruksprodukter (druvor, humle, malt m. m. ) och det finns gemensamma marknadsbestämmel ser för humle, vin och sprit. Skattepolitiken, särskilt den som gäller indirekt beskattning, har avgörande betydelse för prissättningen av tobaks- och alkoholprodukter och för konsumenternas val. Trots att nivån på indirekt beskattning ännu inte har harmoniserats på gemenskapsnivå, är man medveten om att den statsinkomst som fas från skatter på försäljning av alkohol och tobak skulle kunna bli ett viktigt medel i den förebyggande verksamheten. 5. Alkohol i samband med körning är en viktig fråga inom transportpolitiken, särskilt när det gäller trafiksäkerhetskampanjer. / berörda avsnitt av denna rapport återfinns ytterligare uppgifter om politiska framsteg på dessa områden under 1995. 19 3. 3. 4. Livsmedel 56. 57. På livsmedelslagstiftningens område antog kommissionen ett direktiv om ändring av direktiv 90/128/EEG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel46. Kommissionen antog också en uppdaterad inventering av uppgifterna inom det vetenskapliga samarbetet vid granskningen av livsmedelsfrågor47. Samarbete på det vetenskapliga området ger medlemstaterna möjlighet att bistå kommissionen med vetenskaplig granskning av livsmedelsfrågor. Många av de uppdrag som har genomförts gäller ämnen som har direkt betydelse för folkhälsan. livsmedelskommittén avgav flera yttranden om livsmedels Vetenskapliga säkerheten, bl. a. om tillsatsämnen, smittämnen, material och föremål som kommer i kontakt med livsmedel samt om negativa reaktioner på livsmedel och livsmedelsingredienser. Deras yttranden och rapporter kommer att utgöra grunden för framtida lagstiftningsinitiativ från kommissionen. 3. 3. 5. Kampanjer för att främja konsumtionen av mjölk 58. Inom ramen för Europeiska gemenskapens program för mjölk i skolor beviljas understöd för att göra det möjligt att till lägre priser förse skolbarn med vissa mjölkprodukter. Även om det främsta målet med detta program är att främja konsumtionen av mjölkprodukter, har det visat sig vara lika viktigt att det bidragit till att skolbarn får en balanserad diet. Under de senaste åren har medlemsstaterna uppmuntrats att ge lämplig näringsinformation om mjölk och mjölkprodukter i skolorna i syfte att förbättra effektiviteten hos progammet. De mjölkprodukter som är berättigade till understöd är tillräckligt många för att tillfredsställa behovet av en balanserad och varierad diet under olika förhållanden. Inom ramen för detta finns en tydlig tendens mot sådana produkter som har lägre fetthalt. Under läsåret 1988/89 utgjorde hel mjölksprodukterna fortfarande ca 77 % av den sammanlagda utdelade mängden. Läsåret 1994/95 hade denna siffra minskat till under 65 %. 3. 3. 6. Fiske 59. Det anses allmänt att konsumtionen av fisk bidrar till att förebygga hjärt- och kärl sjukdomar. Med tanke på detta har kommissionen fortsatt att verka för att främja konsumtion av fiskeprodukter och för att höja kvaliteten på de produkter som säljs till allmänheten. 46 47 Direktiv 95/3/EG av den 14. 2. 1995, EGT nr L 41, 23. 2. 1995, s. 44. Kommissionens beslut om ändring av beslut 94/652/EG om inventering och fördelning av uppgifterna inom ramen för medlemsstaternas samarbete vid den vetenskapliga granskningen av livsmedelsfrågor (95/492/EG av den 15. 11. 1995). 20 60. Efter sammanslagningen av de strukturella finansieringsinstrumenten (i slutet av 1993) till ett enda finansiellt instrument för utveckling av fisket (FIUF), har kommissionens verksamhet för att stödja dessa åtgärder skett inom ramen för reformen av strukturfonderna, dvs. i form av integrerade, sammanhängande strukturutvecklingsplaner för perioden 1994-99 som skapats i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna och som genomförts på det lokala planet. Det nya finansiella instrumentet innehåller särskilda bestämmelser för främjande av konsumtion, exempelvis åtgärder för kvalitetscertifiering, säljkampanjer som grundar sig på kvalitet samt undersökningar. Dessutom är alla fysiska investeringar i syfte att förbättra förhållandena i fråga om hygien eller människors eller djurs hälsa och i syfte att höja kvaliteten, berättigade till stöd inom områdena för vattenbruk och marknadsföring av fiskeprodukter. FIUF:s totala budget fördelad på nationella program för åren 1994-99 uppgår till 2 671 miljoner ecu. Av detta belopp skall säljkampanjer tilldelas 84 miljoner och vattenbruk, förädling och marknadsföring 859 miljoner (i detta belopp ingår finansiering av åtgärder som inte direkt hör samman med hälsobestämmelser). FIUF understöder årligen också undersökningar. Åren 1994-95 beviljades under stöd till sex undersökningar som direkt handlade om kvalitet eller hälsa. Gemenskapen bidrog med över 530 000 ecu till deras finansiering. 3. 4. Forskning och utveckling 61. Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning och utveckling sker inom ramen för ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (FTD). Det fjärde ramprogrammet48 som för närvarande utgör grunden för FTD- verksamheten, omfattar ett antal särskilda FTD-program som antingen direkt handlar om hälsovård eller som inbegriper projekt med en hälsovårdsdimension. 3. 4. 1. Biomed 62. Forskning och utveckling på hälsoområdet sker huvudsakligen inom ramen för programmet Biomed 2 för forskning inom biomedicin och hälsa (1994-1998) som ingår i det fjärde ramprogrammet49. Med en budget på sammanlagt 336 miljoner ecu omfattar programmet följande åtta målområden: Område 1 Område 2 Område 3 Område 4 Läkemedel Forskn Forskn Forskn ng i biomedicinsk teknik och teknologi ng om hjärnan ng om andra sjukdomar av stor socioekonomisk betydelse 48 49 Beslut 94/1110/EG av den 26. 4. 1994, EGT nr L 126, 18. 5. 1994, s. 1, ändrat genom beslut 96/616/EG av den 25 mars 1996, EGT L 86, 4. 4. 1996, 69. Rådets beslut 94/913/EG av den 15. 12. 1994 om godkännandet av ett särskilt program för forskning och teknisk utveckling inklusive demonstration inom området för biomedicin och hälsovård (1994- 1998), EGT 361, 31. 12. 1994, s. 40. 21 Område 5 Område 6 Område 7 Område 8 Genforskning Forskning om folkhälsan, inbegripet hälsovården Forskning i biomedicinsk etik Etiska, juridiska och sociala frågor. 63. Den första ansökningsomgången inleddes i januari 1995 och gällde förslag till forskningsprojekt inom alla de temaområden som ingick i arbetsprogrammet. Efter det att oberoende experter utfört en vetenskaplig och teknisk bedömning valdes 307 av 1709 förslag ut för finansiering med gemenskapsmedel. Sammanlagt uppgick de ekonomiska bidragen till 153,7 miljoner ecu. De utvalda förslagen, särskilt de som gäller forskning om aids, cancer, arbetshälsovård och särskilt folkhälsa, förväntas underbygga de folkhälsoinitiativ som föreskrivs i artikel 129 i fördraget. Biomed 2-programmet kommer likaså att stödja demonstrationsprojekt vars syfte är att bevisa nya medicinska metoders tekniska och ekonomiska genomförbarhet (exempelvis ex vivo behandling av aids, återställande av paraplegiska patienters rörelseförmåga med hjälp av elektrisk simulering) och att sprida kunskap om dessa metoder till användare, industrin, offentliga organ och övriga målinriktade intressegrupper. 64. Vaccinering är allmänt känd som ett av de mest effektiva hjälpmedlen inom folkhälsopolitiken med tydliga kostnads-nyttofördelar för samtliga berörda målgrupper. Den mest omfattande kroniska virusinfektionen i Västeuropa är hepatit C, som mer än 5 miljoner patienter lider av. Det är oerhört svårt att utveckla ett vaccin mot hepatit C, eftersom man inte känner till dess immunologiska parametrar. Ett vaccin kan utvecklas endast genom tvärvetenskapligt samarbete mellan flera laboratorier. Biomed 2-programmet stödjer för närvarande ett projekt för att utveckla ett vaccin. I projektet deltar laboratorier från fem olika länder. Det verkar nu möjligt att utveckla cancervacciner som framkallar canceravstötande reaktioner och stimulerar immunförsvaret till att producera antikroppar mot cancerceller. Biomed 2-programmet stödjer ett transnationellt projekt som omfattar sju framstående laboratorier. Projektets huvudsakliga mål är att identifiera antigener som T-lymfocytér reagerar mot i tumörer hos människan. Flera forskargrupper satsar på att utveckla vacciner mot kroniska sjukdomar genom att utveckla rekombinant- och peptidvacciner som ger ett högt immunförsvar och genom att framställa nya adjuvantia. Den upprättade arbetsgruppen för vacciner och virussjukdomar har som mål att stärka det europeiska arbetet med att utveckla vacciner genom att gynna partnerskap och forskningssamarbete och genomföra de senaste vetenskapliga framstegen. 22 65. Forskningen om människans genom - det genetiska material som finns i varje cell i människokroppen - syftar till att fastställa DNA-strukturen hos människan och identifiera generna och deras funktion. Orsaken till samordningen av den europeiska verksamheten inom humangenetisk forskning, är möjligheten att öka förståelsen för de processer som ligger bakom människans sjukdomar, och därmed förbättra diagnostiken, behandlingen och så småningom också förebyggandet av sjukdomar. Detta mål nås genom att förbättra infrastrukturen på forskningens område, genom tillgången på resurser och genom samarbete mellan framstående forskningsgrupper i Europa, i syfte att göra Europa känt inom det internationella humangenetiska programmet. Särskilda framgångar har uppnåtts genom programmet Eurogem (European Genetic Mapping Programme) där 23 laboratorier deltar. Detta nätverk har gjort det möjligt för europeiska forskare från alla medlemsstater, särskilt de som saknar nationella program, att organisera den humangenetiska forskningen på europeisk nivå och att åstadkomma en europeisk genkarta som grundar sig på CEPH-referensfamiljer. På internationell nivå har arbetet med kromosomerna 11 och 21 varit särskilt framgångsrikt. Tack vare ett europeiskt initiativ arrangeras seminarier om enskilda kromosomer (s. k. Single Chromosome Workshops) där man kan utbyta information och uppgifter och komma överens om nomenklatur vad gäller framsteg inom studiet av individuella kromosomer. Europeiska gemenskapen betalar för de europeiska arrangörerna och deltagarna och USA (miljödepartementet och det nationella hälsoinstitutet) har sedermera samtyckt till att följa denna ordning och betala för arrangörer och deltagare från USA. Seminarierna har visat sig vara ytterst värdefulla vad gäller utvecklingen av det vetenskapliga samarbetet och upprättan det av riktlinjer för forskningen på detta område. 66. Sett ur ett vidare hälsoperspektiv, hölls ett möte år 1995 i Delft i Nederländerna med understöd från Biomed-programmet. Mötet handlade om den enskildes ansvar för sin hälsa och om moralfrågor som gäller livsstil och rättvis fördelning av medicinska resurser. Det samlade experter från olika medlemsstater inom områdena för folkhälsa, sociologi och etik. 3. 4. 2 Telematik 67. Telematik är ett annat verksamhetsområde inom forskning, teknisk utveckling och demonstration med en viktig hälsodimension. Av de 15 sektorer som ingår i telematiksystemprogrammet50 ingår framför allt telematik för hälsovård samt för funktionshindrade och äldre personer. Den totala budgeten var 843 miljoner ecu under 1994-1998. Telematiken för hälsovård hade en vägledande budget på 135 miljoner ecu, medan sektorn för funktionshindrade och äldre personer hade en vägledande budget på 65 miljoner ecu. 50 Rådets beslut 94/801/EG av den 23 november 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom telematiksystem av allmänt intresse, EGT nr L 334, 22. 11. 1994, s. 1. 68. De flesta av de 42 projekten om forskning, teknisk utveckling och demonstration inom hälsotelematiken, vilka inleddes under det tredje ramprogrammet, avslutades år 1995. År 1995 fördes förhandlingar om 70 nya projekt med ett totalt bidrag från gemenskapen på 77 miljoner ecu inom budgeten för fjärde ramprogrammet. Liksom i telematiksystemprogrammets andra sektorer, läggs tyngdpunkten nu på att med hjälp av "användargrupper" fastställa att systemen faktiskt fungerar, för att man effektivt skall kunna utnyttja och sprida resultaten när programmet har avslutats. Till programmets huvudområden hör utveckling och samköming av regionala nätverk för en bättre integrering och kontinuitet när det gäller hälsofrågor samt samarbete mellan personer som är verksamma på områden som är viktiga för folkhälsan, såsom cancer, hjärt- och kärlsjukdomar samt kroniska sjukdomar. Samverkan mellan telematiktjänster på europeisk nivå förekommer också till exempel vid krissituationer. Målet är att höja effektiviteten i den naturliga cirkulationen av information inom hälsosektorn, att förbättra tillgången medan säkerheten och en strikt sekretess bibehålls. Förvaltning av förstudier som stöder nationell politik och annan gemenskapspolitik utgör också en viktig del av verksamheten. 3. 4. 3 G7:s initiativ till det globala informationssamhället 69. i Bryssel I februari 1995 tog G7-gruppen, som består av de största industriländerna, initiativ till ett projekt om det globala informationssamhället. Av de 11 projekt som ingår i detta omfattar projektet för ett världsomfattande hälso vårdssystem följande sex delprojekt: 1. 2. 3. 4. 5. 6. Mot ett världsomfattande nätverk för folkhälsan. Förbättrade åtgärder för förebyggande, tidig upptäckt, diagnos och behandling av cancer. Förbättrade åtgärder för förebyggande, diagnos och behandling av hjärt- och kärl sjukdomar. En världsomfattande kristjänst dygnet runt. Mekanismer som möjliggör världsomfattande nätverk för hälso vård. Internationell harmonisering av användningen av datakort inom hälsovården. telemedicinbevakning flerspråkig och Vid ett möte i november 1995 i Ottawa/Kanada inom ramen för projektet för en världsomfattande hälsovård inleddes ett antal europeiska förstudier som ett led i förberedelserna för dessa projekt. 3. 4. 4 Målinriktad soci oekonomi sk forskning 70. i tre Programmet om målinriktad soci oekonomi sk huvudområden: forskning om vetenskapliga och teknologiska alternativ i Europa, forskning är indelat 24 forskning om utbildning och social integrering och utslagning i Europa51. Ett antal projekt som har erhållit finansiering enligt dessa - särskilt inom det tredje åtgärdsområdet - är inriktade på hälsofrågor. 3. 4. 5 Forskning inom jordbruk, fiske och agroindustriell förädling 71. för (program livsmedelsforskning och agroindustriell FAIR:s forskning) arbetsprogram för 1994-1998, som är det särskilda FTD-programmet inom jordbruk och fiske52, inbegriper hälsofrågor. I avsnittet om samspelet mellan jordbruk och miljö ingår också forskning med anknyming till hälsan, såsom minskad tillströmning av jordbrukskemikalier till grundvattnet och därifrån till dricksvattnet. En stor del av programmet är inriktat på livsmedlens betydelse för konsumenternas kost och deras välmående. Dessutom har fyra forskningsprojekt om kvalitetsförbättring av fiskeriprodukter med anknytning till hälsokrav finansierats år 1995. Gemenskapsbidraget för dessa projekt överskred två miljoner ecu. 3. 4. 6 Forskning på transportområdet 72. för forskning och särskilda programmet Det teknisk utveckling på transportområdet inom det fjärde ramprogrammet53 är fortfarande inriktat på säkerheten hos alla transportsätt. Med utgångspunkt i en utförliga lista över uppgifter är följande säkerhetsfrågor särskilt beaktansvärda: säkerhetsaspekter vid (flyget), personalstyming (järnväg), överlevnadsmöjligheter för passagerare (på säkerhet vattenvägarna) samt förbättring av fordonens passiva säkerhet och förarnas uppträdande (landsväg). inom sjöfarten och trafikstyrnings- och fartygstrafiksystem 3. 4. 7 Miljö och klimat 73. Programmet för miljö och klimat (1994-1998)54 har en total budget på 532 miljoner ecu och inbegriper följande fyra teman: 1. 2. 3. Forskning om naturmiljön, miljökvalitet och global förändring. Miljöteknik. Användning av rymdteknik inom miljöövervakning och miljöforskning. 52 53 54 Rådets beslut 94/915/EG av den 15. 12. 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom området socioekonomisk forskning (1994-1998), EGT nr L 361,31. 12. 1994,s. ?7. Rådets beslut 94/805/EG av den 23. 11. 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom jordbruk och fiske. (1994-1998), EGT nr L 334,22. 11. 1994, s. 73. Rådets beslut 94/914/EG av den 15. 12. 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration på transportområdet (1994-1998), EGT nr L 361, 31. 12. 1994, s. 56. Rådets beslut 94/91Î/EG av den 15. 12. 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom miljö- och klimatområdet (1994-1998), EGT L 361, 31. 12. 1994,s. 1. 25 4. Miljöförändringens mänskliga dimension. En första förslagsinfordran inleddes vad gäller tema 1, 2 och 4 i januari 1995, och efter att oberoende experter hade gjort en teknisk och vetenskaplig utvärdering valdes 315 förslag av 1601 för att finansieras med gemenskapsstöd som utgjorde totalt 216 miljoner ecu. 18 av 88 hälsorelaterade förslag antogs med ett gemenskapsstöd på 12 miljoner ecu. Dessa projekt kompletterade de 46 hälsorelaterade projekt som finansierades under det föregående miljöprogrammet, som fortfarande pågick 1995. Den hälsorelaterade forskningen stödjer gemenskapens miljöinriktade hälsopolitik och överensstämmer med slutsatserna från den mellanstatliga regeringskonferensen om säkerhet inom området kemi (Stockholm, april 1994) och hälsovårds- och miljöministrarnas deklaration (Helsingfors, juni 1994). 74. I forskningen prioriteras huvudsakligen bedömning av miljöfaktorernas effekter (t. ex. ozonförlust, föroreningar som försämrar luftkvaliteten) på befolkningens hälsotillstånd (neurologiska, immunologiska, genotoxiska och endokrinstörande effekter osv. ) och förbättring av riskhanteringen av kemiska ämnen genom att utveckla effektivare testmetoder (med betoning på att minska antalet försöksdjur), att kritiskt bedöma själva riskbedömningsförfarandet, att utveckla nya metoder för faroidentifiering och exponeringsbedömning och genom att identifiera utsatta och samarbete med känsliga befolkningsgrupper. Forskningen internationella organisationer på området. Mer än 200 europeiska laboratorier deltar för närvarande. i nära sker 3. 4. 8 Industriell teknik och materialteknik 75. 76. Vad gäller området produktionsteknik är programmet om industriell teknik och materialteknik55 inriktat på utveckling av ren produktionsteknik som betonar effektiv användning av materiella resurser och energiresurser samt minskning eller eliminering av förorenande avfall vid källan. Minskning av utsläpp är också av hög prioritet inom den forskning som gäller transportmedel. Arbetskraftens hälsa inom tillverkningsindustrin har uppmärksammats särskilt genom att säkra och tillförlitliga produktionssystem har upprättats och mänskliga och organisatoriska faktorer beaktats. Forskningen i material och teknik för produktutveckling bidrar på lång sikt till hälsan, eftersom den handlar om grundläggande materialforskning (t. ex. implantationsmaterials ytegenskaper, biokompatibilitet och styrka), utveckling av samt för målinriktad särskilda tandläkarvetenskapliga tillämpningar och ortopediska tillämpningar), forskning om medicintekniska produkter och instrument för diagnostisering. Resultatet kommer läkemedelsverkan höljen (t. ex. 55 Rådets beslut 94/571/EG av den 24 juli 1994 om ett särskilt program för forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstrationsprojekt, inom området industriell teknik och materialteknik (1994-1998), EGT L 222, 26. 8. 1994, s. 19. 26 att leda till nya tillämpningar och nya metoder (diagnos och behandling) inom läkarvetenskapen. 77. Ett tredje programområde omfattar transportmedelsteknik och inbegriper alla aspekter vad gäller transportmedlets utformning, införlivande, produktion, effektivitet, miljö, säkerhet och drift vare sig det är ett flygplan eller något slag av fordon på marken. Målet för de projekt som har valts ut är att bidra till att minska produktionssystemens, produkternas och transportmedlens inverkan på miljön samt att förbättra produkt- och fordonssäkerheten. Detta inbegriper minskning av buller och förorenande utsläpp från motorer liksom primär teknik för fordonssäkerhet (förebyggande av olycksfall) och sekundär säkerhet (lindrande av följderna efter olyckor). Andra projekt strävar efter att förebygga förorening vid olyckor där varor som transporteras frigörs. 3. 4. 9 Standarder, mät- och provningsteknik 78. Programmet om standarder, mät- och provningsteknik56 har upprättat ett särskilt förvaltningshjälpmedel - "the Dedicated Call" - som ger möjlighet till målinriktad forskning om vissa särskilda ämnen till stöd för europeisk standardiseringspolitik. Är 1995 valdes 15 projekt med anknytning till hälsa, säkerhet och miljö motsvarande ett belopp på ungefär 13 miljoner ecu. 3. 5 Miljöpolitik, energi 79. gemenskapens miljöpolitik Inom ramen för gemenskapsprogrammet om miljö och en hållbar utveckling57 är i syftet med gemenskapspolitiken. Bland de milj obetingade utmaningarna och prioriteringarna i programmet nämns särskilt förbättring av folkhälsan samt hälsa och säkerhet (särskilt riskbedömningar inom industrin, kärnkraftsäkerhet och strålskydd). integrera miljöaspekter att Miljöns direkta och indirekta inflytande på hälsan blir allt tydligare. Ett antal sinsemellan förbundna faktorer som påverkar hälsan har redan identifierats, nämligen klimatförändringar och global temperaturstegring, uttunning av ozonskiktet, luftförorening (koncentration av ozon i atmosfären, förhöjd svavel- och kvävedioxidhalt, partikelstoff), markföroreningar och försurning, förorening av y t- och grundvatten, exponering för konstgjorda kemiska agenser och ämnen. - - - I de flesta fall beaktas hälsofrågorna av lagstiftningen inom dessa områden. 56 57 Rådets beslut 94/803/EG av den 23 november 1994 om ett särskilt program för forskning och inom området standarder, mät- och teknisk utveckling, inklusive demonstrationsprojekt, provningsteknik (1994-1998), EGT L 334, 22. 12. 1994, s. 47. Femte ramprogrammet - EGT nr C 138, 17. 5. 1993. 27 3. 5. 1 Luftförorening 80. Ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv har antagits om tiUnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder som skall vidtas mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som byggs in i mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg58. Institutionerna övervägde dessutom en rad förslag under år 1995: ett direktiv om kvaliteten på omgivande luft59, en revidering av direktivet om luftförorening på grund av utsläpp från motorfordon60 och ett direktiv om tunga motorfordons dieselutsläpp61. Frånsett lagstiftning offentliggjordes rapporter om genomförandet av direktiven om omgivande luft och om utveckligen på ozonområdet. 3. 5. 2 Strålskydd 81. Inom ramen för kapitel 3 (Hälsoskydd) i Euratomfördraget har revideringen av två viktiga direktiv med direkt anknytning till hälsoskydd fortsatt under 1995. För det första ändrades direktivet om grundläggande normer för befolkningens och arbetstagarnas hälsoskydd mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (80/836/EURATOM) för att beakta de senaste vetenskapliga rönen. Genom denna ändring förstärks strålskyddet genom att dosgränserna för arbetstagarna och allmänheten sänks och genom att exponering för naturliga bestrålningskällor förslag godkändes av de ständiga representanterna den 21 december 1995 och antogs formellt i början av år 1996. i direktivet. Kommissionens i arbetet inbegrips 82. 83. För det andra har ändringen av direktivet om fastställande av grundläggande strålskyddsåtgärder för personer som genomgår medicinsk undersökning eller (84/466/EURATOM) fortsatt. Ett formellt yttrande från den behandling expertgrupp som anges i artikel 31 i Euratomfördraget erhölls på kommissionens förslag om ändring av direktivet. Detta förslag utvidgar i hög grad det befintliga direktivets räckvidd så att ny teknik som används inom läkarvetenskapen beaktas och så att strålskyddsaspekter på detta område klarläggs och specificeras. Kapitel 3 (Hälsoskydd) i Euratomfördraget tillämpades vid kärnvapenproven i Franska polynésien. Inom ramen för sina befogenheter bad kommissionen de franska myndigheterna om uppgifter om de strålskyddsåtgärder som vidtagits för att skydda arbetstagarna och allmänheten på platsen för kärnvapenprovet. Dessutom besökte den området. Kommissionen anmodade de franska myndigheterna att fortsätta övervaka radioaktiviteten i området under en längre tid och meddela resultaten till 58 59 60 61 KOM (95) 350 slutl. av den 6 september 1995. KOM (94) 109 slutl. av den 4 juli 1994. KOM (94) 558 slutl. av den 16 december 1994. KOM (94) 559 slutl. av den 16 december 1994. 28 kommissionen. Kommissionen bad även ett oberoende institut att göra en utvärdering av det värsta scenario som skulle kunna uppstå vad gäller geologiska olyckor, vilken bekräftade att de franska myndigheterna hade haft en realistisk utgångspunkt vid sina beräkningar. 84. Förutom denna reglerande verksamhet deltar kommissionen i forskning om optimering av strålskydd för patienter inom medicinsk radiologi. Vetenskapligt grundade riktlinjer upprättas för att den diagnostiska information som ges i en lämplig mängd till patienten skall uppfylla kliniska och tekniska krav. Säkerhetskulturens princip främjas sålunda både i den kliniska miljön och vad gäller tillverkaren. 3. 5. 3 Kemiska produkter 85. Vad gäller kemiska produkter har kommissionen lagt fram ett ändringsförslag till ett rådsdirektiv om ett samordnat förhindrande och bekämpande av föroreningar62. En ändring av utkastet till ett direktiv om saluföring av biocidprodukter63 föreslogs också, vilket föreskriver tillstånd för alla biocidprodukter som släpps ut på marknaden och som grundar sig på en utvärdering av hälso- och miljöriskerna. 3. 5. 4 Civilskydd 86. Inom civilskyddet övervägs å ena sidan krisvård vid katastrofer (organisering vid tidpunkten för katastrofen, psykologisk uppföljning) och å andra sidan naturliga och tekniska katastrofers konsekvenser för miljön för att minska eller till och med undvika de allvarliga konsekvenser för folkhälsa och miljö som de medför. 3. 5. 5 Europeiska mäljöbyrån 87. Europeiska miljöbyrån, som har sitt säte i Köpenhamn, har nyligen inlett sin verksamhet. Den har publicerat en monografi som heter "Environment & Health (1): Overview and main European Issues" inom ramen för projektet om hot mot folkhälsan. 3. 5. 6 Energipolitik 88. sig huvudsakligen på Förhållandet mellan energi och hälsa grundar energiproduktionens och energianvändningens direkta följder för miljön, eftersom den enskilda individens hälsa påverkas direkt av föroreningar. I slutet av år 1995 lade kommissionen fram vitboken om Europeiska gemenskapens energipolitik64. Av de allmänna målen som angivits kommer målet för miljöskydd att ha en positiv och direkt inverkan på folkhälsan. Dessutom kommer ett integrerat ramverk för energi/miljö att bidra till att en hållbar utveckling kan uppnås. 62 63 64 KOM (95) 88 sluti. av den 15 maj 1995. KOM (95) 387 slut!, av den 20 juli 1995. KOM (95) 682 slutl. av den 13 december 1995. 29 I vitboken fastslås att alla problem som hänför sig till utsläpp, avfall, buller, skador som påverkar landskapets värde och luftförorening som förorsakas av lokala utsläpp eller av de ökade koldioxidutsläppen och andra växthusgaser i allt större utsträckning måste lösas på gemenskapsnivå, då deras negativa effekter på folkhälsan är uppenbara. Detta kommer att ske särskilt genom att utnyttja ny teknik. 89. Kommissionens förslag till två nya program som diskuterades under år 1995, nämligen Thermie II för främjande och spridning av nya rena tekniker65 och Save n om ett flerårigt program för främjande av en effektiv energianvändning i gemenskapen66 kommer då de har antagits av rådet att i stor utsträckning lindra de globala miljöproblemen. 3. 6 Transport 90. Vikten av transportsäkerhet framhävdes genom Fördraget om Europeiska unionen som ändrade artikel 75 så att gemenskapsåtgärder även omfattar "åtgärder för att förbättra transportsäkerheten". Alla åtgärder som höjer transportsäkerheten bidrar till uppnåendet av en hög nivå av hälsoskydd i gemenskapen. I juli 1995 antog kommissionen ett meddelande om ett handlingsprogram för den gemensamma transportpolitiken 1995-200067. Åtgärdsprogrammet som stödjer sig på vitboken om den framtida utvecklingen av den gemensamma transportpolitiken68 vidhåller att säkerheten är en väsentlig del av den gemensamma transportpolitiken. I åtgärdsprogrammet framförs detaljerade förslag och åtgärder för tidsperioden 1995-1996 och fastställs de frågor som skall tas upp under tidsperioden 1997-2000 och därefter. Säkerhet är en framträdande fråga i listan över dessa åtgärder. 3. 6. 1 Fartyg 91. ett utarbetade Estonia-katastrofen i september 1994 där över 900 gick under i Östersjön, framhävde det omedelbara behovet av att förbättra sjösäkerheten på ro-ro-fartyg. om förslag Kommissionen säkerhetsorganisation för roll-on/roll-off-passagerarfartyg, som antogs av rådet den 8 december 199569. Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) internationella säkerhetsorganisationskod (ISM- koden) för reguljär ro-ro-passagerarfartygstrafik till och från hamnar inom gemenskapen skall tillämpas obligatoriskt från och med den 1 juli 1996. Dessutom innehåller den en bestämmelse om att medlemsstaterna strikt skall kontrollera att ett av den föreskrivs det att säkerheten med efterföljs. En rådsförordning förordningen utveckling hjälp till en av I 65 66 67 68 69 KOM (94) 654 slutl. av den 12 december 1994. KOM (95) 225 slutl. av den 31 maj 1995. KOM (95) 302 slutl. av den 12 juli 1995. KOM (92) 494 slutl. av den 2 december 1992. Rådets förordning 3051/95/EG av den 8. 12. 1995 - EGT nr L 320/14, 30. 12. 1995. 30 säkerhetsorganisationssystem som grundar sig på ISM-koden kan endast ha positiva följder för passagerarnas och sjömännens säkerhet. 92. Även om det erkänns att ungefår 80 % av olyckorna till sjöss beror på mänskliga faktorer, kvarstår faktum att fartyg och utrustningen ombord på fartyg också kan vara bristfälliga. Å andra sidan kan säker och tillförlitlig utrustning ofta vara den faktor som förhindrar tragedier till sjöss. I juni antog kommissionen ett förslag till ett rådsdirektiv om marin utrustning70 som syftar till att lägga fram ett stort urval av utrustning internationella provningsnormer, eller då sådana inte finns med framtida normer som skall överenskommas inom IMO. Överensstämmelse med normerna skall undersökas av anmälda organ som uppfyller gemensamma kvalitetskriterier. skall överensstämma med befintliga som 3. 6. 2 Transport av farligt gods 93. 94. Under år 1995 diskuterade Europaparlamentet och rådet kommissionens förslag för om ett rådsdirektiv om tiUnärmning av medlemsstaternas järnvägstransport av farligt gods. I december 1995 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt om förslaget71. De potentiella hälsoriskerna med järnvägstransport av sådana varor är betydande, särskilt mot bakgrund av att sådant gods ofta transporteras i stora mängder genom tättbebyggda områden. Dessutom innebär det gradvisa öppnandet av järnvägstransportmarknaden krav på att det utarbetas en säkerhetslagstiftning som omfattar transport av farligt gods med järnväg. lagstiftning I oktober 1995 antog rådet en gemensam ståndpunkt om ett gammalt förslag till ett rådsdirektiv om utnämning av och yrkeskompetens för en säkerhetsrådgivare vid transport av farligt gods72. Syftet med detta förslag är att säkerställa att företag som transporterar farligt gods och har verksamhet som är förenad med detta utser rådgivare för att skydda sig mot risker för folkhälsa, egendom och miljö och för att tillse att företagens verksamhet utförs på säkraste möjliga sätt. 3. 6. 3 Vägtransporter 95. Kommissionen lade fram ett förslag till ett rådsdirektiv om tiUnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet73. Ett av dess syften är att ändra det grundläggande direktivet 77/143/EEG74 så att det även omfattar effektiv och regelbunden provning av hastighetsbegränsande anordningar på vissa tunga lastbilar och bussar, och därmed bidrar till en allmän vägsäkerhet och till folkhälsan. Samtidigt konsoliderades texten i detta direktiv som garanterar att berörda fordon kontrolleras och underhålls så att trafiksäkerheten garanteras. 70 71 72 73 74 KOM (95) 269 sluU. av den 21 juni 1995. KOM (94) 573 slutl. av den 9 december 1994. KOM (91) 4 slutl. KOM (95) 415 slutl. av den 8 september 1995. EGT nr L 47, 18. 2. 1977. 31 3. 7 96. 97. 98. 99. Internationellt samarbete, relationer med tredje organisationer länder och internationella Bestämmelser om samarbete på områdena för hälsa samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen ingår i samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskapen och tredje länder. i I samband med Europa-Medelhavskonferensen slutdeklarationen att hälsofrågor skall vara ett av områdena för det framtida samarbetet i regionen. I det arbetsprogram som antogs i Barcelona enades parterna om att samarbeta, särskilt i fråga om information och förebyggande åtgärder, utbyggnad av folkhälsan, personalutbildning samt om medicinskt samarbete vid naturkatastrofer75. i Barcelona fastställdes I handelsförbindelserna mellan Europeiska gemenskapen och tredje länder ingår hälsoskydd i både bilaterala och regionala program, inklusive den transatlantiska dialogen och verksamhet inom ramen för gemenskapens särskilda förpliktelser enligt Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS). I samarbete inom forskning med tredje länder och internationella organisationer76, har det gjorts betydande forskning om narkotika, framsteg avseende diagnostisering och vacciner som syftar till att bistå med de hjälpmedel som behövs för att bekämpa de vanligaste sjukdomarna i många utvecklingsländer. Inom malariaforskningen har över 80 grupper från 33 olika länder deltagit i STD- 3-programmet. Malariaforskning och särskilt forskning om malariavaccin ingår också i det nya programmet INCO-DC, vilket återspeglar denna sjukdoms betydelse. För närvarande diskuteras ett eventuellt samarbete med Förenta staterna i fråga om utveckling av malariavaccin. 3. 7. 1. Samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna 100. Inom ramen för den gemensamma handlingsplan, som antogs vid toppmötet i Madrid den 9 december 1995 mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna, förband sig de båda parterna att inrätta en insatsgrupp för att utveckla och genomföra ett effektivt världsomspännande förvarningssystem och nätverk för motåtgärder i samband med smittsamma sjukdomar. Vidare har de åtagit sig att samarbeta, bilateralt och inom ramen för WHO samt andra lika lämpliga internationella organisationer, när det gäller respektive program om hälsorelaterade frågor (aids och andra smittsamma sjukdomar, cancer och narkotikaberoende) och att identifiera särskilda samarbetsområden, framför allt inom forskningen. 75 76 Deklarationen i Barcelona antogs under Europa-Medelhavskonferensen (27-28. 11. 1995), slutlig version, Barcelona, 28. 11. 1995. Rådets beslut 94/807/EG av den 23. 11. 1994 om ett särskilt program för forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstrationsprojekt, inom området samarbete med tredje länder och internationella organisationer, EGT L 334, 22. 12. 1994, s. 109. 32 101. De två parterna har även förbundit sig att undersöka möjligheterna till ett avtal för utbyte av information om frågor som påverkar hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, exempelvis standarder för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen, utvecklingen av föreskrifter, högriskverksamhet, cancerogena ämnen på arbetsplatsen, toxikologi, testprogram, utbildnings- och informationsprogram samt insamling av statisktik och data. Därutöver förväntas de undersöka olika metoder för att förstärka ett snabbt utbyte av inklusive tillbakadragande av produkter från marknaden. om allmän produktsäkerhet, information 102. På miljöområdet - om rapporteringen i direkt samband med hälsoskyddet - har Europeiska gemenskapen och Förenta staterna förbundit sig att stärka utbytet av information och exempelvis klimatförändringar, biologisk mångfald, förbrukningen av ozonlagret, beständiga organiska föroreningar, öknarnas utbredning och erosion, vattenkvalitet och - kvantitet, landbaserade källor till marina föroreningar, riskavfall och förgiftade jordar samt skogsfrågor. Vidare har de åtagit sig att förbättra sin bilaterala dialog om regleringssamarbete, innefattande världsomspännade miljöproblem, - utvidgat samarbete i kemikaliefrågor, fortsatt arbete med bioteknologiska frågor, exempelvis ömsesidigt godkännande av data för bedömning och frigörande av genetiskt modifierade organismer, och förbättrat arbete mot luftföroreningar. 3. 7. 2 Samarbetet med länderna i Centraleuropa och Oberoende staters samvälde - Phare/Tacis i som 1994 fullföljandet omarbetades (finansiering samband med hälsostrategidokumentet, 103. Phare har koncentrerat sitt stöd till nyckelområden för reform enligt riktlinjerna i av hälsovårdssystemet, omorganisering av hälsovården med särskild tonvikt på primärvården, läkemedelspolitik, förvaltning av mänskliga resurser och utbildning samt förebyggande hälsovård), områden som togs upp redan i det första strategidokumentet. När det gäller utformning och anpassning av pågående program, för hälsosektorsreformen, har Phare ägnat särskilt intresse åt den övergripande målsättningen att integrera associerade länder. Ett belopp på totalt över 130 miljoner ecu anvisades för omorganiseringen av hälsosektorn 1991 - 1995. Under 1995 fortsatte genomförandet av de pågående programmen i alla de central - och östeuropeiska länder (CEEC) som är berättigade till Phare, utom Slovenien, medan fyra nya program godkändes för fyra andra central- och östeuropeiska länder. Inom ramen för Tacis-programmet inleddes 1995 i Ryssland verksamhet på fyra pilotområden för att stödja utvecklingen av hälsosystemen. Verksamheten hör samman med det program på 4,5 miljoner ecu som godkändes 1994. Under 1995 utformades nya program med hälsovårdsinslag för Ryssland och Moldavien. särskilda målen av de 33 104. a) Pågående Phare/Tacis-verksamhet under 1995 I Albanien är den pågående verksamheten kopplad till två program (93 och 94) och berör i) primärvårdens utveckling genom utformning av strategier ii) och omskolning av 500 allmänläkare och 1800 sjuksköterskor, sjukhusreform, med stöd till sjukhusförvaltningen genom samarbete med sjukhus i Europeiska gemenskapen och genom utbildning, till inrättande av en underhållstjänst för biomedicinsk utrustning, till förbättring av sjukhuslaboratoriernas kapacitet att ställa diagnoser och göra uppföljningar samt till omstrukturering av akutmottagningar, iii) lagstiftning, med tekniskt stöd att upprätta ett rättsligt ramverk för hälsosektorn, iv) omstrukturering av läkemedelssektorn, vilket innefattar skapande av en produktionslinje en läkemedelsinspektion) förebyggande åtgärder, genom omstrukturering av folkhälsolaboratoriernas nätverk. Större delen av verksamheten i samband med 1993 års program avslutades under 1995. och hjälp att infusionsvätska inrätta för I Bulgarien är verksamheten kopplad till två program (92 och 93) och berör i) finansiering av hälsovården, inklusive beräkning av kostnader för hälso- och sjukvårdstjänster och sjukförsäkringsfrågor, ii) utbildning, som innefattar utarbetande av en politik för utbildning av läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal, utbildning av vårdpersonal och tjänstemän som medverkar i decentraliseringsprocessen, inrättandet av en vårdfakultet vid universitetet inom allmänmedicin (forskarutbildning och fortbildning), iii) läkemedelspolitik, med särskild uppmärksamhet på harmonisering av lagstiftning och praxis tiU Europeiska gemenskapens motsvarigheter, iv) ett regelverk för privat hälsovård, så att ett väl balanserat, delvis offentligt och delvis privat, hälsovårdssystem kan utvecklas och v) hälsa och säkerhet på arbetsplatsen som och arbetsmarknadsministeriet. Merparten av verksamheten i samband med 1992 års program fullbordades under 1995. förbättring av utbildningssystemet hälsovårdsministeriet gemensamt genomförs i Sofia, av I Ungern syftar 1993 års program till i) utveckling av ett modernt primärvårdssystem som täcker alla aspekter (lagstiftning, utformning av politik och strategier för genomförande, utbildning, praktisk forskning, kommunikationsstrategi osv. ) och som inbegriper en innovationsfond som initiativ på beviljar anslag primärvårdsområdet och ii) harmonisering till EU-lagstiftningen och den främsta EU-praxisen både när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och vårdutbildning. Verksamhet pågår fortfarande. till relevanta offentliga eller privata I Rumänien om vårdfinansieringsreformen i enlighet med hälsovårdsdelen i det sociala programmet. verksamhet begränsad fortgick fråga i I f. d. jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM) fortsattes stödet till utarbetandet av en läkemedelspolitik som en del av ett humanitärt bistånd som på ett tidigare stadium innefattade leverans av läkemedel. 34 Befintliga program avslutades i Tjeckien (finansiering av hälsovårdssystemet och administering av sjukförsäkringar, system för hälsoinformation) och Slovakien (utarbetande av metoder för bedömning och förvaltning av medicinteknisk och utrustning, hälsovårdsadministrationen samt därtill kopplad omedelbar fortbildning för befintlig personal) samt i Baltikum. primärvården utarbetande strategier för av - I Ryssland omfattar den verksamhet som påbörjades 1995, i samband med 1994 års program, utveckling av primärvårdstjänsterna i form av verksamhet i testregioner, modernisering av sjukhusmetoder och - förvaltning liksom ett demonstrationsprojekt om moders- och barnhälsa i ett testområde. 105. b) Nya Phare/Taci s-program 1995 Nya Phare-program har utarbetats för Slovakien och de tre baltiska republikerna, delvis som en fortsättning på tidigare stöd. I Slovakien är programmet inriktat på fyra områden: i) reform av hälsovårdssystemets finansiering, inriktad på frågor som tariff- och betalningssystem, redovisning och informationsflöde mellan dem som tillhandahåller hälsovård och dem som är ansvariga för finansieringen, kriterier för resursfördelning och utveckling av investeringsstrategier för hälsovårdens infrastrukturer och utrustning, ii) utarbetande av en ram för privat läkarvård för att få till stånd en välbalanserad blandning av ett delvis offentligt och delvis privat hälsovårdssystem, iii) genomförande av en en för primärvården förvaltningsstrategi för hälsovårdsförvaltningen. iv) genomförande strategi och av I Baltikum förblir inriktningen huvudsakligen på de tidigare prioriterade områdena: reform av hälsovårdssystemets finansiering för de tre baltiska staterna I Lettland och Litauen berör stödet även mänskliga resurser och utbildning, utvecklingen av primärvården samt läkemedelspolitik medan stödet till Estland även ges för informationssystem. Inom ramen för alla dessa nya program planeras utarbetande och genomförande av en kommunikationsstrategi om hälsovårdsreformen, riktad till personer som arbetar inom hälsovården och allmänheten. 106. Utöver dessa nationella program lanserades 1995 ett av kommissionen initierat horisontalt program omfattande 10 miljoner ecu, kallat Consensus, politisk rådgivning och stöd till sociala trygghetsreformer i länder som är berättigade till Phare. Institutionsövergripande reformkommittéer har upprättats i de central- och östeuropeiska länderna och en rådgivande programnämnd sammansatt av Europeiska gemenskapens 15 medlemsstater och alla central- och östeuropeiska länder berättigade till Phare, ger råd om programinriktningen och urval av projektförslag. Programmet omfattar frågor om finansiering av hälsosektorn och samarbete med hälsovårdsorganisationen. Genomförandet generaldirektorat V. i nära sker 35 När det gäller Tacis utformades under 1995 nya program med hälsovårdsinslag i Ryssland och Moldavien: Ryssland: beslut om följande två åtgärder * Ett program omfattande 2,6 miljoner ecu fastställdes till förmån för Karelska republiken för att skapa förutsättningar för ett enhetligt genomförande av social- och hälsovårdsreformerna. Det är inriktat på förvaltningen av den sociala tryggheten som socialvårdsministeriet i samarbete med andra ministerier som arbetsmarknadsministeriet och hälsovårdsministeriet ansvarar av för, hälsovårdssystemen som står under hälsovårdsministeriets ansvar men som i realiteten är underställd den lokala regeringen. * Ett stod på 0,5 miljoner ecu har även ägnats politisk rådgivning till den ryska regeringen, inriktad både på efterfrågan och tillgången i fråga om läkemedel, för att förbättra distributionen och produktionen av dessa. förvaltningen liksom på - Moldavien: Inom ramen för programmet "Tekniskt stöd till utvecklingen av mänskliga resurser" godkändes ett stöd på 0,5 miljoner ecu för att täcka utvecklingen av primärhälsovården och stärka hälsovårdsförvaltningen. 107. Vidare spelade hälsofrågor en viktig roll i de pågående kontakterna och det pågående samarbetet särskilt med central- och östeuropeiska länder, för att utvärdera situationen och de speciella behoven liksom möjligheterna till samarbete på social- och hälsovårdsområdet, inbegripet möjligheten att ge dessa länder tillåtelse att delta i gemenskapens program på hälsoområdet. 108. Lien-programmet (Link Intern European NGOs) inleddes år 1994 och omfattar både Phare- och Tacis-länder och är inriktat på att stimulera icke-statliga organisationers verksamhet till eftersatta grupper. Inom hälsovården omfattar verksamheten hjälp åt kvinnor som har begränsad tillgång till hälsovård och socialvård, godtagbart socialt stöd och stöd till hälsovård för de mest missgynnade målgrupperna, såsom funktionshindrade, missbrukare, personer med hiv/aids, gatubarn, äldre m. m. Hälsovårdsprojekt för över 1 miljon ecu har godkänts i Bulgarien, Ungern, Litauen, Polen och Slovakien. Av dessa projekt kan följande nämnas: Inrättande av ett center för palliativ vård i hemmet nära Sofia (för personer som lider av obotliga sjukdomar såsom cancer och aids). Yrkesutbildning för ungdomar med narkotikaproblem och ett brottsligt förflutet. Förbättring av kvinnors hälsa genom upprättandet av mödravårdscentral er. Rehabilitering av barn med cerebral förlamning. Aidscenter: hjälp, utbildning, information och dokumentation. Kommunal hälsovård för äldre personer med vissa problem (psykiska sjukdomar och démens). i Slovakien 36 Dessa verksamheter samordnas med Europeiska gemenskapens program för folkhälsa, såsom cancer, aids, drogberoende och främjande av hälsan. 3. 7. 3 Samarbete med internationella organisationer 109. Europeiska gemenskapen har fortsatt att följa hälsorelaterade frågor i Europarådet och har varit representerad i flera viktiga kommittéer och grupper. De viktigaste frågor som behandlades 1995 var blod (säkert blod och självförsörjning inbegripet den föreslagna ändringen av det tekniska protokollet till avtal nr 26), förslaget till en konvention om bioetik och en rad andra frågor som inbegrep transplantation av organ, organiseringen av hälsovård för interner, rekommendationer för forskning inom sjukvård, hälsoinformation på sjukhus, hälsoproblem i familjer med ensamstående föräldrar samt hälsa, människovärde och social utslagning. 110. europeiska Samarbetet med Världshälsoorganisationen regionalkontoret och internationella cancerforskningsinstitutet) har fortsatt på en tillfredställande nivå. Världshälsoorganisationens generaldirektör dr Nakajima besökte kommissionen i juni 1995. (inklusive det i Världshälsokonferensen och Kommissionen har deltagit i möten med Världshälsoorganisationens direktion och Europeiska regionalkommittén. I samband med Regionkommitténs möte i Jerusalem (september 1995) erkändes vikten av att sätta Europeiska kommissionens uttalanden om sin verksamhet på hälsovårdsområdet högt på dagordningen. 3. 7. 4. Samarbete med AVS-länderna på hälsoområdet 111. Under 1995 reviderades den fjärde Lomé-konventionen som sedan 1990 reglerar samarbetet mellan gemenskapen och länderna i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet (AVS). Undertecknandet av detta nya avtal på Mauritius den 4 november 1995 är inte en bekräftelse på ett nytt fördrag utan en konsolidering och delvis omstrukturering av en konvention som kommer att gälla till år 2000. Inom ramen för detta inleddes förarbetet till de förhandlingar som skall utmynna i antagandet av de vägledande programmen. Under 1995 bestod detta arbete i huvudsak av undersökningar om samarbetsstrategierna (de regionala och de enskilda ländernas). Frågorna om hälsa och aids har i högre grad tagits i beaktande vid reflektionerna kring samarbetsstrategierna. Även om det naturligtvis inte är möjligt att förutsäga några resultat av förhandlingarna om de vägledande programmen, finns det all anledning att tro att stöden till hälsosektorn kommer att fortsätta att öka under genomförandet av det åttonde ekonomiska protokollet till Lomé-konventionen. 112. Insatserna för hälsa och aids under de senaste åren har fortsatt under 1995. Förutom uppföljningen av de utvecklingsprojekt som redan inletts enligt den sjunde Europeiska utvecklingsfonden (EUF), och de stöd som beviljats genom det förstärkta främjandet av strukturanpassningen (ESAF), har flera nya och viktiga beslut om finansiering tagits. Av dessa bör följande särskilt understrykas: 37 * * Mozambique har tilldelats 22 miljoner ecu hälsovårdssystemet på landsbygden. till förbättringar av Ett program för "familjehälsa" i Kenya som utarbetats i samarbete med "Overseas development administration - United Kingdom" (ODA - UK) har finansierats med 14,8 miljoner ecu av kommissionen. En rad andra åtgärder har även beslutats, bland annat till förmån för Burkina Faso (stöd läkemedelssektorn, 1,6 miljoner ecu) och Centralafrikanska republiken (stöd till primärvården, 1,8 miljoner ecu). till reformeringen av 113. När det gäller de sexuellt överförbara sjukdomarna/hiv/aids har kommissionen fortsatt de viktiga strategierna genom att dels inrikta sig på förebyggande åtgärder och förbättrad hälsovård, dels genom att ta hänsyn till epidemins socio- ekonomiska betydelse och vikten av vetenskaplig utbildning. Viktiga program har antagits under 1995 som bland annat syftar till integration av den strategi som rör sexuellt överförbara sjukdomar/hiv/aids i hälsosystemen (projekt som omfattar 5 miljoner ecu till Mozambique och fyra miljoner ecu till Tanzania). På området för operativ forskning har ett viktigt projekt påbörjats under 1995 i Mwanza i Tanzania som visar vilken betydelse behandlingen av sexuellt överförda sjukdomar har för att minska överföringen av hiv. Till sist har en rad kampanjer för allmän upplysning om hiv/aids förts på det regionala planet via olika medier, bland annat genom radiokampanjer i vissa asiatiska länder och via television (reklaminslag i samband med det afrikanska fotbollsmästerskapet). 114. Vidare kan nämnas organiseringen av möten i Bryssel för tekniska assistenter och från AVS-länderna angående "decentraliseringen av nationella experter hälsosystemen". Det första av dessa möten, som hölls i november 1995 och ägnades åt situationen i de fransktalande länderna, samlade mer än trettio deltagare från Öst- och Central afrika. Mötet syftade till att fa en snabb sammanfattning av läget, att analysera behoven, begränsningarna och följderna av den decentraliseringsprocess som utgör en viktig del av de pågående reformerna på hälsoområdet. 115. Den samordningsprocess som inletts med medlemsstaterna, och som i stora drag utformades av rådet under 1994, har fortsatt under 1995. Inom ramen för detta märks de ytterligare möten som hållits av expertgrupperna "hälsa och utveckling" och "sexuellt överförda sjukdomar/aids" samt den gradvisa förbättringen av den operativa samordningen mellan länderna. Initiativ för utökat samråd beträffande politik och strategier och en förbättring av den operativa samordningen har också tagits bland annat gentemot Amerikanska byrån för internationell utveckling (USAID) och Världsbanken. 38 116. I april 1995 organiserades även det "andra mötet med hälsoministrama från länderna i franc-området och associerade stater om läkemedelspolitiken". Detta möte är en del i en process initierad av Elfenbenskusten med stöd av Europeiska gemenskapen efter devalveringen av CF A-francen 1994 och som syftar till att främja en gemensam diskussion och gemensamma åtgärder i fråga om läkemedelspolitiken. Under detta möte antogs en handlingsplan som bland annat syftar till * * * * att skapa ett informationsnät för läkemedel och produktpriser i Afrika, att förstärka mekanismerna för kontroll av produktkvaliteten och att öka takten i införandet av generiska läkemedel i den privata sektorn, att harmonisera lagstiftningar, och att gynna utvecklingen av förfarandena för ordination och utdelning av läkemedel. 39 Aids 1. Hiv/aids är i dag en viktig vetenskaplig och social utmaning. Problem orsakade av hiv/aids kräver en tvärvetenskaplig insats som kombinerar det bästa inom biologisk och medicinsk forskning, effektiva åtgärder för att ta itu med socioekonomiska orsaker och konsekvenser, särskilt vad gäller de mest missgynnade grupperna och de fattigaste länderna, åtgärder för att kontrollera och minska spridningen av hiv- infektionen i synnerhet genom utbildning och information och stöd till dem som har hiv/aids och deras familjer. Europeiska gemenskapen har spelat och spelar alltjämt en viktig roll när det gäller den internationella satsningen mot hiv/aids. De åtgärder som Europeiska kommissionen har genomfört sträcker sig över alla gemenskapens ansvarsområden. De har emellertid koncentrerats till följande tre verksamhetsområden: forskning, utvecklingsbistånd och folkhälsa. 2. Förebyggande av hiv/aids i Europa: Områden som prioriteras av Europeiska gemenskapen Fram till den 31 december 1995 hade totalt 159 343 fall av aids rapporterats i Europeiska gemenskapens 15 medlemsstater sedan epidemin bröt ut. Fallen verkar vara geografiskt koncentrerade men gradvis minska från länderna i sydväst till länderna i nordost. Mot bakgrund av den snabba ökningen av aidsfall råder en allmän enighet om att gemenskapen bör spela en viktig roll när det gäller att bemöta epidemin. Sedan 1988 har Europeiska gemenskapen behandlat aidsfrågan inom ramen för folkhälsan. Programmet "Europa mot aids" upprättades i juni 1991. Genom 1993-års fördrag om Europeiska gemenskapen erhöll Europeiska gemenskapen nya befogenheter på folkhälsoområdet, och det framhölls att gemenskapen skall vara inriktad på att förebygga sjukdomar, särskilt de svåraste sjukdomarna. Fram till år 1995 hade cirka 360 gränsöverskridande projekt med icke-statliga organisationer i olika länder erhållit bidrag på cirka 40 miljoner ecu. Ett nytt utkast för gemenskapåtgärder till förebyggande av aids och vissa andra smittsamma sjukdomar under perioden 1996-2000 diskuterades av institutionerna år 1995 för antagande år 199677. Detta nya program med en budget på 49,6 miljoner ecu kommer att vara inriktat på fyra prioriterade områden, dvs. 77 Programmet antogs den 29 mars 1996 - beslut 645/96/EG -jfr. EGT L 95, 16. 4. 1996. 40 övervakning och kontroll av aids och vissa andra smittsamma sjukdomar, - bekämpning av överföring av hiv, information, utbildning, stöd till personer med hiv/aids och förhindrande av diskriminering. - Programmet kommer att genomföras genom - - stöd till gemenskapsövergripande projekt, stöd tiU innovativa projekt, stöd till icke-statliga organisationers verksamhet, inbegripet upprättande av förbindelser mellan länder, upprättande av nätverk. Detta program kommer att vara öppet för länder som associerat sig med Europeiska gemenskapen. Dessutom kommer samarbete med internationella organisationer som är verksamma på området att uppmuntras. 3. Hiv/aids-programmet till förmån för utvecklingsländer Kommissionen inledde redan 1987 åtgärder på hiv/aids-området i utvecklingsländerna och har från starten bemödat sig om en nära samordning med WHO:s specialprogram som lanserades samma år. Under åren har programmen utvecklats från förebyggande åtgärder i katastrofsituationer mot strategier och politik som behandlar hiv/aids som ett strukturellt problem som kräver en långsiktig strategi och insatser på flera områden. Dessa insatser måste i första hand komma från de hälso- och sociala sektorer som har börjat reformeras i ett stort antal stater för att uppnå en större effektivitet i tillhandahållandet av tjänster, men som samtidigt måste möta en betydande ökning av vårdbehovet i samband med epidemin. Konsekvenserna av epidemin och de motåtgärder som måste sättas in sträcker sig dock långt utanför vårdssektorn. De berör även frågan om att respektera individens rättigheter och att inte diskriminera människor som lever med viruset. De berör också de sociala strukturer och familjestrukturer som påverkas av epidemin. Det är i detta helhetssammanhang som kommissionen för sin del har försökt att, i nära förbindelse med gemenskapens medlemsstater, anpassa politiken och strategierna för att bemöta hiv/aids-problematiken. Europeiska gemenskapen med de 15 medlemsstaterna är i själva verket, när man beaktar gemenskapsstödet och den bilaterala hjälpen, den viktigaste givaren när det gäller insatser på hiv/aids-området i utvecklingsländer. Insatserna för samorordning ledde under 1994 till att kommissionen lade fram ett meddelande till rådet och parlamentet om politik och strategier för hiv/aids i utvecklingsländer, vilket har lett till resolutioner i rådet 1994 41 och i parlamentet 1995. Fyra prioriterade områden fastställdes, nämligen att minimera epidemins utbredning genom förebyggande åtgärder, - förstärka hälsovårdssektorn så att den kan klara av de ökande behoven till följd av epidemin, hjälpa staterna att beräkna de socioekonomiska följderna av aids, och utveckla den vetenskapliga utbildningen. En nära samordning upprätthålls med såväl medlemsstaterna som med FN. s aids-program och de övriga internationella organisationer som är engagerade på detta område. Totalt sett uppgår gemenskapsinsatsen, om alla länder och finansiella medel läggs ihop (utom samfinansiering av de icke-staliga organisationerna och forskningen), sedan juli 1987 till mer än 160 miljoner ecu. 4. Programmet för forskning inom biomedicin och hälsovård Europeiska kommissionens forskning inom biomedicin och hälsovård inleddes med det första programmet för forskning i medicin och hälsovård år 1978. Både programmets forskningsambitioner och dess budget till stöd för europeisk forskning inom högprioriterade områden har sedan dess stadigt ökat. Den medicinska forskningen inom Europeiska gemenskapen har följande målsättning: att sammanföra data, undvika dubbelarbete, standardisera metoder och reagenser, förbättra urvalet av kohorter för klinisk prövning, sammanföra kompletterande kunskaper i mångfasetterade projekt, förbättra utbildningsmöjligheterna för unga forskare på specialområden, bättre resultatutnyttjande inom folkhälsosektorn, skapa bättre möjligheter för alla parter i Europa att få tillgång till forskningsresultat, skapa gemensamma europeiska inrättningar för djurförsök för att minska antalet djur som används vid experiment och nå en höjd kostnadseffektivitet. Ända sedan 1983, endast två år efter det att det första aidsfallet diagnostiserades, har Europeiska kommissionen aktivt deltagit i kampen mot aidsepidemin. Finansiering av aidsforskning inleddes 1987 inom ramen för det fjärde programmet för forskning inom medicin och hälsovård. Programmets mål liksom dess budget har vuxit betydligt under årens lopp. För närvarande understöder programmet totalt 51 projekt som 42 inbegriper mer än 600 forskningsgrupper med en budget på 32 miljoner ecu inom ramen för Biomed 1- och Biomed 2-programmens arbete inom aidsforskning. Dessa siffror kommer snart att stiga, då kommissionen har valt vilka av de senast inlämnade förslagen till projekt som skall finansieras. Alla projekt har en nära anknytning till följande tre huvudprioriteringar i programmet: Utveckling av säkra och effektiva vaccin mot hiv. Utveckling av läkemedel som hämmar sjukdomens förlopp hos infekterade personer. Epidemiologisk forskning om viruset i Europa. - - Det internationellt vetenskapliga samarbetsprogrammet - Hälsoforskning för utveckling Detta program är inriktat på forskningssamarbete mellan europeiska grupper och forskare i utvecklingsländer och ägnar en betydande del åt forskning inom hälsovård av vilken en del gäller hiv. 16 gemensamma forskningsprojekt med en budget på över 5 miljoner ecu har inletts med samarbetspartner i Afrika och Asien. Programmet finansierar epidemiologisk forskning inom hiv i utvecklingsländer, vertikal överföring av hiv, longitudinella undersökningar av hiv-infektionprofilen, biologi och epidemiologi i samband med samtidig smitta vid hiv/IBC, övriga sexullt överförbara sjukdomars roll inom hiv- epidemiologin, internationell forskning om sexuellt överförbara sjukdomar och hiv med särskild hänsyn till bedömningen av förbättrade kliniska tjänster för vård av patienter med sexuellt överförbara sjukdomar. För ytterligare information om verksamheten inom dessa politiska områden år 1995 se de berörda avsnitten i denna rapport. 3. 7. 5 Samarbete med Syd- och Sydostasien, Latinamerika 117. Ett antal viktiga hälsoprogram har inletts i länder i Asien. De är dels inriktade på ett omfattande malariakontroUprogram (Kambodja, Laos och Vietnam, 29 miljoner ecu) och dels på kvinnors hälsa och tryggt moderskap (Filippinerna, 17 miljoner ecu). Två mindre projekt är inriktade på primär hälsovård (Bangladesh, 9,95 miljoner ecu) och reproduktiv hälsa (Nepal, 0,9 miljoner ecu). 118. Understödet till hälsosektorn stiger snabbt i Latinamerika. Är 1995 stod hälsosektorn för 6 % av totalbeloppet för alla pågående projekt under denna budgetpost, och det kommer att ske en betydande ökning i framtiden. Av de finansiella förslag som godkändes år 1995 utgjorde 30 % stöd till hälsosektorn. 43 Detta innebär att år 1996 kommer andelen att stiga till 9 % av alla projekt som genomförs. Dessutom inbegriper den största delen av de program som är inriktade på att utveckla landsbygden hälsorelaterade inslag, såsom vatten och sanering samt byggande av hälsovårdscentraler osv. År 1995 utgjorde totalbeloppet som betalades ut till hälsosektorn 54,5 miljoner ecu, och stödet riktades huvudsakligen till Centralamerika (27 miljoner ecu till hälsoprojekt i El Salvador och 21 miljoner ecu till regionala projekt). Av de regionala projekten bör projektet "Salud materno-infantil" (16 miljoner ecu), som är inriktat på särskilda problem med anknytning till reproduktiv hälsa, nämnas. 3. 7. 6 Narkotikabekämpning 119. I Phares fierstatiiga narkotikaprogram deltar alla länder i Central- och Östeuropa (11 länder). Programmet har varit verksamt sedan år 1993. Hälsoinformation, utbildning och andra förebyggande åtgärder liksom behandling och rehabilitering utgör en betydande del av programmet. Programmet är tvärvetenskapligt och främjar samarbete mellan partnerskapsländer vad gäller minskning av efterfrågan för och narkotikabekämpning. Programmet har hjälpt till att öka myndigheters medvetenhet om narkotikaproblemet och att ta initiativ till att skapa nationella strukturer för att samordna åtgärder och samla alla de som är verksamma på området. tillgång på narkotika och utvecklingen av en global strategi Regional yrkesutbildningsverksamhet har anordnats om följande teman: skolor, familjen, samhället och medierna. En andra regional rapport om minskning av efterfrågan på narkotika utarbetades år 1995. Den visar både en ökning av användningen av narkotika och en högre lokal medvetenhet om och större möjligheter att ta itu med problemet. Rapporten diskuterades vid ett gemensamt seminarium för central- och östeuropeiska länder och Europeiska gemenskapen i Luxemburg i september 1995. Följaktligen stärktes det samarbete som inleddes år 1994 mellan detta program och den narkotikarelaterade verksamhet som genomförs inom gemenskapen. Ungefär 2 miljoner ecu har hittills använts för denna verksamhet. 120. Inom ramen för den nord-sydliga verksamheten har särskild tonvikt lagts på kampen mot narkotika och narkotikaberoende. Sammanlagt användes 8,7 miljoner ecu till understödjande verksamhet för att minska utbudet på narkotika (kontroll av handeln, alternativa lösningar) och efterfrågan (förebyggande, behandling och rehabilitering). 44 3. 7. 7 Humanitärt stöd 121. Europei ska gemenskapens kontor för humanitärt bi stånd, ECHO, har verkat sedan 1992. Dess uppgift är att förbereda, genomföra, finansiera, följa upp och utvärdera åtgärder och beslut i fråga om humanitärt bistånd. Vid tydliga brister i hälsovårdssystemen kan en förebyggande humanitär insats planeras för att undvika att epidemier utvecklas och för att hjälpa befolkningen. På grund av att ECHO. s medel är begränsade, är denna typ av stöd reserverad för allvarliga situationer. 122. I år har katastrofer som framkallats av människan stått för 96 % av ECHO:s verksamhet. De övriga fyra procenten hör samman med naturliga epidemier och katastrofer samt förebyggandet av dessa. Under 1995 har ECHO följt samma linje som under 1994 när det gäller katastrofinsatser för skydd av hälsan, vilket innebär följande: Tillhandahållande av läkemedel och medicinsk utrustning (ECHO. s viktigaste insats på hälsoområdet). Vaccinationskampanjer. Kvalitetskontroll av distribuerade livsmedel. Infrastruktur för att förbättra den allmänna hälsonivån samt utbildning av den lokala medicinska personalen. 123. De viktigaste humanitära insatserna som leddes av ECHO på hälsoområdet under 1995 var i första hand inriktade på områdena runt de stora sjöarna (Rwanda och Burundi). TiU de viktigaste insatserna räknas också vaccinering och hjälp till koleraoffer i Liberia, Guinea, Nicaragua och Peru. Dessutom har ett viktigt stöd (15 miljoner ecu huvudsakligen i form av läkemedel och livsmedel) beviljats en global kampanj som startats av UNICEF för att bekämpa återfall av difteri och tuberkolos i Ryssland, Oberoende staters samvälde och i de baltiska staterna. 3. 7. 8 Miljö och hälsa 124. Gemenskapen spelar även en viktig internationell roll när det gäller miljö och hälsa. Den deltar i den verksamhet som bedrivs av Unceds kommission för en hållbar utveckling och är representerad i Europeiska kommittén för miljö och hälsa (ECEH) som har till uppgift att följa upp Andra europeiska konferensen om miljö och hälsa i Helsingfors år 1994. Det nästa mötet är planerat att äga rum i London år 1999. 3. 8 Införande av hälsokrav i den övriga gemenskapspolitiken 3. 8. 1 Statistik 125. Ett villkor för att gemenskapsåtgärder skall kunna genomföras på ett område är att det finns tillförlitliga, noggranna och lättillgängliga uppgifter. Ytterligare sektorsprogram för socialpolitisk statistik utvecklas inom ramprogrammet om 45 prioriterade åtgärder för statistik 1993-199778 och i nära samarbete med Statistikprogramkommittén79. 126. I nära samarbete med medlemsstaterna, insamlar, analyserar och sprider EG:s statistikkontor Eurostat statistisk information om många frågor på det sociala och ekonomiska området såsom demografi, miljö, fattigdom och social utslagning, social trygghet, folkhälsa och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Ett antal publikationer som bland annat innehåller statistiska uppgifter om hälsa och säkerhet offentliggjordes 1995 (Eurostats årsbok, ett socialt porträtt av Europa, kvinnor och män i Europeiska gemenskapen, Funktionshindrade personer: Statistiska data - andra upplagan). 127. Uppgifter om olycksfall i arbetet (ESAW) insamlas regelbundet och en databas har upprättats. En arbetsgrupp har satts upp för att diskutera metodfrågor såsom täckning och otillräcklig rapportering av uppgifter samt ändringar i vissa för jämförbara undersökningar av klassificeringssystem. Ett pilotprojekt yrkessjukdomar (EODS) har inletts för 31 ämnen och sjukdomar och en prototypdatabas har skapats. En teknisk underkommitté för att utveckla nya system för klassificering av de biologiska, fysiska och kemiska faktorerna för exponering har inrättats. De grundläggande variabler över vilka uppgifter samlas in kommer att göra det möjligt att upprätta den första tillförlitliga statistiken över arbetsförhållanden i hela gemenskapen. 128. När det gäller den insamling som har genomförts på gemenskapsnivå av uppgifter om olyckor i hemmen och på fritiden (EHLASS), har Eurostat bistått med hjälp vid upprättandet av sammanfattande rapporter och revideringen av metoder. 129. År 1995 genomfördes den andra omgången av Europeiska gemenskapens hushålls panel. För närvarande analyseras den första omgångens (1994) uppgifter från denna flerdimensionella panelundersökning, som ger information om en mängd socioekonomiska frågor, däribland hälsa och läkemedelskonsumtion. 130. Denna hälsorelaterade verksamhet kommer att samordnas med det kommande programmet om hälsokontroll80. I nära samarbete med andra av kommissionens tjänster och med internationella organisationer som för hälsostatistik (WHO, OECD) dödsorsaker, hälsointervjuundersökningar och hälsoresurser att ytterligare förbättras med detta kommande program. kommer befintliga statistik projekt om om 3. 8. 2 Utbildning för ungdomar 131. Gemenskapens åtgärdsprogram Socrates (1995 - 1999) skall bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet. 78 79 80 Rådets beslut 93/464/EEG, 22. 7. 1993, EGT nr L 219, 28. 8. 1993, s. 1. Inrättades genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom, EGT nr L 181, 28. 6. 1989, s. 47. KOM (95) 449 slutl. av den 16 oktober 1995 - se ovan, Folkhälsa. 46 I kapitel I "Högre utbildning (Erasmus)" fastställs åtgärder som gynnar rörligheten för studenter och lärare, inrättandet av tematiska nätverk och utvecklingen av utbildningsprogram på olika områden. Bland de senare finner man medicinska vetenskaper såsom medicin, psykiatri, tandvård, folkhälsa, farmaci, medicinsk teknologi, m. m. Den första åtgärden enligt kapitel II "Skolutbildning (Comenius)", "Partnerskap mellan skolor", syftar till att stödja partnerskap mellan ett flertal skolor i olika medlemsstater i unionen för samarbete om europeiska utbildningsprojekt (PEE). Dessa gör det möjligt att utveckla ämnen av europeiskt intresse (kulturellt arv, miljö, vetenskap och teknologi m. m. ). Att främja hälsovården i skolan kan vara tema för ett projekt. 132. Programmet Ungdom för Europa ger finansiellt stöd till projekt och utbyten som organiseras av ungdomsorganisationer och på initiativ av ungdomar. Genom särskilda åtgärder understöds perioder av frivillig tjänst och frivilligt utbyte utanför Europeiska gemenskapen, inbegripet de central- och östeuropeiska länderna, de nyligen oberoende staterna, Latinamerika och Medelhavsområdet. Fastän hälsa inte är ett särskilt programmål, hade ett antal projekt som fick finansiellt bidrag år 1995 en hälsodimension med anknytning till bland annat narkotikabekämpning och narkotikamissbruk, alkohol, förebyggande av aids och bestämmelser om vård av och stöd till människor med hiv/aids, hälsoinformation och unga funktionshindrade människor. Ett projekt har anknytning till hälsofrågor inom ramen för att alla unga människor skall ha rätt till de grundläggande rättigheterna för ungdomar81. 3. 8. 3 Information 133. Kampanjen "Medborgarna först", som är utformad för att hjälpa till att föra Europa närmare den enskilda medborgaren, antogs av kommissionen i oktober 1995. Inför den mellanstatliga regeringskonferensen har kommissionen som syfte att med den här kampanjen visa medborgarna fördelarna med den inre marknaden. Denna allmänna målsättning kommer att utvecklas inom ramen för tio särskilda teman. När inleds, kommer kommissionen att publicera en handbok och ett faktablad. Två av temana behandlar särskilt hälsofrågor: hälsobestämmelser på den inre marknaden och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. informationskampanjen om ett visst tema 3. 8. 4 Regionpolitik 134. Som rapporten 1994 framhöll, hör investeringar i utbildning och hälsa som sker i mål I-områden nu till Europeiska regionala utvecklingsfondens ansvarsområde. Även om det är för tidigt att ge några detaljerade utvärderingar om denna utgifts effekt på hälsan (kommissionen har ännu inte fatt en fullständig, ämnesuppdelad överblick över alla projekt som har inletts), är det klart att ur kvalitetssynpunkt Jfr. Youth for Europe statistics 1995, GD XXII, dok. YfE-D95-006E. 47 är betydelsefulla hälsofördelar att vänta av infrastrukturen som helhet i de berörda områdena. förbättringar i miljön och 3. 8. 5 Narkotika 135. Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk inledde sin verksamhet i Lissabon under den första hälften av 1995. Då centrumets lokaler var iordningställda först vid halvårsskiftet, koncentrerades verksamheten på att förbereda de arbetsuppgifter som tilldelats centrumet och på att inleda arbetet på områdena med huvudprioritet som fastställts i centrumets arbetsplan för 1995-1997. 136. Centrumet har inriktat sig på följande mål: 1. att fastställa en uppsättning principer för insamling av information, 2. att identifiera nyckelindikatorer och basuppgifter, 3. att utarbeta metoder för att få fram på lämpligt sätt analyserade uppgifter, 4. att inleda effektivt samarbete med behöriga internationella institutioner och organ, 5. att inleda samarbete med de viktigaste forskningsgrupperna och -centren i medlemsstaterna och 6. att utarbeta rekommendationer för styrelsen avseende åtgärder som skall vidtas på dessa områden. Avslutandet av detta arbete är en förutsättning för att kunna förbereda årsrapporten om narkotikasituationen i Europa. 137. Med beaktande av dessa mål inriktade centrumet sin verksamhet år 1995 på att sammanställa de olika undersökningar och initiativ som gemenskapen vidtagit innan centrumet grundades. Dessa omfattar följande tre områden: Minskad efterfrågan och epidemiologi, genomförande och samordning av nätverket Reitox och de nationella kontaktpunkterna och omstrukturering av relationerna med centrumets institutionella och vetenskapliga samarbetspartners. Nätverket Reitox arbete sågs över år 1995 med avsikt att förbättra detta framgångsrika samarbete mellan medlemsstater avseende narkotikafrågor. 4. Sammanfattning 138. Denna andra årsrapport om införande av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik inom gemenskapspolitiken har visar klart hur nästan alla huvudområden återverkningar på hälsofrågor och beaktar hälsoaspekter. 139. Den visar att en rad frågor tas upp inom olika politiska områden. Till exempel arbete med tobak sker inom ramen för förebyggande verksamhet i programmet Europa mot cancer. Dessutom behandlar jordbrukspolitiken odling av tobaksplantor. Man forskar i mindre skadliga tobakssorter och överväger indirekt beskattning av tobaksprodukter inom beskattningspolitiken. Situationen vad gäller narkotika är likadan. Bekämpning av narkotika sker inom folkhälsan (med ett programförslag som rådet diskuterar), inom samarbete vad gäller interna och juridiska angelägenheter samt i nord-sydligt arbete. Projekt med anknytning till narkotika finansieras också av program som är inriktade på att bekämpa social utslagning och av programmet Ungdom för Europa. De särskilda program som är inriktade på Central- och Östeuropa inbegriper alla hälsodimensionen. 48 140. Flera viktiga frågor med anknytning till hälsofrågor på EG-nivå förvaltas inte av gemenskapens institutioner utan av oberoende byråer. I denna rapport har det hänvisats i Bilbao/Spanien, Europeiska myndigheten för utvärdering av läkemedel (EMEA) i London/Förenade kungariket, Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (EMCDDA) i Lissabon/Portugal. Fastän dessa byråer är formellt oberoende, förutsätts det ändå att de skall följa bestämmelserna i artikel 129 i fördraget. till Europeiska arbetsmiljöbyrån 141. Det behov av att låta olika verksamhetsgrenar stödja varandra som betonades i den första rapporten - folkhälsopolitiken bör komplettera övrig politik och den övriga gemenskapspolitiken kanske också kan ge impulser till folkhälsoåtgärderna - kommer också i framtiden att vara en utmaning för gemenskapspolitiken82. Särskilt på områden där det finns en grundläggande lagstiftning är det viktigt att inse att lagstiftande eller andra åtgärder på det området också kan innebära viktiga hälsoaspekter som bör beaktas. 142. På det hela taget blir hälsoskydd och förebyggande av sjukdomar hela tiden viktigare både som ett resultat av de samrådsförfaranden som inrättats inom för kommissionen hälsofrågor - och på grund av en allt större allmän medvetenhet om hälsofrågornas vikt för andra politikområden. inbegripet kommissionens gemensamma arbetsgrupp - 143. Syftet med denna rapport är att bidra till att gemenskapen skall kunna fungera på ett genomblickbart sätt. Detta är emellertid en process i två riktningar. Kommissionen hoppas därför att offentliggörandet av denna rapport skall ge alla dem som är involverade i och intresserade av beslutsfattande på olika politiska områden viktiga tips för hur man skall kunna säkerställa att hälsobestämmelser införs på rätt sätt i de olika delarna av gemenskapens politik. Artikel 129 i fördraget föreskriver att alla institutioner som är involverade i utformningen och genomförandet av gemenskapspolitiken är skyldiga att införa hälsobestämmelser i denna. Vissa medlemsstater och regioner inom gemenskapen har tagit liknande initiativ. Kommissionen hoppas på att denna rapport skall stimulera övriga medlemsstater och regioner att följa efter. 82 Rapport om införande av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik (1994), KOM (95) 196 slutl. av den 29 maj 1995, s. 40 f. 49 BILAGA Viktiga rättsakter med anknytning till hälsa som föreslagits eller antagits under år 1995 Lagstiftningstorslag år 1995 Folkhälsa Meddelande om och förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om godkännande av ett program för gemenskapsåtgärder för hälsokontroll inom ramen för verksamhet på folkhälsoområdet, KOM (95) 449 slutl. av den 16 oktober 1995. Socialpolitik Ändrat förslag till förordning om ändring av rådets förordning (EEG) 1408/71, EGT nr C 242, 19. 9. 1995. Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 90/349/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet, EGT nr C 317, 28. 11. 1995. Miljö Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tiUnärmning av medlemsstaternas lagar om de åtgärder som skall vidtas mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, KOM (95) 350 slutl. av den 6 september 1995. Ändrat förslag till rådets direktiv om ett samordnat förhindrande och bekämpande av föroreningar, KOM (95) 88 slutl. av den 15 maj 1995. Ändrat förslag till rådets direktiv om saluföring av biocidprodukter, KOM (95) 387 slutl. av den 20 juli 1995 Jordbruk Förslag till rådets direktiv om saluföring av köttprodukter, EGT nr C 269, 16. 10. 1995. Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/117/EEG om skyddsåtgärder mot specifika zoonoser och zoonotiska agenser hos djur och animaliska produkter för att förhindra utbrott av livsmedelsburna infektioner och förgiftningar, KOM (95) 491 slutl. av den 23 oktober 1995. Transport Förslag till rådets direktiv om marin utrusning, KOM (95) 269 slutl. av den 12 juni 1995. 50 Förslag till rådets direktiv om tiUnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om provning av motorfordons och tillhörande släpfordons trafiksäkerhet, KOM (95) 415 slutl. av den 8 september 1995. Energi Förslag till rådets beslut om ett flerårigt program för främjande av en effektiv energianvändning i Europeiska unionen - Save II, KOM (95) 225 slutl. av den 31 maj 1995. Lagstiftning som antagits år 1995 Socialpolitik Medelfristigt socialt handlingsprogram, KOM (95) 134 slutl. av den 12 april 1995. Den sociala trygghetens framtid - En ram för en europeisk debatt, KOM (95) 466 slutl. av den 31 oktober 1995. Kommissionens meddelande om ett gemenskapsprogram (1996-2000), KOM (95) 282 slutl. av den 12 juli 1995. för arbetarskyddsfrågor Kommissionens beslut 95/320/EG av den 12 juli 1995 om inrättande av en vetenskaplig kommitté för yrkeshygeniska gränsvärden för kemiska agenser - EGT nr L 188, 9. 8. 1995. Kommissionens beslut av den 12 juli 1995 om inrättande av en yrkesinspektörskommitté - E GT nr L 188,9. 8. 1995. Den inre marknaden Kommissionens artonde direktiv 95/34/EG av den 10 juli 1995 om anpassning av bilagorna II, III, VI och VII, till rådets direktiv 76/768/EEG om tiUnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter till tekniska framsteg, EGT nr L 167, 18. 7. 1995. Kommissionens sjätte direktiv 95/32/EG av den 7 juli 1995 om analysmetoder för kontroll av kosmetiska produkters sammansättning, EGT nr L 178, 28. 7. 1995. Kommissionens direktiv 95/17/EG 1995 om närmare tillämpningsföreskrifter till rådets direktiv 76/768/EEG i fråga om befrielse från kravet att uppta en eller flera beståndsdelar i den förteckning som föreskrivs för märkning av kosmetiska produkter, EGT nr L 140, 23. 6. 1995. av den juni 19 Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, EGT nr L 281, 23. 11. 1995. 51 Jordbruk Rådets direktiv om ändring av direktiv 64/433/EEG om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen, 95/23/EG, EGT nr L 243, 11. 10. 1995. Rådets direktiv om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester för nio bekämpningsmedel för bekämpningsmedelsrester, rådets direktiv 95/38/EG, EGT L 197, 22. 8. 1995; 95/39/EG, EGT nr L 197, 22. 8. 1995; 95/61/EG, EGT nr L 292, 7. 12. 1995. andra befintliga gränsvärden ändring och av Kommissionens direktiv om ändring av direktiv 90/128/EEG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel, 95/3/EG av den 14 februari 1995, EGT nr L 41, 23. 2. 1995. Kommissionens beslut om ändring av beslut 94/652/EG om inventering och fördelning av uppgifterna inom ramen för medlemsstaternas samarbete vid den vetenskapliga granskningen av livsmedelsfrågor, 95/492/EG av den 15 november 1995. Transport Kommissionens meddelande transportpolitiken 1995-2000, KOM (95) 302 slutl. av den 12 juli 1995. om handlingsprogram för den gemensamma Rådets förordning 3051/95/EG av den 8 december 1995 om säkerhetsorganisation för roll- on/roll-off passagerarfartyg (ro-ro-fartyg), EGT nr L 320, 30. 12. 1995. 52 ISSN 1024-4506 KOM(96) 407 slutlig DOKUMENT SV 05 Katalognummer : CB-CO-96-406-SV-C ISBN 92-78-07772-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-298S Luxemburg *3