title: Sammanhållningsfonden - Årsrapport 1995

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
activity report
environmental protection
implementation of the budget
transport infrastructure

text: it * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 09. 1996 KOM(96) 388 slutlig SAMMANHÅLLNINGSFONDEN ÅRSRAPPORT 1995 (framlagt av kommissionen) FÖRORD Sammanhållningsfondens årsrapport 1995 är den första som omfattar verksamheten under ett helt kalenderår. Finansieringsinsatserna'under perioden 1 april 1993 - 26 maj 1994 redovisades i en särskild rapport om det s. k. finansieringsorganet för sammanhållning, som inrättats i avvaktan påratificeringen avMaastrichtfördraget. Sammanhållningsfondens verksamhet under tiden 27 maj 1994 fram till utgången av 1994 blev föremål för ett tillägg till den rapporten. En sammanslagen version av dessa rapporter omfattande åren 1993-1994 publicerades 1995. första årsrapport återspeglar fullständiga Denna att sammanhållningsfonden vid utgången av 1995 är ett fullt operationellt verktyg för att främja ekonomisk och social sammanhållning. Erfarenheterna har varit mycket goda i fråga om budgetgenomförande och även vad gäller framsteg i projektgenomförandet på fältet. Effektiva och tillfredsställande rutiner har nu införts för att säkerställa beredning, genomförande och uppföljning av projekten samt för att underlätta kontakterna mellan medlemsstaterna och kommissionen och vid behov klarlägga och reda ut problem. faktum också det finansiering att bevilja På det allmänna planet har två viktiga principer klarlagts av kommissionen under 1995. Målet och transportinfrastrukturprojekt sett över hela perioden fram till utgången av 1999 bekräftades som kommissionens mål. Detta är en viktig signal om att miljöprojekt, som kanske inte alltid är lika synliga eller omfattande som transportinfrastrukturer, har samma höga prioritet i kommissionens ögon och att medlemsstaterna bör lägga fram förslag i enlighet härmed. lika delar mellan miljöprojekt till det andra klargjorde För tillämpa sammanhållningsfondens princip om villkorat stöd. Denna fråga behandlas närmare i ett särskilt avsnitt av rapporten. Det är viktigt att villkorligheten uppfattas som en trovärdig och vederhäftig princip, och att den samtidigt tillämpas utan att i onödan störa utvecklingen i den berörda medlemsstaten. kommissionen avser den hur att Denna rapport har tagits fram för att fungera som huvudsaklig informationskälla för sammanhållningsfondens verksamhet 1995 och kommer att ges lämplig spridning. INLEDNING Ekonomisk och social sammanhållning är ett av huvudmålen i Fördraget om Europeiska unionen. Under 1995 fortsatte och förstärkte sammanhållningsfonden sitt bidrag till uppnåendet av detta mål. Merparten av de svårigheter som var förenade med fondens inrättande 1993/1994 har nu övervunnits. 1995 markerar sammanhållningsfondens första fullständiga verksamhetsår. Erfarenheterna från finansieringsorganet för sammanhållning 1993-1994 och sammanhållningsfondens inledande aktiviteter under återstoden av 1994 har emellertid varit till stor nytta när det gällt att etablera nuvarande verksamhetsformer. 1995 är därför också det år då fonden nått sin normala verksamhetsnivå och kunnat inrätta sig efter ett arbetssätt präglat av "business as usual". Sammanhållningsfondens finansieringsstrategi utvecklades ytterligare under året i full överensstämmelse med bestämmelserna i den förordning som ligger till grund för fondens inrättande. Balansen mellan de två åtgärdsområdena - transportinfrastrukturer och miljö - förbättrades ytterligare mot en jämn fördelning, och inom transportsektorn lades större tyngdpunkt vid utvecklingen av järnvägar än vid vägar. Denna utveckling tillgodoser de över synpunkter sammanhållningsfondens från Regionkommittén och Ekonomiska och sociala kommittén. yttrande synpunkter av Europaparlamentet och motsvarande framfördes årsrapport i dess 1994 som Fonden fortsätter att enbar^ finansiera transportinfrastrukturprojekt som ingår i de transeuropeiska transportnäten (transport-TEN) eller direkt syftar till att ge tillträde till näten. Färdigställandet av prioriterade avsnitt av dessa nät är därför fortfarande huvudstrategin på transportområdet, och de projekt som ges in av medlemsstaterna finansieras i enlighet med denna prioritering. Det faktum att godkännandet av den slutliga versionen av näten har försenats komplicerar arbetet, men detta problem kan bemästras inom ramen för nuvarande förordning om sammanhållningsfonden. återspeglar gemenskapens på miljöområdet Prioriteringarna om dricksvattenförsörjning, rening av spillvatten (avloppsvatten) och tätortsavfall. Även andra miljöåtgärder har finansierats, t. ex. skogsplantering, skydd av naturliga växtplatser och naturvård. Alla fondens insatser har beslutats med iakttagande av principen att den som förorenar skall betala och med utnyttjande av bästa tillgängliga bedömningsmetoder. I det senare avseendet har kommissionen tidigare ansett det finnas visst utrymme för förbättring av analysmetoderna och den praktiska tillämpningen av dessa, och åtgärder har vidtagits i denna riktning. Situationen har väsentligt förbättrats sedan 1993. direktiv Sammanhållningsfonden är nu ett fullt funktionsdugligt, effektivt och flexibelt instrument för att finansiera projekt som syftar till att förbättra ekonomisk och social sammanhållning inom unionen. Budgetgenomförandet för året var för anslagen för åtaganden 100 % och för anslagen för utbetalningar nästan 100 %. För tredje året i rad togs alltså den tillgängliga budgeten helt i anspråk. Och för första gången närmade sig utbetalningarna 100 %. Detta är imponerande siffror med tanke på att varje enskilt projekt måste granskas mycket noggrant innan åtaganden och utbetalningar kan göras. Fysiska storheter måste också kontinuerligt kontrolleras och undersökas innan nya utbetalningar kan ske. Detta leder till att det råder full visshet om att projekten blir fysiskt genomförda; det finns ingen "optisk" budgeteffekt speglar förskottsutbetalningar för godkända projekt och inte ett faktiskt genomförande ute på fältet. att höga utbetalningssiffror bara i den bemärkelsen Även om uppnådda resultat är positiva och väsentligt bidrar till sammanhållningen är de allmänna ekonomiska förutsättningarna svaga. Trots de ansträngningar som gjorts sedan vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning gavs ut - det sammanhängande tillväxtinitiativ som Europeiska kommissionen introducerade 1993 - är nuvarande ekonomiska förutsättningar för att främja ekonomisk och social sammanhållning och minska eftersläpningen i de minst utvecklade medlemsstaterna inte särskilt gynnsamma. Den generellt sett höga arbetslösheten och de dämpade tillväxtförväntningarna i unionen som helhet speglar också situationen i de fyra sammanhållningsländerna. Med Portugal som klart undantag förblir arbetslösheten hög, och de ekonomiska prognoserna inger endast svaga förhoppningar om någon mera betydande minskning. Kampen mot arbetslösheten och förstärkta insatser för att skapa sysselsättning har länge haft hög läggs vid den prioritet också sysselsättningsskapande effekten av de åtgärder som vidtas. Detta gäller också sammanhållningsfondens projekt, och kommissionen har vidtagit åtgärder för att bättre kunna bedöma de kort- och långsiktiga sysselsättningseffekterna i detta sammanhang. I avsnitt 4. 6. 4 i rapporten utvecklas denna viktiga fråga mera i detalj. inom kommissionen, och allt större vikt läge upplever I detta svårigheter att uppfylla flera medlemsstaterna också konvergenskriterierna i Maastrichtfördraget och att hålla fast vid den linje som stakats ut i de ekonomiska konvergensprogram som skall leda fram till den tredje fasen av EMU. Det är uppenbart att fyra sammanhållningsländerna i deras strävandena att bemöta denna situation. Kraven på statliga utgifter hålls igen, samtidigt som prioriterade investeringsaktiviteter fortfarande kan fullföljas. De totala resurser som sammanhållningsfonden förfogar över är naturligtvis begränsade, och investeringarna måste hålla sig inom de strikta gränser som satts upp via budgetanslaget för respektive medlemsstat. sammanhållningsfonden till hjälp för de är Vissa svårigheter kvarstår som beror på att miljöprojekt lämnats in för sent, att det ges tröskelvärdet på 10 miljoner ecu och att in miljöprojekt vars kostnad understiger förseningar uppstått på grund av problem i samband med den statliga upphandlingen. Förseningarna i genomförandet av miljöprojekten har tyvärr ökat. Samarbetet med Europeiska investeringsbanken (EIB) fortsätter att ge tillfredsställande resultat och ökar kvaliteten i projektbedömningarna. Åtskilliga projekt har inte kunnat godkännas i föreslagen utformning och har avvisats eller måst ändras innan de kunnat accepteras. Medlemsstaterna har informerats om detta. Förfarandet med ett avbrytande av finansieringen har inletts i flera fall. Antalet sammanträden med övervakningskommittéerna ökade under 1995 och kontrollverksamheten intensifierades. Vissa oregelbundenheter upptäcktes, dock utan konsekvenser för EU: s budget, eftersom rättelse kunde ske innan utbetalningarna verkställdes. Inget fall av bedrägeri har hittills upptäckts under sammanhållningsfondens första tre verksamhetsår. Ett visst antal projekt färdigställdes eller var mycket nära färdigställande under 1995. Några av dem har även öppnats för allmänheten. Ett utkast till beslut om informations- och offentlighetsåtgärder har överlämnats till Europaparlamentet. INNEHÅLL KAPITEL 1 GENOMFÖRANDE AV SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 1. 1 Bakgrund 1. 1. 1 Principen om villkorat stöd 1. 1. 2 Balans mellan miljöprojekt och transportinfrastrukturprojekt 1. 1. 3 Gemenskapsprioriteringar och nationella prioriteringar 1. 2 Arbetsformerna 1. 3 Utvidgningen KAPITEL 2 9 9 10 10 11 12 ÅTAGANDEN OM FINANSIELLT STÖD OCH UTBETALAT STÖD FRÅN FONDEN 2. 1 Disponibel budget 2. 2 Fördelning på de olika medlemsstaterna 2. 3 Budgetgenomförande 2. 3. 1 Spanien 2. 3. 2 Portugal 2. 3. 3 Grekland 2. 3. 4 Irland 2. 4 Stöd till utredningar och tekniskt stöd 2. 4. 1 Allmänt 2. 4. 2 På initiativ av kommissionen 2. 4. 3 På initiativ av medlemsstaterna 2. 5 Utbetalningar per medlemsstat 1995 13 14 15 16 25 32 39 44 44 45 46 47 KAPITEL 3 KONVERGENS OCH VILLKORLIGHET 3. 1 Konvergensprogram 3. 1. 1 Spanien 3. 1. 2 Portugal 3. 1. 3 Grekland 3. 1. 4 Irland KAPITEL 4 48 48 49 49 50 UTVÄRDERING AV GODKÄNDA PROJEKT OCH ÅTGÄRDER 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 4. 5 4. 6 4. 7 4. 8 Allmänt Transeuropeiska transportnät Fondens bidrag till genomförandet av miljöpolitiken Jämvikt mellan miljöområdet och transportområdet Bedömning av förenligheten med övriga politikområden Ekonomiska och sociala effekter Samordning och förenlighet med andra finansieringsorgan Europeiska investeringsbankens roll i projekt bedömningen ,. 51 52 63 64 65 71 79 85 KAPITEL 5 UPPFÖLJNING OCH KONTROLL 5. 1 Övervakningskommittéer 5. 1. 1 Spanien 5. 1. 2 Portugal 5. 1. 3 Grekland 5. 1. 4 Irland 5. 2 5. 3 5. 4 5. 5 Kommissionens kontrollverksamhet Europeiska investeringsbankens roll Bedrägerier och oegentligheter Pågående rättsprocesser 86 86 88 90 91 92 94 95 95 KAPITEL 6 INTERINSTITUTIONELL DIALOG INFORMATIONS- OCH OFFENTUGHETSÅTGARDER 6. 1 6. 2 6. 3 6. 4 6. 5 6. 6 6. 7 Information till Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 6. 1. 1 Europaparlamentet 6. 1. 2 Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Information till medlemsstaterna Information till arbetsmarknadens parter Informationsmöten med intresserade kretsar 6. 4. 1 Utfrågning av intresserade kretsar 6. 4. 2 Järnvägens dag 6. 4. 3 övriga möten Seminarium om den finansiella förvaltningen Offentlighetsåtgärder på initiativ av kommissionen Åtgärder vidtagna av medlemsstaterna 96 96 98 99 100 100 100 100 101 103 103 105 BILAGOR Bilaga 1 Bilaga 2 Bilaga 3 Viktigare uppgifter om godkända projekt' 1995 Europeiska gemenskapernas officiella tidning) Tabeller och diagram Kartor över järnvägs- och vägnät (offentliggjorda KAPITEL 1 GENOMFÖRANDET AV SAMMANHÅLLNINGS FONDEN 1. 1 BAKGKRUND 1. 1. 1 Principen om villkorat stöd För sammanhållningsfonden gäller enligt artikel 6 i fondförordningen1 principen om två år efter det att villkorat stöd. Principen upphävdes Maastrichtfördraget hade trätt i kraft, dvs. till och med den 1 november 1995. Den 20 december 1995 fattade kommissionen beslut om den praktiska tillämpningen av principen. tillfälligt fram till Till skillnad mot förordningarna om strukturfonderna fastställs i den förordning som inrättar sammanhållningsfonden ett samband mellan beviljandet av stöd från fonden och den övervakning av det offentliga budgetunderskottet som skall ske enligt artikel 104c i Maastrichtfördraget. Enligt artikel 6 i förordningen skall kommissionen inte finansiera nya projekt eller, i fråga om stora projekt i flera stadier, inga nya stadier av ett projekt om det enligt det föreskrivna förfarandet konstateras att den berörda medlemsstatens underskott är alltför stort. I september 1994 beslutade rådet att Spanien, Portugal och Grekland hade alltför stora budgetunderskott. För Irland däremot konstaterades något sådant inte föreligga. För de andra tre länderna angavs i rådets rekommendation mål som skulle nås under år 1995. I juli 1995 bekräftade rådet målen för 1995 och fastställde nya mål för 1996. i fråga presenterat sina slutliga Våren 1996, efter det att medlemsstaterna budgetredovisningar för 1995, kommer en prövning att ske om målen för 1995 har nåtts. Om en medlemsstat inte har uppnått målet för 1995 kommer kommissionen inte att göra några utbetalningar till landet från sammanhållningsfonden för nya projekt eller nya stadier av redan pågående projekt. Om finansieringen avbryts våren 1996 kan den återupptas om målet för 1996 uppnås. Kommissionen har beslutat att tillämpa dessa regler flexibelt. 1 Rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994. 9 1. 1. 2 Balans mellan miljöprojekt och transportinfrastrukturprojekt Den 22 november 1995 antog kommissionen ett dokument om sammanhållning och miljö som klargjorde en viktig princip rörande sammanhållningsfonden. säkerställas mellan projekt på miljöområdet I förordningen om sammanhållningsfonden föreskrivs i artikel 19. 2 att "en lämplig balans skall avseende transportinfrastruktur". Betydelsen av denna princip är uppenbar: det skulle vara oacceptabelt om det ena av de två områdena systematiskt erhöll en väsentligt större del av den totala finansieringen än det andra av det enkla skälet att det föreligger olikheter i fråga om investeringens karaktär, genomsnittlig projektstorlek, sektorns mognadsgrad och ledtider i projektplaneringen. och projekt Riktpunkten att bevilja finansiering för miljöprojekt och transportinfrastrukturprojekt till lika delar sett över hela perioden fram till och med 1999 bekräftades som kommissionens mål. Detta betyder att miljöprojekt, som kanske inte alltid är lika synliga eller storskaliga som transportinfrastrukturprojekt, prioriteras lika i kommissionens ögon och att medlemsstaterna bör ge in förslag i enlighet härmed. Kommissionen är givetvis beredd att tillämpa principen flexibelt och inte insistera på en jämn fördelning varje år. Detta skulle vara kontraproduktivt och kunna innebära att bra projekt på det ena området hålls tillbaka på grund av brist på projekt på det andra. Som framgår av denna rapport har en sådan flexibilitet redan tillämpats 1993, 1994 och 1995. 1. 1. 3 Gemenskapsprioriteringar och nationella prioriteringar Enligt artikel 10 i förordningen om sammanhållningsfonden skall de projekt som skall finansieras av fonden godkännas av kommissionen i samråd med den mottagande medlemsstaten. Det ankommer på medlemsstaterna att ge in förslag till projekt till kommissionen. Det är uppenbart att förslagen för finansiering återspeglar de nationella prioriteringar på miljöområdet och för transportinfrastruktur som fastställts av dessa medlemsstater. Lika uppenbart är att kommissionen måste tillämpa gemenskapens synsätt och prioriteringar när den godkänner projekt som skall stödjas av sammanhållningsfonden. När det gäller transportinfrastruktur måste alla projekten vara en del av besluten om de transeuropeiska transportnäten (TEN) eller ansluta till dessa nät. I praktiken har kommissionen beviljat finansiering för de projekt som identifierades som högprioriterade TEN-projekt vid toppmötet i Essen. 10 På miljöområdet följer kommissionen nära de prioriteringar som fastställts i direktiven om dricksvattenförsörjning2, avloppsvatten3 och hantering av fast avfall4. Alla tre sektorerna omfattas av det femte miljöprogrammet för en hållbar utveckling. Merparten av stödet till miljöprojekt går till dessa områden. Det betyder inte att andra miljöprojekt utesluts, vilket framgår av denna rapport. Sammanhållningsfonden får ta emot ett ökande antal ansökningar som gäller markerosionskontroU, skogsplantering och skyddet av naturliga växtmiljöer. Åtgärderna till förmån för naturvård och kustskydd ökar också i antal. Många sådana projekt har tidigare fått finansieringsstöd och nya projekt kommer att godkännas framöver. De tre huvudområden som täcks av direktiven förblir emellertid prioriterade insatsområden för kommissionen. 1. 2 Arbetsformerna Sammanhållningsfondens verksamhet utmärktes under 1995 av en ytterligare utveckling av de centrala inslagen i den arbetsmetodik som fastställs i förordning (EG) nr 1164/94 och tillämpas av kommissionen. - En väsentlig utveckling har skett av förhandsbedömningen av projekten i såväl tack vare att både kommissionen och ekonomiskt som medlemsstaterna har utvecklat lämpliga analysinstrument och att kommissionens analyskapacitet förstärkts genom anlitande av externa experter och samarbete med EIB. tekniskt hänseende, - Ett effektivt system för projektuppföljning har inkörningsperiod visat sig vara effektivt. införts, som efter en viss - Rutiner har införts för finansförvaltningen som gör det möjligt att säkerställa att utbetalningarna verkställs i takt med genomförandet ute på fältet, rutiner som nu fungerar tillfredsställande. Genom att utnyttja alla dessa hjälpmedel kan kommissionen till fullo utöva sina funktioner enligt förordningen och ha nära kännedom om hur vart och ett av de finansierade projekten framskrider. Det bör också nämnas att det alltför stora antalet små projekt som ges in till sammanhållningsfonden, särskilt på miljöområdet, har lett till att antalet beslut mångfaldigats. I och med att handläggningsrutinerna är relativt komplicerade och kräver 2 Direktiv 80/778/EEG, ändrat genom direktiv 91/692/EEG (EGT nr L 377 1991, s. 48). 3 Direktiv 91/271/EEG (EGT nr L 135 1991, s. 40). 4 Direktiv 75/442/EEG, ändrat genom direktiv 91/156/EEG (EGT nr L 78 1991, s. 32). Direktiv 78/319/EEG (EGT nr L 377 1991, s. 20). 11 betydande administrativa insatser medför ett alltför stort antal projekt en betydande arbetsbelastning. Enligt kommissionens mening bör en ändring härvidlag ske under 1996. Sammanhållningsfondens insatser bör i fortsättningen koncentreras till ett mera begränsat antal större projekt, eller grupper av sammanhängande projekt, som ger betydande effekt och ingår i integrerade strategier på transport- och miljöområdena. 1. 3 Utvidgningen I enlighet med ordförandeskapets slutsatser vid Europeiska rådet i Madrid har kommissionen fortsatt att utreda konsekvenserna för den ekonomiska och sociala sammanhållningen av en utvidgning. svårt naturligtvis Samtidigt som sammanhållning är en grundläggande princip för Europeiska unionen är det framtida några sammanhållningspolitiken eller om dess finansiella konsekvenser för EU. En utvidgning kommer att ha en djupgående påverkan på sammanhållningen av unionen. Varje förnyelse eller förändring av sammanhållningspolitiken måste, om den skall kunna accepteras av alla, ske stegvis och få ta tid att genomföra. förutsägelser göra den om att Kommissionen har preliminärt uttalat att sammanhållningspolitiken bör fortsätta att tillämpas generellt för hela EU. Sammanhållningsländerna bör få garantier om fortsatt solidaritet, som beaktar de framgångar som nåtts inom ekonomisk och social sammanhållning. Politiken bör utformas så att den ger en tydlig signal om att principen om budgetdisciplin respekteras i ett läge då flertalet medlemsstater tvingas genomgå en rigorös budgetprövningsprocess för att kunna uppfylla Maastrichtkriterierna. Sammanhållningsfonden är endast ett av de instrument för ekonomisk och social sammanhållning som bör prövas i detta sammanhang. Dess fortsatta tillämpning fram till och med 1999 kan komma att ge uppslag för dessa överväganden. 12 KAPITEL 2 ÅTAGANDEN OM FINANSIELLT STÖD OCH UTBETALT STÖD FRÅN FONDEN 2. 1 DISPONIBEL BUDGET Vid toppmötet i Edinburg i december 1992 beslöt stats- och regeringscheferna att bevilja 15 150 miljoner ecu i 1992 års priser till de fyra mottagande medlemsstaterna under perioden 1993-1999. Fördelningen av anslagen på de olika åren fastställdes på följande sätt: Milj. ecu (1992 års priser) År 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Totalt Belopp 1. 500 1. 750 2. 000 2. 250 2. 500 2. 550 2. 600 15. 150 Med hänsyn till inflationen fastställdes senare genom indexuppräkning anslagen för åtaganden för verksamhetsåren 1993, 1994 och 1995 till 1 565, 1 853 respektive 2 152 miljoner ecu. Anslagen för utbetalningar uppgick för samma verksamhetsår till 1 000, 1 679 respektive 1 750 miljoner ecu. Genom beslut av budgetmyndigheten (Europaparlamentet och Europeiska unionens råd) överfördes 1995 300 000 ecu till den budgetpost som förvaltas av UCLAF (enheten för samordning av bedrägeribekämpning) för att förse enheten med anslag både för åtaganden att bekämpa bedrägerier på och utbetalningar sammanhållningsfondens överföring minskade sammanhållningsfondens medel till 2 151,7 miljoner ecu för åtaganden och till 1 749,7 miljoner ecu för utbetalningar. avsedda att användas område. Genom denna för Med hänsyn till ovanstående har budgeten för verksamhetsåret 1996 fastställts till 2 444 miljoner ecu i anslag för åtaganden och 1 919 miljoner ecu i anslag för utbetalningar. 13 2. 2 FÖRDELNING PÅ DE OLIKA MEDLEMSSTATERNA Dessa belopp är föremål för en vägledande fördelning på det sätt som anges i bilaga 1 til! förordningen. Enligt den vägledande fördelningen skall anslagsintervallet vara 52-58 % för Spanien, 16-20 % för Grekland, lika mycket för Portugal och 7-10 % för Irland. Detta ger följande tabell över de vägledande anslagsintervallen: Milj. ecu (1992 års priser) SPANIEN GREKLAND- PORTUGAL ÉOLANU 1 52% 55% 58% 16% 18% 20% 1993 780 825 870 240 270 300 7% 105 9% 135 10% 150 1994 910 962,5 1. 015 280 315 350 122,5 157,5 175 199S 1. 040 1. 100 1. 160 1 3 2° 360 400 180 200 140 L 1996 1. 170 1. 237,5 1. 305 360 405 450 157,5 202,5 225 1997 1. 300 1. 375 1. 450 400 450 500 175 225 250 199% f ! 1. 326 I i. 402,5 i 1. 479 408 459 510 178,5 229,5 255 1999 \ TOTALT 93/99 \ 1. 352 1 ! 6,174 | 1. 430 1. 508 416 468 520 282 234 260 8. 332,5 8. 787 2. 424 2. 727 3. 030 1. 060,5 1. 363,5 1. 515 14 2. 3 BUDGETGENOMFÖRANDE Ingångna stödåtaganden uppgick för verksamhetsåret 1995 till 2 151,6 miljoner ecu per den 31 december, eller 99,9 % av disponibla anslag. Av tabell 1 framgår fördelningen av sammanhållningsfondens stödåtaganden per medlemsland och område. Tabell 1 - Anslag för åtaganden - 1995: 2 151,7 milj. ecu Milj. ecu Medlemsstat Miljö % Transport :—%::-:: ""•••'••/Totalt. ''•' Andel SPANIEN GREKLAND IRLAND 574*225. 824 48 610. 206. 854 51,52 1. 184. 432. 678 55,09 228. 184. 658 58 159. 729. 130 41,18 387. 913. 788 18,04 93. 179. 175 48 97. 182. 548 50,06 190. 361. 723 8,87 PORTUGAL 146. 648. 564 37 240. 472. 848 62,12 387. 121. 412 TOTALT 1. 042. 238. 221 48 1. 107. 591. 380 51,52 2. 149. 829. 601 18 100 Tekniskt stöd - • - - 1. 845. 980 0,086 TOTALT 1. 042. 238. 221 1107. 591. 380 2. 151. 675. 581 100 Outnyttjad rest av anslaget för åtaganden: 2 151 700 000 - 2 151 675 581 = + 24 419 ecu. Tabell 2 - Anslag för utbetalningar - 1995: 1 749,7 milj. ecu. Medlemsstat Miljö % Transport % Totalt Andel SPA NIEN 358. 421. 236 32,4 746. 857. 276 67,6 1. 105. 278. 512 65 GREKLAND 76. 977. 597 85 13. 523. 230 15 90. 500. 827 IRLAND 51. 669. 204 38,6 81. 988. 686 PORTUGAL 97. 052. 060 26,3 272. 152. 257 61,4 73,7 133. 657. 890 369. 204. 317 TOTALT 584. 120. 097 34,4 1. 114. 521. 449 65,6 1. 698. 641. 546 5 8 22 1 Tekniskt stöd - - - - 501. 942 0,03 TOTALT 584. 120. 097 1. 114. 521. 449 1. 699. 143. 488 100 Saldot på anslaget för utbetalningar var 1 749 700 000 - 1 699 143 488 = 50 556. 512 (2,9 %). Budgetgenomförandet för anslaget för utbetalningar var för verksamhetsåret 1995 97,1 %. 15 Tabell 3 - Anslag till bedrägeribekämpning (se punkt 2. 1 i rapporten) Tillgängligt anslag: 300 000 ecu Åtaganden 296. 000 Utbetalningar 197. 320 Saldo 102. 680 »—-—— "• " —— » •— ~— p » ~— I i — •r ~ — m-— i ^ ~ ~ -. i i n I. — — _ — - ^ ^ — — — » -, mmmm—mmmm Det icke utnyttjade saldot på anslaget, 300 000 - 296 000= 4 000 ecu, förverkades i och med verksamhetsårets utgång. Ecu 2. 3. 1 Spanien 2. 3. 1. 1 Miljö Under 1995 inlämnade de spanska myndigheterna 43 ansökningar om finansiellt stöd från sammanhållningsfonden på miljöområdet, omfattande närmare 800 projekt till ett belopp på 919 miljoner ecu. Ansökningarna gällde fem sektorer: vattenförsörjning, avlopp, hushållsavfall, skydd och förvaltning av kustzoner och stadsmiljö. Insatssektorerna under 1995 bekräftar Spaniens prioriteringar på miljöområdet. Särskilt prioriteras avloppsvattenrening. Stödet till denna sektor utgjorde 48 % av det totala stödet på miljöområdet och syftade framför allt till ett genomförandet av gemenskapens direktiv 91/271/EEG om avloppsvatten med sikte på år 1998 och år 2000. För första gången deltog detta år de självstyrande provinserna och de lokala myndigheterna när det gällde att ge in och verkställa projekt som finansieras av sammanhållningsfonden, detta sedan avtal träffats mellan den centrala förvaltningen och dessa myndigheter. Kommissionen fattade 1995 47 beslut som gällde ca 610 projekt och åtgärder på miljöområdet i Spanien. För bidragsberättigande kostnader på 834 806 979 ecu beviljades under året stöd på 574 221 690 ecu, vilket motsvarade 48,5 % av det totala stödet från sammanhållningsfonden. De beslut som fattats på detta område under de närmast föregående åren, 1993 och 1994, ledde inte till något finansiellt engagemang 1995, eftersom de tagit formen av ett enda åtagande. Svårigheterna att få fram förslag av något större omfattning på miljöområdet - vilket ledde till att Spanien gav in ett stort antal projekt 1995 - beror framför allt på det decentraliserade verkställighetsansvaret i de olika organen och inom den centrala 16 förvaltoingen och regionala och lokala myndigheter, samt på mångfalden sektorer som föreslås få stöd. De godkända projekten redovisas i tabellen nedan fördelade på olika kategorier. I de följande avsnitten lämnas en utförligare redovisning och belyses de viktigaste projekten inom varje kategori. De godkända projekten ligger i linje med prioriteringarna i gemenskapens femte handlingsprogram för miljön och en hållbar utveckling, med målen i artikel 13 Or i fördraget och med de krav som aktualiseras av genomförandet av gemenskapens miljödirektiv. Antal beslut 22 3 7 3 3 7 2 17,4 9 12,5 4 Miljöprojekten fördelade på sektorer Sektor Totalkostnad Stöd Åtagande 1995 VATTENRENING 462. 674. 562 377. 989. 429 275. 944. 076 VATTEN FÖRSÖRJNING 74. 690. 587 63. 486. 998 63. 486. 998 % 48,0 6 n,o 6 AVFALL 54. 525. 589 32. 011. 353 5,57 43. 620. 469 STADSMILJÖ 30. 773. 797 24. 619. 035 4,29 24. 619. 035 KUSTER 118. 160. 652 100. 436. 552 100. 436. 552 SKOGS PLANTERING UTREDNINGAR OCH ÖVRIGT 87. 295. 355 72. 012. 861 72. 012. 861 6. 686. 437 5. 710. 815 5. 710. 815 0,99 TOTAL 834. 806. 979 687. 876. 159 574. 221. 690 100 47 Den nationella vattenplanen, som ännu inte godkänts, definierar mål och åtgärder på området. 17 Inom denna sektor har tre beslut fattats omfattande ca 56 åtgärder som syftar till att förbättra eller säkerställa en vattenförsörjning av god kvalitet i de större städerna (bland annat Guadalajara, Huelva, Murcia, Malaga, Cuenca och Teruel) och i de delar av floderna Surs, Guadalquivirs, Guadianas, Seguras, Tejos och Jucars flodbäcken som drabbats av torka med åtföljande vattenbrist. Åtgärderna avser framför allt installerandet av infrastrukturer som är nödvändiga för att kunna transportera dricksvatten till de aktuella områdena från försörjningspunkterna (punpstationer, akvedukter, kulvertar, vattenreningsverk osv. ). Åtgärderna avrinningsområde för sig. för att bekämpa effekterna av torkan har presenterats för varje AYtoppsYattfinrflring I februari 1995 godkändes i Spanien en nationell plan för rening av avloppsvatten som syftar till att samordna insatserna från behöriga offentliga myndigheters sida och främja fullgörandet av de skyldigheter som fastställs i direktiv 91/271/EEG. I planen definieras också känsliga och mindre känsliga områden och behovet av infrastrukturer och reningsåtgärder. Vidare görs en totalbedömning av de ekonomiska konsekvenserna. Av de 21 besluten hade 13 förberetts direkt av de regionala och lokala myndigheterna, vilka också skall verkställa besluten. Anläggningen av infrastrukturer för uppsamling och hantering av avloppsvatten syftar framför allt till att minska halten av föroreningar i avloppsvattnet, förbättra de sanitära förhållandena, skydda ekosystemen och möjliggöra ett rationellt utnyttjande av vattentillgångarna. Avfall Den nationella strategin för farligt avfall för perioden 1995-2000 respektive för återvinning av förorenad mark för perioden 1995-2005 godkändes i februari 1995. De två planerna stöder sig på EU:s prioriteringar och kriterier, särskilt de som fastställs i direktiv 91/689/EEG om gränsvärden för farliga restprodukter. Två projekt har finansierats som gäller omhändertagande av farligt avfall i Estremadura och Baskien och ytterligare tre som gäller hushållsavfall i Madrid, Barcelona och Bilbao. Dessa projekt innebär att det skall ske en selektiv uppsamling av det fasta avfallet i städerna, en reducering vid källan av farliga restprodukter, ett främjande av återvinning och återanvändning av avfallet samt miljörening av restprodukterna. Finansiering har också beviljats för två projekt för återvinning av förorenad mark. Projekten syftar dels till att förhindra markförorening, dels till att sanera och återvinna förorenad mark. 18 Sfroggplanftrins ICONA, det nationella institutet för naturvård i Spanien, har utarbetat en plan för skogsplantering för perioden 1995-1999. Den innefattar trädplantering och bekämpning av erosion och ökenutbredning - åtgärder som ingår som led i den nationella planen för vatten - och skogsrestaurering (per avrinningsområde). I sistnämnda plan ingår också åtgärder för förnyelse av vegetationslagret i ekosystem som blivit skadade av bränder. De självstyrande provinserna och den centrala myndigheten (ICONA) har presenterat projekt grupperade efter avrinningsområde. Sju beslut omfattande 348 projekt godkändes 1995 på skogsvårdsområdet. Projekten syftar till att återställa vegetationslagret genom nyplanering, skogsvårdande åtgärder för att förbättra befintlig vegetation samt åtgärder som syftar till att bevara strömfårorna vid skyfall, konsolidera och förstärka flodkanterna och stabilisera dem mot ras med hjälp av fördämningar och vågbrytare. Även kompletterande åtgärder har planerats såsom vattenreglering av skadade flodbäcken. Kuster Tre beslut omfattande 35 projekt har godkänts. Dessa projekt lades fram av den centrala förvaltningen. Projekten gäller kustplanering, upprustoing av stränder och återställande av miljön i strandbälten i olika kustzoner både vid Medelhavet och Atlanten. Åtgärderna syftar till att skydda stränderna, återställa kustområden som är intressanta ur ekologisk synpunkt och hålla tillbaka trycket från människor på kusterna. Tre beslut har också fattats om projekt som syftar till att hejda stranderosionen, återvinna och skydda den naturliga miljön och, slutligen, återställa naturområden längs kusten. Stadsmiljö Åtgärder som gäller stadsmiljö har föreslagits av lokala myndigheter. Tre beslut inom olika projektkategorier har godkänts. Ett projekt om upprustoing av den historiska stadskärnan i Barcelona (Casc-Antic) har getts in av staden Barcelona. En grupp på fyra projekt som innebär att grönområden skall anläggas längs flodstränderna och att miljöförsämringen skall kontrolleras har ingetts av Area Metropolitana de Barcelona. Staden Madrid slutligen har inkommit med en grupp av två projekt som gäller dels uppförandet av ett centrum för akustiska studier i Madrid, dels en upprustoing av skadade delar av Parque Casa de Campo. 19 2. 3. 1. 2 Transport Under verksamhetsåret 1995 fattade kommissionen nio beslut om finansieringsstöd från sammanhållningsfonden för nya infrastrukturprojekt på transportområdet och fem beslut om tilläggsbelopp för projekt som finansierats 1993 av finansieringsorganet för sammanhållning. De totala åtagandena på budgeten för 1995 uppgick till 610 206 854 ecu, varav 66. 1 % för nya projekt (mer än 403 miljoner ecu) och återstoden (33,9 %) för antingen ändringar av tidigare fattade beslut (70 miljoner ecu) eller årliga utbetalningar för projekt som godkänts över budgeten 1994 (136,8 miljoner ecu). Anslagen fördelade sig på följande sätt efter transportslag. - Vägar 79,5 % - Järnvägar 19,6 % - Sjötransport 0,9 % Följande projekt belastade sammanhållningsfondens budget för 1995: 1) Expressvägen Madrid-Valencia (N-III) - sträckan Motilla del Palancar - Minglanilla. Stödet beviljades i ett enda åtagande (1995) på 34,7 miljoner ecu. Detta projekt, som är en del av expressvägen Madrid-Valencia, innebär att det skall byggas två vägbanor på 7 meters bredd med yttre och inre vägrenar på 2,5 respektive 1 meters bredd, vidare fem viadukter och fjorton överfarter, de flesta med vägbeläggning av förspänd betong, samt fyra planskilda korsningar vid Motilla de Palanca, Castillejo de Iniesta, Granja och Minglanilla. 2) Expressvägen Zaragoza-Huesca Kommissionen har godkänt finansiering med 103,5 miljoner ecu i flera årliga utbetalningar. Den första utbetalningen (1995) av stödet uppgår till 5,6 miljoner ecu. Expressvägen Zaragoza-Huesca kommer att bli den tredje tillfartsvägen till Frankrike genom Somporttunneln. Projektet omfattar bland annat tre nya sträckor av expressvägen vars tvärgående sektion, för den yttre och inre delen, har en bredd på 2,5 respektive 1 meter. 23 olika projekt har genomförts på sträckan Zuera-Almudevar på 22 km, bl. a. broar med beläggning av förspänd betong och pergolabroar. 20 På sträckan Almudevar-Huesca på 21,6 km är fyra överfarter planerade, vidare en passage över Monegroskanalen, en biandstruktur mellan stål och betong, samt 16 underfarter och ett antal stödmurar. 3) Somporttunneln (etapp II) Kommissionen har godkänt finansiering med 80,8 miljoner ecu i ett stödåtagande med årliga utbetalningar. 1995 års utbetalning uppgick till 26,8 miljoner ecu. Borrandet av den spanska delen av tunneln lämnades in till kommissionen som projekt för finansiering från sammanhållningsfonden i februari 1994 och godkändes 1995. Projektet avser byggandet av en 8 553 meter lång tunnel, varav 5 185 meter i Spanien. Tunneln förbinder väg 330 mellan Huesca och Somport med riksväg 134 (RN 134) i Frankrike. Bredden mellan gångbanorna är 9 meter. Tunneln har två vägbanor på 3,5 meter vardera, två vägrenar på en halv meter vardera och en skiljeremsa på 1 meter. 4) Motorvägen Rias Bajas. sträckan Orense-Porrino (78. 7 km) Stöd har beviljats med 212,8 miljoner ecu. Projektet är indelat i fem sträckor: Orense-Barbantes. 13,6 km, fem viadukter, tre överfarter och tio underfarter, Barbantes-Melon: 21,7 km, två viadukter, sju överfarter och 21 underfarter, Melon-La Cahiza. 9,1 km, La Caniza-Batallares. 15,5 km, två tunnlar (3 km), en bro av förspänd betong med två bärspann på 186 meter vardera upphängda med kablar, sex över- och underfarter, Batallares-Porrifio: 18,9 km. Kommissionen har godkänt ett finansieringsstöd till dessa arbeten i form av årliga utbetalningar. För 1995 uppgick utbetalningen till 133,2 miljoner ecu. 5) Katalanska transversalaxeln. Lérida-Gérone - sträckorna Rajadell-Manresa-Artes och Vic-Manlleu. Stöd har beviljats i ett enda stödåtagande (1995) på 43,1 miljoner ecu. Projektet möjliggör en trefaldig förbindelse med de transeuropeiska näten. Efter att ha förbundit städerna Lérida och Gérone via centralsänkan delar sig vägen i fem olika sträckor: Lérida-Cervera, Cervera-Manresa, Manresa-Vic, Vic-Olot och Olot-Figueras. Det projekt som finansieras av sammanhållningsfonden omfattar sträckorna Rajadell- Manresa (7,1 km), Ronda de Manresa (1,36 km), Manresa-S. Fruitos (5,04 km), Fruitos- Artés (8 km), Xarxa arterial de Vic (8,11 km) samt Vic-Manlleu (3,65 km). På sträckan Rajadell-Manresa-Artés är fyra viadukter, åtta överfarter, femton underfarter och nio planskilda korsningar planerade. 21 På sträckan Vic-Manlleu skall sex planskilda korsningar, en viadukt, åtta överfarter och tolv underfarter byggas. 6) Expressväg i höid med Llobregats nedre lopp Stöd har beviljats med 129,9 miljoner ecu. Kommissionen har godkänt ett finansieringsstöd i form av årliga utbetalningar. Utöver dessa arbeten tillkommer två nya tunnlar på 320 meter (NII) och 675 meter (FC) samt en korsning under väg A-2. /ärnYäsar Två nya projekt godkändes under verksamhetsåret 1995: - Tredje av etappen anpassningen järnvägslinjen "Medelhavskorridoren". Syftet är att möjliggöra hastigheter på 200-220 km per timme på ett järnvägsnät som ingår i en prioriterad korridor och vars två tidigare etapper finansierats 1993 och 1994. Stödbeloppet uppgår till 172 667 694 ecu, varav 58 251 821 belastar budgeten för 1995. konventionella av den - Modernisering av det konventionella järnvägsnätet. Här rör det sig om ett antal mindre projekt på olika sträckor av nätet. Stöd har beviljats med 94 256 510 ecu, varav 46 091 434 ecu belastar budgeten för 1995. Sjötransport (Vessel Traffic System) De projekt som gäller sjötransport omfattar bland annat installationen av ett nät av centraler för sjötrafikkontroll inom känsliga områden längs den spanska kusten. Syftet är att förhindra olyckor, bekämpa föroreningar och övervaka verksamhet och aktiviteter på havet. Under verksamhetsåret godkändes ett sjötransportprojekt, som kompletterar fem andra projekt på samma område som finansierats 1993. Stödet gäller uppförandet och utrustningen av byggnader för kontroll och övervakning av sjötrafiken i hamnarna Almeria, Bilbao, Palma de Mallorca, Tarragona och Valencia. Stödet uppgick till 11 057 054 ecu och av statistiska skäl har halva beloppet hänförts till miljösektorn på grund av de positiva effekterna inom detta område. 22 Tabellen i det följande visar hur sammanhållningsfondens stöd till projekt på miljöområdet utvecklats. Miljöprojekt Åtaganden av finansierings- organet för sarnmanhallning april 93 -maj 94 Ecu % Åtaganden av samman hållningsfonden juni 94 -dec94 % Åtaganden av sammanhållnings fonden jan 95 - dec. 95 % Ecu Ecu Vattenförsörjning och vattenförvaltn Kontroll av vattenkvaliteten Uppsamling och rening av avloppsvatten Erosionskontroll, skogsplantering, skogsvård Naturvård Kontroll av industriföroreningar Stadsmiljö H Kuster Utredningar och övrigt TOTALT 97. 350. 000 32. 167. 000 9. 532. 000 35,9 11,9 3,5 149. 918. 102 38. 939. 615 58. 355. 468 30 7,8 11,7 63. 486. 998 11,06 275. 944. 076 48,06 90. 095. 000 33,2 180. 934. 898 36,7 72. 012. 861 12,54 21. 868. 000 18. 845. 000 8,1 7,0 38. 906. 530 30. 834. 059 1. 134. 000 270. 991. 000 0,4 100 2. 489. 917 500. 378. 589 23 7,7 6,2 0,4 100 32. 011. 353 24. 619. 035 5,57 4,29 100. 436. 552 17,49 5. 710. 815 0,99 574. 221. 690 100 Utvecklingen av sammanhållningsfondens finansiella stöd på transportområdet Transportprojekt Åtaganden av finansierings- organet för sammanhållning april 93 - maj 94 Ecu % % Åtaganden av samman hållningsfonden juni 94 - dec94 Åtaganden av samman hållningsfonden jan 95 - dec 95 % Ecu Ecu Vägar-motorvägar Järnvägar Flygplatser-flygtrafikkontroll Hamnar-sj ötrafikkontroll TOTALT 428. 831. 141 88. 755. 999 73. 173. 742 15. 606. 579 606. 367. 461 71,9 14,7 12,1 1,3 100 3. 050. 470. 658 61,14 484. 862. 435 79,46 193. 860. 252 38,86 119. 815. 892 19,63 498. 907. 910 100 610. 206. 855 100 5. 528. 528 0,91 24 2. 3. 2 Portugal 2. 3. 2. 1 Miljö De projekt som Portugal gav in 1995 ingår i en handlingsstrategi som gällt sedan 1993 och framför allt syftar till att etablera infrastrukturer för dricksvattenförsörjning, rening av avloppsvatten och hantering av hushållsavfall i de mest tätbebyggda regionerna i landet, dvs. Lissabon, Porto och Algarve. Tack vare den geografiska koncentrationen har det varit möjligt att ge in sammanhängande grupper av projekt fördelade på olika mål och gällande ett visst område. Därigenom säkerställs att sammanhållningsfondens finansiering får betydande effekt och ökad effektivitet. En betydande del av de projekt som gavs in 1995 innebär en uppföljning av åtgärder som tidigare fått stöd av finansieringsorganet för sammanhållning och sammanhållningsfonden. Detta gäller till exempel reningen av vattenreservoarer i Porto och dricksvattenförsörjningen i området öster om Algarve. Andra projekt inleder arbeten som kommer att fullföljas under de närmaste åren, såsom de två stora systemen för uppsamling och distribution av vatten i Porto. De få undantagen till detta geografiska kriterium är projekt som syftar till att söka lösa speciellt allvarliga problem som är så brådskande att en snabbt ingripande av ibland betydande omfattning är nödvändigt. Ett sådant exempel är reningen av Ria de Aveiro. Jämfört med tidigare år kan konstateras att ett ökat antal projekt av större omfattning getts in, särskilt projekt som gäller dricksvatten och tätortsavfall. Som exempel kan nämnas system för dricksvattenförsörjningen i Porto samt förbränningsanläggningar i Lissabon och Porto. Det rör sig här om mycket stora projekt som betjänar flera samhällen och kommer att genomföras och drivas av företag på koncessionsbasis. Arbetet med att granska ansökningarna kommer i åtskilliga fall att fortsätta under 1996. När det gäller hantering av avloppsvatten är projekten däremot i regel småskaliga, eftersom åtgärderna är av sådan natur att det många gånger är svårt att tillämpa interkommunala lösningar. Projekten är likväl nödvändiga för att genomföra direktiv 91/271/EEG om rening av stadsavlopp och ingår i sammanhängade grupper av projekt. Detta gäller till exempel de projekt som pågår i Ria Formosa-regionen i Algarve. Ansökningarna om stöd från sammanhållningsfonden uppgick till 28 1995, och det totala stödbelopp som söktes översteg tillgängliga medel för miljöprojekt. 25 I slutet av 1995 hade 22 projekt godkänts, varav fem getts in under tidigare år. De godkända projekten fördelar sig på följande sätt på olika projektslag: Projektslag Antal Stödbelopp Dricksvatten Avloppsvatten Fast avfall Utredningar (vattenförvaltning) TOTAL 10 10 1 1 22 73. 6 58. 0 7. 5 7. 5 146. 6 % 50 40 5 5 100 raflnmnR Den finansieringshjälp som söks från sammanhållningsfonden syftar till att en ökad andel av den portugisiska befolkningen skall få sitt dricksvatten via vattenledningar och samtidigt garantera den vattenkvalitet som fastställs i gemenskapsdirektiven. 1995 finansierade fonden tio projekt i Portugal inom denna sektor till ett belopp motsvarande hälften av tillgängliga medel för miljöprojekt, dvs. ca 73,5 miljoner ecu. Nästan alla projekten gällde regionerna Porto och Algarve med, som enda undantag, en fördämning av floden Enxoé och avledningsnät för dess vatten i Alentejo, en region som drabbats speciellt hårt av torkan. I Portoregionen har finansieringsstöd sökts från sammanhållningsfonden för två stora system ("norra" systemet och "södra" systemet) som skall förse nästan alla kommunerna runt staden Porto och staden själv med vatten. Systemen kommer att anläggas och förvaltas på koncession av företag där också kommunerna kommer att vara representerade. Det är fråga om stora infrastrukturer för uppsamling och behandling av vatten samt ledningsnät för dricksvattnet ända fram till vattenreservoarerna i de kommuner där förbrukningen sker och som har ansvaret för den vidare distributionen till konsumenterna. Denna lösning medger att betydande skalfördelar kan nås när det gäller vattenproduktion och vattenhantering och att existerande anläggningar kan utnyttjas rationellt. 26 1995 godkändes dels finansiering av ett projekt som gäller sju kommuner som ingår i det norra Porto-systemet, dels sju andra projekt som är mindre omfattande men nödvändiga för att kunna integrera redan befintliga anläggningar i systemet. Fondens insatser till förmån för dessa system måste fullföljas under de närmaste åren och omfatta arbetena i deras helhet. Det sammanlagda bidraget kan komma att uppgå till mer än 200 miljoner ecu. I Algarveregionen tillämpas ett liknande angreppssätt som i Portopregionen och här genomförs två stora projekt för uppsamling, hantering och distribution av dricksvatten avsett för samtliga kommuner i regionen, nämligen systemet Barlavento för den västra zonen och systemet Sotavento för den östra. 1995 finansierade sammanhållningsfonden flera åtgärder inom ramen för Sotaventosystemet, nämligen en fördämning i Odeleite och en tunnel mellan denna och fördämningen i Beliche, en tillförselledning med bred dimension, sekundära rörledningar och en kapacitetsutökning av två vattenreningsverk som skall stödja nätet. Det är fråga om ett ambitiöst projekt till en total investeringskostnad på mer än 100 miljoner ecu. Hantering av avloppsvatten När det gäller avloppsvattenrening är läget i Portugal i förhållande till skyldigheterna enligt gemenskapslagstiftningen sådant att avsevärda investeringar måste göras relativt snart. Detta motiverar en betydande insats från sammanhållningsfondens sida, även för mindre projekt. 1995 finansierade fonden tio projekt med sammanlagt ca 58 miljoner ecu, vilket utgjorde 40 % av tillgängliga medel för miljöåtgärder. Kriteriet om geografisk koncentration gäller även här och målet är att se till att kapaciteten för avloppsvattenrening ökar så att den motsvarar den ökade tillförseln av vatten. Merparten av de projekt som gavs in 1995 avsåg den mycket tättbefolkade Portoregionen, där de åtgärder som nu pågår syftar till att rena de största vattenreservoarerna, bland annat floden Leça. Projekten har utformats på ett integrerat sätt i en strävan att så långt möjligt finna interkommunala lösningar och säkerställa att åtgärderna hänger samman och att medlen är effektiva i förhållande till målen. Sammanhållningsfonden har beviljat finansiering för den första etappen av ett stort projekt för reningen av Ria de Aveiro, en region som är särskilt betydelsfull ur miljösynpunkt och där föroreningsnivåerna är extremt höga på grund av utsläppen av obehandlat hushålls- och industriavfall. 27 Projektet omfattar flera kommuner och ett stort antal industriområden och skall göra det möjligt att återvinna och bevara ett lagunområde med naturliga biologiska miljöer som skyddas av EG:s lagstiftning, särskilt vad gäller fågellivet. I Algarveregionen har fonden beviljat stöd för den första etappen av ett projekt för rening av avloppsvattnet från staden Portimao och vidare ett projekt i området Loulé. De finansierade projekten i denna region var inte lika många som under tidigare år, men fonden kommer att fortsätta att göra insatser, särskilt i regionen Ria Formosa, en naturpark som klassats som våtmark av internationell betydelse och som speciellt skyddsvärt område för bevarandet av rovfåglar. < Avfall De projekt som gavs in under 1995 och gällde hushållsavfall var fortfarande relativt få jämfört med projekten inom sammanhållningsfondens övriga insatsområden, men de är mycket mer särskilt investeringamas betydande sopförbränningsanläggningarna i landets två största städer, Lissabon och Porto. För bägge dessa kommer granskningsarbetet att fortsätta under 1996. storlek. Nämnas om man bör ser till Endast ett projekt finansierades inom denna sektor, nämligen en övervakad soptipp som skall betjäna tre kommuner vid Tejos vänstra strand nära Lissabon. Projektet motsvarar 5 % av tillgängliga medel för miljöprojekt 1995. Sammanhållningsfonden har framfört önskemål om att ett ökat antal projekt skall ges in inom denna sektor. 2. 3. 2. 2 Transport Sammanhållningsfondens strategi för Portugal går framför allt ut på att fondens insatser skall bidra till en tillfredsställande integrering i de transeuropeiska transportnäten med hänsyn särskilt till att landets läge i gemenskapens utkant gör det angeläget att öka transportsystemets effektivitet. Denna övergripande strategi fullföljdes under 1995. Den mycket snabba tillväxten av handelsutbytet med gemenskapen efter landets anslutning, särskilt vägledes, har accentuerat behovet av att fullfölja strävandena att bygga upp och modernisera vägförbindelserna till Europa, det enda sätt på vilket driftskostnaderna kan minska, körsträckorna kortas och trafiksäkerheten förbättras. 28 Bland de viktigare vägar som bildar det portugisiska riksvägnätet, som är helt integrerat i det transeuropeiska nätet, har tre högt prioriterade axlar valts ut, bland annat i syfte att få en viss koncentration av sammanhållningsfondens insatser. Det rör sig dels om att bygga färdigt axeln Valença-Vila Real de St. Antonio norrut mot den spanska gränsen, dels att snabbt anlägga den portugisiska sträckan av vägförbindelsen mellan Lissabon och Madrid och dels slutligen att påskynda byggandet av korridoren Lissabon-Valladolid. Denna korridor ingår bland projekten i kategori I på den förteckning över prioriterade infrastrukturprojekt som fastställdes av Europeiska rådet på Korfu och sedan bekräftades i Essen. Under 1995 bad de portugisiska myndigheterna att få göra en partiell ändring av den första delen av väg korn do ren. Sammanhållningsfonden beviljade stöd till sträckorna Alcanena- Atalaia och Atalaia-Abrantes På vägen Lissabon-Madrid finansierades sträckorna Palmela-Marateca och Marateca-Montemor. På axeln Valença-Vila Real de St. Antonio har endast ett projekt (Cruz-Braga) beviljats samfinansiering från fonden. De portugisiska myndigheterna har emellertid lovat att ge in ansökningar avseende resterande sträckor som skall göra det möjligt att färdigställa denna korridor. Hög prioritet har också getts åt att försöka minska trafikstockningarna i städerna genom finansiering av förbifartsleder och ringvägar, vars viktigaste funktion är att svara för förbindelserna med de olika transportnäten utanför städernas centrala delar. De inre och yttre ringlederna i Lissabon, CRIL och CREL, bidrar till att eliminera allvarliga flaskhalsar i trafiksystemet i centrala Lissabon och till att stadens gatunät kan fungera bättre. De påverkar också miljön positivt. Kommissionen godkände 1995 en viss höjning av det gemenskapsstöd som tidigare beviljats för CRIL-projektet. De portugisiska myndigheterna har dessutom anmält att de kommer ge in ytterligare ansökningar om finansieringsstöd för dessa två ringleder. Sammanhållningsfonden har i städer också subventionerat en vägbro över Tejo i Lissabon och en etapp av projektet Ponte de Freixo i Porto. Jämyägsnät Det viktigaste strategiska målet när det gäller järnvägsinfrastrukturer är att upprusta de huvudlinjer som förbinder landet med de centrala delarna av Europa och medverka till att detta transportmedel verkligen kan utgöra ett reellt alternativ till vägtrafiken genom sin större effektivitet i fråga om både personbefordran och godstransport. 29 Det rör sig här om två järnvägslinjer, norra stambanan och Beira Alta-banan, som bägge ingår i det transeuropeiska nätet och också har nationell strategisk betydelse. De planerade investeringarna är så omfattande att parallella insatser från både regionala utvecklingsfonden och sammanhållningsfonden är motiverade för olika avsnitt och olika stadier av projekten. De övergripande projekten för moderniseringen av dessa järnvägslinjer omfattar i huvudsak elektrifiering, spårtillbyggnader, signalsystem och utbyte eller förstärkning av broar och tunnlar som skall möjliggöra högre maximihastigheter och därmed, i bägge fallen, avsevärt minskade restider. Tre projekt godkändes under perioden 1993-1994, varav två för Beira Alta-banan. 1995 godkände kommissionen ett fjärde projekt (Beira Alta-banan). Sjötransport Portugals geografiska läge och den relativa knappheten på vägkorridorer som förbinder landet med Europa är klara motiv för att för Portugal tillämpa en strategi för främjandet av sjötransport som gör det möjligt att återge detta transportslag den viktiga roll som det traditionellt spelat i portugisisk utrikeshandel, särskilt på Atlantsidan. De funktionella förutsättningarna för de portugisiska hamnarna behöver förbättras och samtidigt måste säkerställas att de kan integreras i de transeuropeiska näten via en korrekt multimodal integrering. Stödet från sammanhållningsfonden har avsett investeringar för att underlätta tillgängligheten och intermodala lösningar samt främja ökad kvalitet och ett breddat utbud av tjänster i hamnarna. Med tanke på nuvarande läge för sjötransport, som präglas av stark konkurrens, synes det emellertid lämpligt att koncentrera ansträngningarna på de hamnar som erbjuder de bästa förutsättningarna i konkurrenshänseende. I syfte att ge en ram för sammanhållningsfondens verksamhet på detta område och undvika att det uppstår överkapacitet i hamnarna satte kommissionen 1995 i gång en utredning om de fyra största portugisiska hamnarna. Syftet är att fastställa prioriterade insatser inom ramen för en övergripande strategi. 30 Godkända projeta Under 1995 godkändes stöd från sammanhållningsfonden till två nya projekt i Portugal och dessutom till en utbyggnad av CRIL. Det sammanlagda beloppet uppgick till 53 381 miljoner ecu, varav närmare 37 739 miljoner ecu anslogs från 1995 års budget. Till sistnämnda belopp skall också läggas årliga utbetalningar som anslogs 1995 för tre projekt som godkändes redan 1994. De totala åtagandena för 1995 uppgick därmed till 240,4 miljoner ecu. Fördelningen på olika transportslag framgår av följande uppställning: BBSS ||;|||Éi|i^||i Vägar Järnvägar Hamnar i l 0 ^SgwÊÏWB 211,9 28,5 - 0 ï ^ ^ S i i S l l ss 1|I|IÏS||111I 88 12 0 llSlisiiilS 31 2. 3. 3 Grekland 2. 3. 3. 1 Miljö Miljön i Grekland kan betraktas som tillfredsställande. Landet har en varierad omgivning som är rik på biotoper och uppvisar en anmärkningsvärd biologisk mångfald. Vissa speciella problem gör sig gällande lokalt, till exempel luftföroreningar i de större städerna. Landet utmärks emellertid av en betydande brist på infrastrukturer när det gäller vattenförsörjning och vattendistribution, avloppsrening och avfallshantering. Trots kontinuerliga insatser från gemenskapsfonderna i finansieringen av infrastrukturerna är behoven större än insatserna. Eftersom ekonomisk och social sammanhållning är målet för sammanhållningsfonden har fonden gjort kraftfulla insatser när det gäller åtgärder för att förbättra och genomföra saknade infrastrukturer och för att skydda naturen. De största behoven gäller infrastrukturer för avfall. Vad gäller avloppsvatten finns vissa omedelbara prioriteringar (1998-2000), medan andra är prioriteringar på medellång sikt (2005). När det gäller dricksvatten bevakar sammanhållningsfonden att befintliga vattentillgångar förvaltas på ett förnuftigt sätt. Förutom åtgärder för att avhjälpa bristen på infrastrukturer krävs en förstärkning av systemet för uppföljning och kontroll av hur miljöpolitiken tillämpas. Sammanhållningsfondens insatser i Grekland representerade 1995 59 % av det stöd som utgick från gemenskapen till Grekland. Insatserna fördelade sig på olika mål på följande sätt: Vattenförsörjning: Avloppsrening: Avfallshantering: Naturvård: 18 %5 75 % 1 % 6 % Två större projekt godkändes på flerårsbasis. Det första gäller vattenförsörjningen till Thessaloniki från floden Aliakmon, det andra den andra etappen av ett projekt för biologisk vattenrening på Thessaloniki. 4* Insatserna på miljöområdet följde målen i det femte handlingsprogrammet för miljön och en hållbar utveckling. 5 I procenttalet ovan ingår en mindre del av anslaget till vattenförsörjningsprojektet på Thessaloniki motsvarande det förväntade genomförandet under 1995. 32 Det första mål som eftersträvas gäller förvaltningen av vattentillgångarna. Det är viktigt att se till att vatten finns att tillgå i tillräckliga mängder och att vattentillgångarna förvaltas på ett förnuftigt sätt, och likaså att säkerställa kvaliteten på dricksvattnet och balans mellan utbud och efterfrågan på dricksvatten. Det andra målet är att förse landet med infrastrukturer för rening och hantering av avloppsvatten och att bistå landet när det galler dess skyldigheter enligt gällande direktiv på området. Det tredje målet slutligen gäller avfallshanteringen enligt gemenskapens strategi för år 2000. Yattfflförsörining Sammanhållningsfondens insatser när det gäller dricksvatten syftade i huvudsak till att lösa aktuella problem i kvalitativt och kvantitativt hänseende. I denna projektkategori ingår ett stort projekt, nämligen vattenförsörjningen till Thessaloniki från floden Aliakmon, vidare kompletteringsarbeten till det stora Evinosprojektet som skall försörja huvudstaden med vatten, förbättringsarbeten på akvedukten Momos (arbeten som löper parallellt med det stora Evinosprojektet), vattenförsörjningen från Canée och de avslutande arbetena på etapper av projekt som godkänts redan tidigare på Kreta, Peloponnesos, i västra Grekland samt i Makedonien. Vad beträffar projektet för vattenförsörjningen till Aten har sammanhållningsfonden velat se till att vattentillgångarna förvaltas väl och att de rörnät som leder vattnet till huvudstaden förbättras. Det bör nämnas att idrifttagandet av Evinos/Mornostunneln innebar att Aten kunde försörjas med vatten sommaren 1995. När det gäller det stora vattentillförselprojektet på Thessaloniki har sammanhållningsfonden strävat efter att säkerställa en god förvaltning av vattentillgångarna, en övervakning av existerande installationer samt färdigställandet av de nödvändiga ledningsnäten. Sammanhållningsfonden följer dessutom nära ett projekt som innebär att en hydrologisk och meteorologisk databank skall upprättas som skall göra det lättare att uppfylla kraven på god förvaltning av landets vattentillgångar. I fråga om vattenförsörjningen till övriga städer har tyngdpunkten lagts vid turistorter och industricentra. Ett antal beslut kommer också att fattas under 1996. Avloppsvattenrening Vad gäller reningen av avloppsvatten och dagvatten, huvudsakligen från tätorter, har ett stort antal projekt samfinansierats i flera stora och medelstora regionala städer. 33 Bland dessa projekt ingår det stora projektet för biologisk rening av avloppsvatten på i för vattenkvaliteten Thessaloniki, andra etappen. Projektet har stor betydelse Thessalonikibukten och betjänar den näst största staden i Grekland. Vad gäller vattenkvaliteten i Thessalonikibukten har sammanhållningsfonden godkänt ett projekt för biologisk rening av avloppsvattnet i turistområdet Thessaloniki, vilket också rinner ut i Thessalonikibukten. Dessa insatser utgör tillsammans med projektet för reningen av Kalochori en hel grupp insatser till förmån för miljön i området. Vad så gäller reningen av avloppsvatten och dagvatten i små och medelstora städer har sammanhållningsfonden inlett avslutningsförfarandet för de första stadierna av 54 projekt som fonden sedan 1993 samfinansierat i städer runt om i Grekland, mestadels centralorter i regionerna i fråga. Sammanhållnihgsfonden har också fortsatt att samfinansiera ett antal andra etapper av de aktuella projekten. Bland de projekt där en sådan samfinansiering redan sker kan nämnas projekten Kavala, Kozani och Zanthi i norra Grekland (Makedonien och Trakien), Korfu vid Joniska havet, Patras i södra Grekland (Peloponnesos), Skiathos och Rhodos i Egeiska havet, Lividia i centrala Grekland samt Tyrnavos och Karditsa i Thessalien. Fonden har också gett klartecken till igångsättningen av projekt som ännu inte avgjorts, närmare bestämt uppförandet av biologiska reningsverk i Agrinio, Yiannitsa, Pyrgos, Thiva och Naoussa. Samtliga finansieringar har skett på grundval av kompletta ansökningar, vars projekt ingående prövats. En bedömning både i förväg och löpande har inletts för dessa projekt. Ayfalfàliaflîenng Avfallshanteringen har inte väckt det intresse som kommissionen skulle ha önskat. De projekt som de grekiska myndigheterna gett in till sammanhållningsfonden är nämligen inte särskilt många och gäller i huvudsak hanteringen och anläggandet av avfallstippar. Tipparna är belägna i Schisto, Liossia, Zante, Thessaloniki och Patras. I och med att fortsatta arbeten i Patras och Zante har godkänts kommer dessa projekt att avslutas. Vad beträfffar Thessaloniki, Schisto och Liossia kommer sammanhållningsfonden att godkänna projekten när de behöriga myndigheterna tagit hänsyn i sina kontraktshandlingar till resultatet av den expertgranskning som fonden utfört. Sammanhållningsfonden hoppas kunna, i samarbete med de grekiska myndigheterna, bygga ut och diversifiera åtgärderna på detta område enligt gemenskapens strategi så att denna sektor finner sin plats i fondens finansieringsverksamhet. En undersökning av ett piotprojekt 34 för en integrerad lösning för öarna Santonni och Thriassio har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT nr C 176, 11. 7. 1995). NatwsKYdd Sammanhållningsfondens insatser under året inriktades på forskning och information på miljöområdet. I detta sammanhang godkände fonden finansieringen av Centrum för miljöforskning och miljöutbildning i Goulandns. Flera projekt som avser bekämpningen av skogsbränder har dessutom fullföljts. 2. 3. 3. 2 Transport Sammanhållningsfondens strategi i Grekland på transportområdet går ut på att man skall komplettera de två stora vägaxlarna i landet, dvs. Via Egnatia och Pathé, - komplettera de två stora vägaxlarna i landet, dvs. Aten-Thessaloniki och Aten- Patras, samt skapa ett järnvägskomplex i Thriassio och en förbindelse mellan detta och Pireus hamn, modernisera flygtrafiken och förbereda Atens nya flygplats i Spata, utveckla kombinerade transporter genom investeringar i tre stora hamnar i landet, nämligen Igoumenitsa, Iraklion och Pireus. Framgången för denna strategi är beroende av att medel mobiliseras från den offentliga sektorn, som kommer att uppbära de framtida inkomster som investeringarna genererar. Den totala kostnaden för godkända projekt uppgår till 485 062 600 ecu. För hamnprojekten har de framtida intäkterna beaktats vid beräkningen av stödet. Ett stort järnvägsprojekt på nord-sydaxeln har godkänts för årliga utbetalningar. Med beaktande av intäkterna och av att ett av projekten godkänts för årliga utbetalningar uppgår finansieringsåtagandena för dessa projekt till totalt 159 729 130 ecu eller 41,24 % av det sammanlagda stöd som beviljades för grekiska'projekt 1995. 35 I sammanhållningsfondens strategi för de grekiska projekten har följande prioriteringar fastställts: Vägar: De två vägaxlarna i landet, dvs. Via Egnatia och Pathé. Järnvägar: Axeln nord-syd, järnvägsstationen i Thriassio och förbindelsen Aten-Patras hamn. Hamnar: En utveckling av kombitransporter genom investeringar i tre viktiga hamnar i landet, nämligen Igoumenitsa, Iraklion och Pireus. Flygplatser: En modernisering av flygtrafiken och förberedelserna för en ny stor flygplats i Aten (Spata). I enlighet med den fastställda strategin omfattar de godkända projekten alla transportsektorer. Det rör sig särskilt om följande projekt. Vägar Fem projekt gäller axeln Via Egnatia. Ytterligare ett projekt, sträckan Korint-Tripolis, ligger varken på nord-sydaxeln (Pathé) eller Via Egnatia. Projektet har godkänts eftersom det är ett viktigt projekt som färdigställer de två vägavsnitt som ännu fattas och därigenom säkerställer motorvägsförbindelsen mellan Aten och Tripolis och ökar tillfartsmöjligheterna från Peloponnesos till Pathé-axeln. Järnvägar Det projekt som godkänts galler sträckan Evagelismos-Leptokarya, som ligger på nord- sydbanan och utgör en av nyckelpassagerna i förbindelsen mellan Thessaloniki och Aten. Stödet från sammanhållningsfonden har måst utökas för att möjliggöra ändrad spårdragning enligt de miljö vårdande myndigheternas rekommendationer. Hamnar De tre hamnprojekt som godkänts är Ikonoionterminalen (kaj II) i Pireus, Iraklion och Igoumenitsa. Vid beräkningen av stödet har de framtida intäkterna beaktats, särskilt för hamnen i Ikonion. Ett nära samarbete har ägt rum med EIB och med EES finansiella mekanism som samfinansierar det sistnämnda projektet. 36 Flygplatser Följande flygplatsprojekt godkändes 1995: - Modernisering av flygtrafikkontrollen genom inköp och installation av sju radar, varav fyra med kort räckvidd för Thessaloniki, Rhodos, Korfu och Iraklion och tre med kort räckvidd som skall säkerställa dubbel övervakning av aktiviteterna över grekiskt territorium. - Finansiering av kompletteringsarbeten på Korfus flygplats. 37 FÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA PROJEKT FÖR GREKLAND ÅR 1995 Rubrik Bidrag från SF Åtagande 1995 ECU (löpande) ECU (löpande) ECU (löpande) GREKLA ND-TRA NSPOR T Totala kostnader VÅGAR Motorväg Konnt-Thpoli-Kalamata Egnaba motorvägen (förbifart Kavala-Aghios Andreas till km 4+937) Egnatia motorvägen (Phsylorachi-Aghios Nilcolaos) Egnatia motorvägen (Lykopodi-Makrychora) Egnatia motorvägen (Makrychora-Krystalopigi) Egnatia motorvägen (förbifart Kavala km9+400 till km 13+780) Oelsumnia JÄRNVÅG 28 242 000 1 317 000 17 090 000 7 279 000 11 231 000 11 013 000 7* 172 000 24 005 700 1 119 450 14 526 500 6 187 150 9 546 350 9 361 050 24 005 700 1 119 450 14 526 500 6 187 150 9 546 350 9 361 050 64 746 200 64 746 200 Järnvägslinje Pireus-Thriassio - teknisk underaökning, 2:a fasen 1 300 000 1 300 000 Dubbelspång järnväg Evagelismos-Leptokarya 240 000 000 204 000 000 Delsununa HAMNAR Transitomrade - Heraklions hamn Containerterminal i N Ikonio Utbyggnad av hamnen i Igoumenitsa Detsamma FLYGPLATSER 241 300 000 20S 300 000 24 138 000 67 113 600 48 428 000 139 «81 600 15 593 148 15 007 032 34 076 840 64 «77 020 1 300 000 7 055 000 8 355 000 15 593 148 15 007 032 34 076 840 62 905 2S0 Utbyggnad av flygterminalen pä Korfu 3 306 000 2 810 100 2 810 100 Byggnad pi Korfus flygplats (brandstation) idem Modernisering av flygtrafikövervakmngssystemet 24 603 000 20 912 550 20 912 550 Modernisering av trafikövervakning (Iraklion-Korfu) Modernisering av trafikövervakning- A then Modernisering av trafikövervakning (P. I. S informationssystem) DeUumma TOTALT 27 909 000 23 722 650 23 722 650 48S 062 «00 358 445 870 159 729 130 38 2. 3 Irland Sammanhållningsfonden beviljade under 1995 stöd med 190,4 miljoner ecu till Irland, varav 97,2 miljoner ecu eller 51 % avsåg transportprojekt och 93,2 miljoner ecu eller 49% miljöprojekt. Tabellen i det följande visar transportprojekt som fått stöd fördelade sig på olika sektorer STÖDÅTAGANDEN FÖR PROJEKT PÅ IRLAND 1995 Miljö 1. Vattenhantering 2. Vattenförsörjning 3. Fast avfall 4. Tekniskt stöd Totalt 1 Transport 1. Vägar 2. Järnvägar 3. Hamnar Totalt 2 Totalt 1 + 2 Allmän strategi Beviljat stöd (milj. ecu) Andel av totalt stöd 5O0 41. 9 U 0. 2 9^2 26J 210 06 01 4^9 Beviljat stöd (milj. ecu) % Andel av totalt stöd 7L0 21. 6 4. 5 97. 2 190. 4 313 11. 4 2. 4 5U 100. 0 Stödprioriteringarna var 1995 desamma som under tidigare år. På transportområdet gick fortfarande merparten av stödet till vägprojekt på det transeuropeiska nätet, och finansieringen av järnvägar koncentrerades till de centrala delarna av järnvägsnätet, dvs. linjerna Dublin-Belfast och Dublin-Cork. Stödet till hamnarna följde riktlinjen att en koncentration av insatserna skall ske till de fyra största hamnarna i Dublin, Cork, Rossiare och Waterford. 39 Inom miljösektorn är huvudprioriteringarna fortfarande avloppsvattenrening, medan mindre belopp gick till vattenförsörjning. I första hand har avloppsreningsprojekt i de största som enligt gemenskapsdirektiven måste slutföras senast vid decenniets utgång, valts ut för stödet. Vattenförsörjningsprojekten är koncentrerade till staden Dublin med omgivningar, där vattentillförseln är av särskilt dålig kvalitet. i miljömässigt känsliga områden, tätortsområdena och 2. 3. 4. 1 Miljö Avloppsvattenrening Totalt godkändes sju nya projekt under 1995. Tillsammans med utfästelser om stöd för att ändra projekt som godkänts redan tidigare år beviljades sammanlagt 50 miljoner ecu till denna sektor. Följande projekt fick stöd: Projektbenämning Nytt projekt eller stadium eller ändring av befintligt projekt Beviljat stöd 1995 (milj. ecu) River Barrow (3 projekt) Tillägg till grupp av befintliga projekt Wexford (etapp II) Ny etapp med årliga utbetalningar Sligo (etapp I) Nytt projekt: planeringsfas Lough Swilly (etapp I) Nytt projekt, planeringsfas Dublinregionen (etapp I) Ändring för att komplettera etapp I Dublinregionen (etapp II) Nytt projekt med årliga utbetalningar Lough Derg Tralee Ny grupp av projekt Nytt projekt River Boy ne (etapp I) Ny grupp av projekt: planeringsfas Centralt avloppssystem i Ändring för att komplettera projektet Ennis Waterford (etapp I) Ändring av gällande projektetapp Avloppsreningsverket i Bray Ändring för att komplettera med ytterligare arbeten TOTALT 40 4. 5 10. 0 1. 7 0. 9 0. 5 6. 2 11. 1 9. 2 2. 4 0. 1 1. 2 2. 1 50. 0 Proiekt för vattenförsörjning Följande projekt erhöll sammanlagt 41,9 miljoner ecu i stöd: Projektbenämning Nytt projekt eller ändring av befintligt projekt Lough Mask (etapp II) Ny andra etapp med årliga utbetalningar Monaghan Nytt projekt Ballyjamesduff Dublinregionen Ändring för att komplettera befintligt projekt Ändring för att komplettera en av de mera omfattande etapperna TOTALT Fast ayfall Befiljat stöd 1995 (milj. ecu) 9. 7 6. 1 1. 5 24. 4 41. 9 Endast ett projekt, Ballymountverket för hantering av fast avfall i Dublins sydvästra förorter, fick stöd för färdigställandet av projektet som påbörjats 1993. 2. 3. 4. 2 Transport VI 1995 anslogs 71,0 miljoner ecu till nio nya vägprojekt och till ändringar som i huvudsak syftade till att komplettera redan tidigare godkända projekt. De godkända eller modifierade projekten fick alla stöd med 85 % av totalkostnaden. Tabellen i det följande redovisar godkända projekt 1995. Beteckningen "projekt" avser ett nytt projekt, vars stödbelopp i sin helhet anslogs från 1995 års budget. "Årlig utbetalning" avser större projekt för vilka stöd anslås varje år med ett visst belopp, och "ändringar" anger tilläggsanslag från 1995 års budget till projekt som tidigare godkänts av kommissionen. 41 VÄGAR PROJEKTETS NAMN TYP AV ÅTAGANDE BEVILJAT STÖD 11995 ÅRS BUDGET (i miljoner ecu) N2 Dublin-North West Ardee-Aclint Projekt NI Dublin - Belfast Balbriggan förbifartsled Årlig utbetalning Cloghran-Lisscnhall Dublin Port Access Road Fas Fas Dunleer-Dundalk Ändring Drogheda förbifartsled Ändring Dublin ringled Norra korsningen Ändring South korsningen Årlig utbetalning Nil Dublin-Rosslare Killamy planskild korsning Ändring Kilmacanogue-Glen of Downs Arklow förbifartsled Enniscorthy-Wexford Kildare förbifartsled Årlig utbetalning Årlig utbetalning Ändring Ändring Portlaoise förbifartsled Årlig utbetalning River Lee Tunnel Ändring N7 Dublin- Cork/Limerick N4 Dublin-Sligo Longford förbifartsled Ändring Curlews förbifartsled Collooney-Sligo Årlig utbetalning Årlig utbetalning 42 6,1 4,2 1. 6 3. 2 0. 2 0. 2 15,4 3. 8 0,4 0,9 2,6 0,5 0,1 6. 7 0. 5 0,7 2,8 9,6 N6 Dublin-Gal way Galway östra tillfartsled Projekt NI8 Limerick-Galway Newmarket förbifartsled Fas rbättring av vägnätet Tolv TEN-projekt Förbättring av vägnätet TOTALT Seven TEN-projekt Ändring Ändring 7,1 2,0 1,2 1. 0 71,0 oljande projekt fick stöd 1995: PROJEKTBENÄMNING PROJEKTSLAG Dublin - Cork Dublin -Belfast Limerick Junction- Limerick Dublin - Waterford Utrustning för rälsbyte Dublin - Galway TOTAL Huvudsakligen utbyte av räls och signalutrustning samt därmed förenade infrastrukturarbeten, t. ex broförstärkningar Ändring för att komplettera projektet Ändring för att komplettera projektet BEVILJAT STÖD (milj. ecu) 21. 5 0. 1 0. 1 21. 6 43 Följande projekt fick stöd 1995: HAMN PROJEKTSLAG PROJEKT ELLER STADIUM BEVILJAT STÖD (milj. ecu) Dublin Rossiare TOTALT Kompletterande arbeten i Ro-Ro- terminal Ändring för att komplettera projektet Utbyggnad av Lo- Lo terminal Omstrukturering av kajer Nytt projekt Ändring för att komplettera ett befintligt projekt 0. 9 3. 5 0. 1 4. 5 2. 4 STÖD TILL UTREDNINGAR OCH TEKNISKT STÖD 2. 4. 1 Allmänt För att fullgöra sin förvaltningsuppgift och öka effektiviteten i det stöd som beviljas har sammanhållningsfondens styrelse tagit hjälp av ett antal experter och konsulter inom olika delar av fondens insatsområden. En del av de konsulter som engagerats har biträtt kommissionens enheter med att analysera medlemsstatemas ansökningar om finansieringsstöd. De har kompletterat kommissionens tekniska sakkunskap genom sin praktiska och aktuella kunskap i olika ämnen, till exempel i fråga om reningen av avloppsvatten, vattenhantering och vattenförsörjning samt skogsplantering och kombitransport. Det intensiva samarbetet med EIB fortsatte under 1995, framför allt när det gällde att bedöma de största projekten för vilka finansiering sökts. Detta utvecklas närmare i avsnitt 4. 8 av rapporten. Ett antal utredningar har vidare genomförts för att urvalet av de projekt som fonden finansierar skall bli så bra som möjligt. Som exempel kan nämnas en utredning om hamnarna i Portugal, en annan om vattentillgångarna på den iberiska halvön och ytterligare en om samordnade miljöåtgärder på öarna Santorini och Thirassia i Grekland. 44 London School of Economics har fått i uppdrag att genomföra en bred utredning om de makroekonomiska effekterna av sammanhållningsfonden i mottagarländerna. Även om beloppen för tekniskt stöd och utredningar tredubblades mellan 1994 och 1995 rör det sig om relativt små belopp, och finansieringen av de egentliga arbetena förblir det prioriterade målet. Det totala anslaget för tekniskt stöd och utredningar uppgick sålunda till mindre än 0,1 % av medlen. Upphandlingen av dessa tjänster sker enligt bestämmelserna om offentlig upphandling. De utvalda konsulterna härrör från olika medlemsstater och flera av dem kommer från andra länder än sammanhållningsländerna. 2. 4. 2 På initiativ av kommissionen 2. 4. 2. 1 Intresseanmälan Sammanhållningsfondens styrelse offentliggjorde i Europeiska gemenskapernas officiella tidning av den 6. 7. 1993 (EGT nr C 183) en infordran om intresseanmälan för att få in ansökningar om deltagande i sammanhållningsfondens program för utredningar och tekniskt stöd. De svar som inkom har gjort det möjligt att upprätta en databas över mer än 1 200 konsulter och utredningsbyråer som är specialiserade inom olika delar av fondens ansvarsområde. Genom att utayttja denna databas har det blivit möjligt att gå ut med begränsade anbudsinfordringar som enligt direktivet om offentlig upphandling inte behöver offentliggöras i EGT. Konsulter som bedöms ha den kompetens som krävs för syftet med upphandlingen har inbjudits att lämna in anbud. Under 1995 vidtogs tolv begränsade anbudsinfordringar, varav två offentliggjordes i EGT. 2. 4. 2. 2 Valda åtgärdsslag Kommissionen har finansierat tre slags åtgärder: - Utredningar av allmän karaktär, till exempel utredningar som syftar till att bedöma tillgängliga metoder för att analysera miljöprojekt eller till att analysera metoder som utnyttjas i medlemsstaterna för att bedöma transportprojekt, ekonomiska och sammanhållningsfonden, tekniska analyser av enskilda projekt som underställts teknisk granskning av projekt som redan accepterats av sammanhållningsfonden i syfte att säkerställa att projekten genomförs på ett sätt som överensstämmer med de planerade målen. 45 2. 4 J På begäran av medlemsstaterna 2. 4. 3. 1 Spanien Kommissionen har på ansökan av de spanska myndigheterna beviljat stöd från sammanhållningsfonden för en utredning på miljöområdet. Utredningen gäller tekniskt stöd för en utredning och lönsamhetsanalys av miljöprojekt för vilka lokala spanska myndigheter sökt stöd hos sammanhållningsfonden. Beloppet är på 182 288 ecu. 2. 4. 3. 2 Portugal Sammanhållningsfonden har finansierat en grupp relativt omfattande utredningar som syftar till att definiera prioriteringar och fastställa mål för investeringar som fortfarande måste göras i infrastrukturer på vattenområdet för rening och exploatering av vattentillgångar, återanvändning av vatten och säkerställande av vattenkvaliteten. Tack vare dessa utredningar skall man sedan kunna utarbeta en nationell vattenplan och femton planer för förvaltoingen av vattenreservoarer, varav fyra rör internationella avrinningsområden. 2. 4. 3. 3 Grekland Sammanhållningsfonden godkände redan 1994 vissa utredningar som skulle genomgöras av hamnförvaltningen i Pireus hamn. En av dem gällde en genomförbarhetsstudie av järnvägsförbindelsen mellan Pireus hamn och det framtida järnvägskomplexet vid Thriassios rangerbangård. 1995 godkände fonden en utredning om den andra etappen av de tekniska utredningarna av denna järnvägsförbindelse. 2. 4. 3. 4 Irland Två projekt fick bidrag med sammanlagt 0,2 miljoner ecu. Det ena gällde ett system för datainsamling och information till allmänheten avseende miljökvaliteten i samtliga vattendrag på Irland och därjämte ett mindre belopp för att slutföra en utredning om hur industrin kan bidra till kapitalkostnaderna för avloppsvattenrening. 46 2. 5 UTBETALNINGAR PER MEDLEMSSTAT 1995 Utbetalningarna 1995 fördelade sig på medlemsstaterna på följande sätt: E cu Medlemsstat Förekott Löpande utbetalningar Restbelopp Totalt % SPANIEN 328. 393. 203 725. 027. 498 51. 857. 811 1. 105. 278. 512 65,4 GREKLAND 26. 022. 530 57. 585. 243 6. 893. 054 90. 500. 827 IRLAND 20. 112. 443 109. 440. 782 4. 104. 665 133. 657. 890 5 8 PORTUGAL 144. 131. 211 225. 055. 997 Tekniskt stöd - 482. 879 17. 109 15. 967 369. 204. 317 22 498. 846 0,02 TOTALT 518. 659. 387 1. 117. 592. 399 62. 888. 606 1. 699. 140. 392 100 Som framgår av tabellen uppvisar fördelningen på olika slags utbetalningar en relativt hög procentandel (30 %) för beviljade förskott. Detta är inte så märkligt med tanke på förordningens bokstav och anda. Avsikten är att möjliggöra att en del av sammanhållningsfondens stöd ställs till förfogande omedelbart så att det kan ge den nödvändiga finansiella impulsen till nödvändiga utredningar och till att projektarbetet kommer i gång. 47 KAPITEL 3 KONVERGENS OCH VILLKORLIGHET 3. 1 KONVERGENSPROGRAM 3. 1. 1 Spanien Den spanska regeringen antog i juli 1994 ett reviderat konvergensprogram för perioden 1995- 1997 som syftar till att landet skall göra framsteg i fråga om såväl real som nominell konvergens genom fortsatta strukturella reformer och finansiell konsolidering. Den spanska ekonomin började under andra halvåret 1993 återhämta sig från konjunkturnedgången 1992-1993. BNP-tillväxten uppgick 1995 till 3,0 % jämfört med genomsnittligt 2,7 % i EU. BNP-tillväxten började emellertid sedan att sakta av under andra kvartalet 1995 och förväntas, i linje med tendensen på EU-nivå, öka mindre 1996 än 1995. Tack vare den ekonomiska återhämtningen i förening med återhållsamma lönekrav och en mera flexibel arbetsmarknad har sysselsättningen ökat mer än förväntat. Arbetslösheten har sålunda sjunkit från 24,6 % första kvartalet 1994 till 22,8 % sista kvartalet 1995 (spanska EPA-uppgifter). För närvarande skiljer sig bedömningarna åt i fråga om genomförandet av de strukturella reformerna i konvergensprogrammet. Förutom arbetsmarknadsreformen har vissa andra åtgärder vidtagits för att stärka marknadskrafterna inom sådana områden som transport, boende och förvaltoingen av vissa offentliga myndigheter. Mer återstår emellertid att göra inom till exempel telekommunikationer och vissa servicesektorer som fortfarande skyddas från konkurrens. Inflationsutvecklingen går upp och ned men är fortfarande otillfredsställande. Avvikelsen från genomsnittet i de tre EU-länder som har lägst inflationstakt var 3,1 procentenheter i juli 1995 efter att ha minskat från 3,2 procentenheter 1993 till 2. 7 1994. i det reviderade Den spanska budgetpolitiken har fortsatt att vägledas av målen konvergensprogrammet. Efter att ha uppnått målet för underskottet i den offentliga sektorns finanser 1994 (utfallet var 6,6 % av BNP jämfört med målet 6,6 %) tyder tillgängliga uppgifter på ett underskott för 1995 som i stort ligger i nivå med programmets mål på 5,9 % av BNP. Budgetförslaget för 1996, som godkändes av regeringen i september, syftar till att klara programmets mål om ett offentligt budgetunderskott på 4,4 % av BNP. Utvecklingen har emellertid inte varit tillräckligt tillfredsställande för att Spanien inte skall anses ha ett alltför stort underskott enligt punkt 6 i artikel 104c i fördraget. Rådet utfärdade därför i november 1994 och juli 1995 rekommendationer till Spanien om att vidta åtgärder för att undanröja det alltför stora underskottet. 48 3. 1. 2 Portugal Utvecklingen inom den portugisiska ekonomin 1994 och 1995 låg i stort sett i linje med målen i det reviderade konvergensprogram som antogs av de portugisiska myndigheterna i november 1993. Programmet syftar till att minska skillnaden i inflationstakt gentemot de EU-länder som har inflation, samtidigt som strävandena att komma ifatt de genomsnittliga inkomstnivåerna i EU fortsätter. En stabil valutapolitik och budgetkonsolidering med målet att minska underskottet i de offentliga finanserna till 3 % av BNP 1997 skall också bidra till att uppnå programmets mål. lägst I slutet av 1993 kom tillväxten igång igen i den portugisiska ekonomin. Återhämtningen har emellertid varit något långsammare än förväntat. Den ekonomiska tillväxten var 1994 lägre än EU-genomsnittet men närmade sig detta 1995. Inflationen visade en nedåtgående tendens och uppgick till genomsnittligt 5,2 % 1994. Ytterligare framsteg gjordes 1995, då inflationen minskade till något över 4 %. Läget i de offentliga finanserna förbättrades betydligt under 1994 och underskottet sjönk ytterligare under 1995 tack vare kraftigt förbättrad statsfinansiell effektivitet och ekonomisk uppgång. Skatteintäkterna blev större än budgeterat, samtidigt som driftsutgifterna kunde hållas under kontroll, och underskottet minskade till 5,2 % av BNP 1995 (5,7 % 1994), vilket ligger under det mål för underskottet som anges i konvergensprogrammet. Statsskulden ökade till 69,4 % av BNP i slutet av 1994 och beräknas ha ökat marginellt till 71,4 % av BNP 1995. Den statsfinansiella utvecklingen har emellertid inte varit nog tillfredsställande för att Portugal inte skall anses ha ett alltför stort underskott enligt punkt 6 i artikel 104c i fördraget. Rådet utfärdade därför i november 1994 och juli 1995 rekommendationer till Portugal om att vidta åtgärder för att undanröja det alltför stora underskottet. 3. 1. 3 Grekland Det reviderade konvergensprogrammet för Grekland, som omfattar perioden 1994-1999, godkändes av Ecofin-rådet den 19 september 1994. Programmet syftar till att landet skall kunna delta fullt ut i den tredje fasen av EMU från och med 1999 genom att rätta till obalansen i budgeten och genom att tillämpa en restriktiv penning- och valutapolitik och en politik för ekonomisk utveckling på grundval av en utbyggnad och upprustning av den strukturfonderna och stor del med ekonomiska sammanhållningsfonden. infrastrukturen, stöd från till Utvecklingen under 1994 och 1995 låg i stort i linje med konvergensprogrammet. internationella Förutsättningarna för tillväxt, som delvis påverkats av det förbättrade ekonomiska läget, är för närvarande bättre än konvergensprogrammets prognos, eftersom den reala produktionstillväxten var närmare 2 % 1994 och 1995 efter att ha legat på genomsnittligt 0,6 % per år under perioden 1990-1993. Förbättringen har burits upp av en återhämtning av de totala investeringarna, samtidigt som den privata konsumtionen fortsatt att stiga, delvis till följd av positiva realinkomster och minskad osäkerhet i beskattningshänseende. Inflationen 49 fortsatte att minska och sjönk till ensiffrig nivå i början av 1995 (efter 22 år), men ligger fortfarande över målet i konvergensprogrammet. Som en följd av effektivare skatteuppbörd från och med mitten av 1994 sedan nya skattelagar från april 1994 börjat tillämpas och tack vare direkta utgiftsbesparingar blev budgetutfallet 1994 som planerat. Statistiska korrigeringar av den offentliga sektorns räkenskaper resulterade dessutom i en betydande minskning av det allmänna underskottet i de offentliga finanserna (12,1 % av BNP mot 13,2 % i konvergensprogrammet). Genomförandet av 1995 års budget ledde till en ytterligare minskning av underskottet, som beräknas ha uppgått till 9,4 % av BNP. Intäktssidan och utgiftssidan bidrog bägge till detta resultat. Efter en tillfällig nedgång 1994 beroende på konsolideringsåtgärder, ökade skuldsättningsnivån 1995 och kommer sannolikt att stabiliseras under 1996. Målet i konvergensprogrammet är att uppnå skuldstabilisering 1996 och en gradvis minskning därefter. Trots de framsteg som gjorts när det gäller att förbättra det statsfinansiella läget är Grekland fortfarande långt från att uppfylla kraven i fördraget och har alltså fortfarande ett alltför stort underskott enligt punkt 6 i dess artikel 104c. Rådet rekommenderade därför Grekland i november 1994 och juli 1995 att vidta åtgärder för att undanröja det alltför stora underskottet. 3. 1. 4 Irland Nuvarande program för Irland, som omfattar perioden 1994-1996, godkändes av Ecofin-rådet den 19 september 1994 och syftar till att fullfölja den stabiliseringsinriktade politiken i det tidigare programmet. Programmet^för 1994-1996 förutser en relativt blygsam årlig BNP-tillväxt på ca 4,0 %. Inflationen förväntas bli relativt måttlig också framöver och uppgå till ca 2,5 % per år, bland annat tack vare återhållsamhet på lönesidan, inbyggd i avtalen mellan arbetsmarknadens parter. Finanspolitiken har som mål att budgetunderskottet skall uppgå till högst 3 % av BNP, vilket i sin tur bör underlätta en minskning av den offentliga skuldsättningen med mellan 3 och 4 procentenheter per år. Den ekonomiska utvecklingen nådde under 1995 i stort de mål som uppställts i det nya programmet. BNP-tillväxten på 6,7 % överträffade lätt den relativt blygsamma målsättningen på 4,0 %. Budgetmålen nåddes också med god marginal. En fortsatt försiktig finanspolitik resulterade i en nettoupplåning på 2,2 % av BNP 1995, samtidigt som statsskulden minskade med ca 5 procentenheter till 85,9 % av BNP. Inflationen höll sig 1995 på den nivå som satts som mål för årsgenomsnittet under programperioden, och den förväntat lägre inflationen under 1996 borde innebära att målet totalt sett nås. Allt tyder på att programmet höll sig på rätt spår under 1995. Kortsiktiga indikatorer pekar mot fortsatt stark produktionstillväxt och måttligt inflationstryck. Budgetunderskottet beräknas ha uppgått till 2,2 % av BNP, vilket är en bra bit under treprocentsgränsen och medger en linje med ytterligare konvergensprogrammet. av den offentliga rejäl minskning skuldsättningen i 50 KAPITEL 4 BEDÖMNING AV GODKÄNDA PROJEKT OCH ÅTGÄRDER 4. 1 ALLMÄNT 4. 1. 1 Proiektbedömning Vid granskningen av projekt som getts in av medlemsstaterna har kommissionen särskilt vinnlagt sig om att kontrollera att de använda resurserna står i proportion till de beräknade ekonomiska fördelarna. Denna förhandsbedömning har gjorts på grundval av en kostnads-intäktsanalys som utförts av medlemsstaterna och presenterats för varje projekt eller grupp av projekt för sig. När det gäller vissa projekt på miljöområdet för vilka det är svårt att kvantifiera vinsterna har medlemsstaterna utnyttjat andra metoder av mera kvalitativ karaktär. På grundval av de uppgifter som inlämnats av medlemsstaterna har kommissionen så, ibland efter att ha utfört kompletterande analyser, gjort en bedömning av projektens socioekonomiska berättigande. I vissa fall har sammanhållningfonden på grundval av dessa analyser begärt att medlemsstaterna skall omformulera projekten och har till och med sagt nej till att finansiera vissa projekt. I Grekland till exempel har hamnprojekten i Alexandroupoli, Volos och Mykonos avslagits. Ett annat exempel är ett projekt som gällde en fördämning av floden Enxoe i Portugal, som måste omdimensioneras innan det godkändes för att vattnet inte skulle kunna användas för jordbruksbevattning. 4. 1. 2 Projekt som ger avkastning När det gäller projekt som ger avkastning skall stödet från sammanhållningsfonden fastställas med beaktande av de intäkter som genereras. Beviljat stöd skall enligt det förfarande som beslutats uppgå till 80-85 % av den del av investeringen som inte stöds av intäkter. 51 Denna reducering av stödet har alltid skett när investeringar som finansieras av sammanhållningsfonden ger upphov till väsentliga nettointäkter. 4. 2 TRANSEUROPEISKA T R A N S P O R T N ÄT Allmän strategi 4. 2. 1 Sammanhållningsfonden spelar på grund av sitt särskilda uppdrag att stödja TEN-projekt på transportområdet, det stora gåvoinslaget i stödet och de resurser som fonden förfogar över en nyckelroll i utvecklingen av de transeuropeiska näten (TEN) i de fyra mottagande medlemsstaterna. Ungefär hälften av budgeten för perioden 1993-1999 på 16 miljarder ecu skall avse transport. Trots fondens storlek är det uppenbart att de enorma kostnader som är involverade i ett genomförande fullt ut de planerade transportnäten6 innebär att resurserna måste noga målinnktas och att ett nära samarbete med andra finansieringsorgan måste ske så att fördelarna med gemenskapsstödet kan maximeras. Sammanhållningsfonden har därför vinnlagt sig om att fastställa prioriteringar tillsammans med de berörda medlemsstaterna och har arbetat nära tillsamman med andra finansieringsorgan och med EIB för att säkerställa att resurserna används så effektivt som möjligt. Inom ramen för de planerade transportnäten har vägar, järnvägar och sjötransportvägar av nyckelkaraktär som fungerar som eller uppgraderar de viktigaste förbindelselederna mellan sammanhållningsländerna och resten av Europeiska unionen prioriterats. Några exempel som där stöd beviljades 1995 är motorvägen Lissabon-Madrid, vägkorridoren Valencia-Zaragoza- Somport, den nord-sydliga stambanan i Grekland, väg- och järnvägslänken Cork-Dublin- Belfast samt investeringar i hamnarna i Dublin och Igoumenitsa. Andra projekt som bevljats stöd syftar till att förbättra kommunikationer och handel mellan de mest avlägsna regionerna och de mera utvecklade regionerna - något som är särskilt aktuellt för Spanien - och att öka kontinuiteten i transportnäten nära stadscentra. De många förbifarter och ringleder runt städer som sammanhållningsfonden finansierat förväntas tjäna det dubbla syftet att dels förbättra nätverkslänkar och tillträdet till näten, dels minska trafikstockningarna och de negativa miljöeffekter de ger upphov till i städer och stadscentra. Sammanhållningsfonden har särskilt uppmärksammmat genomförandet av de högpnoriterade projekt som godkändes av Europeiska rådet i Essen i december 1994. Av de fjorton prioriterade inom sammanhållningsländernas områden (höghastighetståget mellan södra Frankrike och Spanien, förtecknades projekt delvis ligger eller som fem helt Kostnaderna uppskattades i vitboken till mer än 200 miljarder ecu för samtliga transport-TEN, varav 90 miljarder för de högst prioriterade projekten. 52 det grekiska motorvägssystemet, järnvägsförbindelserna Lissabon-Valladolid och Cork-Dublin- Belfast samt vägkorridoren Irland-Förenade kungariket-Benelux). Dessa projekt har emellertid, med undantag av projekten på Irland, avancerat långsammare än beräknat och detta av ett antal skäl, bland annat skiljaktigheter i fråga om nationella prioriteringar, planerings- eller finansieringssvårigheter och problem som gäller nationella upphandlingsförfaranden. Sammanhållningsfonden är emellertid fortfarande en viktig part i finansieringen av de delar av de prioriterade projekten som för närvarande håller på att genomföras eller snart skall sättas i gång. Närmare information om hur enskilda prioriterade projekt fortskrider lämnas i avsnitt 4. 2. 4 nedan. Med målet att maximera effekterna av sammanhållningsfondens resurser, både i fråga om prioriterade Essenprojekt och TEN-projekt mera allmänt, anses följande tre huvudområden vara de områden där ett fortsatt stöd kommer till bäst nytta: (i) (ii) (iii) Finansiering av tekniska, ekonomiska och finansiella genomfbrbarhetsstudier som banar vägen för offentliga eller blandat offentlig-privata projekt; sådana studier är kostnadskrävande och riskfyllda med tanke på att det är osäkert om projekten kommer att drivas vidare i full skala, och ett gåvobistånd fyller här den nyttiga funktionen att reducera risken. Stöd till färdigställandet av nyckelavsnitt av transportkorridorer som i sig själva kanske inte är lönsamma men som säkerställer att korridorerna färdigställs och därigenom garanterar eller stödjer deras ekonomiska eller finansiella livskraft. Gränsöverskridande sträckor genom glest befolkade områden är klassiska exempel på detta slags stöd. Finansiering av vägavsnitt som leder till "captured traffic" ("infångad trafik"), som den privata sektorn sedan kan utnyttja finansiellt. Tillfartsvägar och tunnlar där vägavgifter kan tas upp är exempel på detta. Hittills har den första åtgärdstypen varit vanligast. Som exempel kan nämnas de första etapperna av höghastighetståget Madrid-Barcelona och järnvägslinjen Valencia-Barcelona, en utredning om portugisiska hamnar och ytterligare en om moderniseringen av Portugals norra stambana samt projekteringsfasen för projekt avseende inloppet till Dublins hamn och River Lee-tunneln på Irland. Flera exempel på den andra typen av åtgärder finns emellertid också, t. ex. sträckor av motorvägarna Via Egnatia och Pathé i Grekland, Somporttunneln i Spanien och huvudväg NI på Irland. 53 4. 2. 2 Den rättsliga grunden För att transportinfrastrukturprojekt skall kunna komma i fråga för stöd krävs enligt förordningen att de faller inom ramen för de riktlinjer som avses i artikel 129c i fördraget. Riktlinjer för höghastighetståg, vägar och kombitransport, som alla antogs före 1995, har fungerat som referensram för sammanhållningsfonden. I riktlinjerna för inlandsvattenvägar ingår inte nätverk för sammanhållningsländerna. Sammanhållningsfonden har dessutom kunnat grunda sitt arbete på kommissionens förslag till riktlinjer för multimodala transporter, som lades fram för rådet i mars 1994 och avses ersätta existerande riktlinjer7. Detta förslag omfattar dels riktlinjer för konventionella järnvägar, hamnar, flygplatser och system för trafikinformation och trafikkontroll, dels tidigare godkända riktlinjer för andra trafikslag. av riktlinjerna av för multimodala Godkännandet medbeslutandeförfarandet, har tagit längre tid än beräknat. Rådet antog en "gemensam ståndpunkt" till dessa riktlinjer i september 1995, och Europaparlamentet förväntas slutföra sin andra behandling under 1996. Förutsatt att vissa meningsskiljaktigheter mellan rådet och parlamentet kan lösas, särskilt när det gäller att identifiera prioriterade projekt, beräknas riktlinjerna bli antagna i mitten av 1996. som omfattas transporter, Det kan nämnas att, i avvaktan på det formella godkännandet av riktlinjerna, förordningen om andra gör inrättandet transportinfrastrukturprojekt som bidrar till uppnåendet av målen i artikel 129b i fördraget. sammanhållningsfonden det möjligt finansiera att av 4. 2. 3 Förstärkning av transportnäten under 1995 Sammanhållningsfonden fortsatte att 1995 ge substantiella bidrag till de transeuropeiska näten genom att under året bevilja sammanlagt ca 1 108 miljarder ecu för transportprojekt. I siffran ingår åtaganden i form av antingen nya årliga utbetalningar eller ändringar av tidigare beslut för nya projekt eller stadier av projekt samt tilläggsanslag för projekt som godkänts tidigare år. Tillsammans med åtagandena 1993 och 1994 uppgår siffran för det hittills beviljade stödet till TEN-projekt på transportområdet i sammanhållningsländerna till närmare 3,0 miljarder ecu. Tabellen i det följande visar hur åtagandena för TEN-projekt från 1995 års budget fördelade sig på olika medlemsstater och transportsektorer. KOM (94) 106. 54 Beslut om stödåtaganden 1995 för TEN-projekt Transport sektorn Medlemsstat Spanien Portugal Grekland Irland Totalt Mecu % Mecu % Mecu % Mecu % Mecu % Vägar 484. 9 79. 5 211. 9 88. 1 64. 7 40. 5 71. 0 73. 1 832. 5 Järnvägar 119. 8 19. 6 28. 6 11. 9 Hamnar Flygplatser - - - - 5. 5 0. 9 - - - - - - 8. 4 62. 9 23. 7 - 5. 3 21. 6 22. 3 178. 4 39. 4 4. 5 4. 7 14. 8 - - - - - 67. 4 23. 7 5. 5 75. 2 16. 1 6. 1 2. 1 0. 5 Sjötrafik- kontroll Totalt 610. 2 100. 0 240. 5 100. 0 159. 7 100. 0 97 2 100,0 1107. 6 100. 0 55 Liksom under tidigare år gick större delen av det totala stödet för transport 1995 till vägprojekt, vilket återspeglar den vikt de berörda medlemsstaterna fortsätter att tillmäta denna sektor. Prioriteringen återspeglar i sin tur kvarstående brister när det gäller viktigare vägförbindelser inom och mellan deras områden och till övriga delar av EU, och likaså trycket från ökad internationell handel och särskilt ökade vägtransporter. Det beräknas att ca 80 % av all landbaserad godstransport inom EU sker på väg. Det bör emellertid noteras att den relativa betydelsen för övriga transportslag, särskilt för järnvägen, underskattas av 1995 års siffror (se nedan) och att många av de projekt inom vägsektorn som fått stöd gäller förbifartsleder och ringleder som, förutom att de är välbehövliga länkar mellan olika vägkorridorer, också minskar trafikstockningarna i städernas centrala delar. Sammanlagt 15 beslut som innebar åtaganden på 91 miljoner ecu gällde sådana projekt 1995. Som viktiga exempel kan nämnas det norra och södra korset i Dublin, den inre ringen i Lissabon (CRIL), ringleden M40 i Madrid och Kavalaförbifartsleden i Grekland. Den procentuella andelen för vägar var särskilt hög i Portugal (88. 1 %), vilket beror på ett beslut i slutet av 1994 att godkänna 311 miljoner ecu i stöd till en andra broförbindelse över floden Tejo i Lissabon. Stödåtagandet till detta projekt från 1995 års budget uppgick till 178,09 miljoner ecu. Vägprojekten spelade stor roll också i Spanien, där sammanhållningsfonden beviljade finansiering för flera nya sträckor av större motorvägar och huvudvägar, bland annat för motorvägen Rias Bajas (160,2 miljoner ecu i åtagande från budgeten 1995), som utgör en nyckellänk mellan Galicien och norra Portugal till axeln Irun-Valladolid, samt för motorvägen mellan Lérida och Gerona och mellan Madrid och Valencia. Dessutom godkändes Somporttunnelprojektet (26,9 miljoner ecu), som skall ge ett alternativ till befintliga, överbelastade överfarter till Frankrike vid Irun och La Junquera och fullbordar axeln Zaragoza- Huesca-Frankrike. På Irland gavs fortsatt prioritet åt den huvudkorridor som förbinder Cork, Dublin och gränsen till Nordirland med varandra jämte anslutningar till Belfast och Larne. Sammanlagt 36,5 miljoner ecu beviljades från budgeten 1995 för diverse förbättringar av denna väg, inklusive ett tilläggsanslag på 15,4 miljoner ecu för Dublins norra kors. Stödet till vägprojekt i Grekland var relativt sett lägre än på annat håll på grund av problem med den offentliga upphandlingen och projektledningen. Vissa framsteg när det gäller att lösa dessa gjordes emellertid från de grekiska myndigheternas sida och sammanhållningsfonden kunde godkänna ett antal viktiga projekt, däribland nya avsnitt av motorvägen Via Egnatia (40,7 miljoner ecu från 1995 års budget). 56 Järnvägar Järnvägsprojekt fick 178,4 miljoner ecu i stöd från budgeten 1995, eller 16,1 % av det totala inom transportsektorn. De största godkända projekten var upprustningen av stödet i Spanien (58,3 miljoner ecu), en allmän modernisering av det Medelhavskorridoren konventionella järnvägsnätet i Spanien (46,1 miljoner ecu), en modernisering av linjen Beira- Alta i Portugal (28,6 miljoner ecu) samt en upprustning av linjen Cork-Dublin på Irland (21,5 miljoner ecu). I Grekland godkändes ett stort projekt för förbättring och dubblering av sträckan Evangelisimos-Leptkarya på landets nord-sydliga stambana. Även om endast 7,0 miljoner ecu beviljades i stöd till projektet från sammanhållningsfonden över 1995 års budget väntas det sammanlagda stödet under perioden 1995-1999 uppgå till ca 204,0 miljoner ecu. Situationen i Grekland understryker det faktum att betydelsen av stödet till järnvägsprojekt underskattas om man bara ser till siffrorna för åtagandena 1995. Stöd till stora och komplexa projekt såsom utbyggnader eller upprustningar av järnvägar anslås i regel i form av årliga utbetalningar, vilket innebär att det totalt godkända stödet kan vara väsentligt större än siffran för ett enskilt år. När det gäller järnvägar uppgick det godkända stödet från sammanhållningsfonden till samtliga mottagande medlemsstater under perioden 1995-1999 till sammanlagt 553,6 miljoner ecu jämfört med 178,4 miljoner ecu för 1995 enbart. Hamnar och flygplatser Hamnprojekt svarade för 67,4 miljoner ecu i beviljat stöd 1995 (6,1 % av det totala transportstödet), medan flygplatser svarade för 23,7 miljoner ecu (2,1 %). De största projekten som godkändes gällde Grekland (hamnarna i Igoumenitsa, Pireus och Iraklion och tilläggsstöd till en modernisering av systemen för flygtrafikkontroll) samt Irland (Lo-Lo- och Ro-Roterminaler i Dublin). Inga nya hamnprojekt godkändes 1995 i Portugal, men ett antal ansökningar om stöd för att utveckla hamninfrastrukturen håller på att prövas för ett eventuellt beslut under 1996. Inom ett näraliggande område finansierade sammanhållningsfonden 1995 kompletterande i flera spanska hamnar och åtgärder för att förhindra utrustning för sjötrafikkontroll nedsmutsning av havet. Den här typen av projekt aktualiserar speciellt besvärliga frågor om konkurrens, samordning och intäktsgenerering. Projektens relativt låga andel av stödet 1995 återspeglar delvis det 57 faktum att det ofta går att finna alternativa finansieringskällor, bland annat lån från EIB, vilket gör att någon medverkan från sammanhållningsfonden inte behöver ske. 4. 2. 4 Kommissionärsgruppen för TEN och de prioriterade Essenproiekten fcpromig§wnär§grwp?n Sammanhållningsfonden har nära följt arbetet inom den särskilda kommissionärsgrupp som inrättades i början av 1995 med kommissionaren för transportfrågor, Neil Kinnock, som ordförande för att samordna och ge impulser till genomförandet av de transeuropeiska näten. Gruppen har diskuterat den rättsliga ramen för TEN, den har följt framstegen för projekt av gemensamt intresse och den har prövat olika sätt att lösa problemet med finansieringen av de transeuropeiska näten. för Vad gäller TEN på transportområdet har gruppen finansförordningen för TEN samt diskussionerna i rådet och parlamentet om kommissionens förslag till riktlinjer för multimodala nät (se avsnitt 4. 2. 2 i rapporten). Gruppen har också inrättat arbetsgrupper för finansiella, rättsliga och ekonomiska frågor. Finansgruppen har särskilt prövat möjligheterna att förbättra utnyttjandet av befintliga finansiella instrument, eller att införa nya, och att slussa in privat finansiering via offentlig-privata partnerskap i syfte att påskynda utbyggnaden av transportnäten. följt godkännandeprocessen En delrapport om de transeuropeiska näten lades fram av TEN- kommissionärsgruppen vid Europeiska rådets möte i Madrid den 15-16 december 1995. I rapporten konstaterades att betydande framsteg gjorts när det gäller genomförandet av transportnäten, men att problem kvarstod, särskilt vad gäller medlemsstaternas prioritering av TEN-projekten och de otillräckliga finansieringsmöjligheterna, som nu blev allt mer uppenbara. Enligt rapporten är det möjligt att medlemsstaterna inte fullt ut beaktar den extra gemenskapsfördelen av TEN- projekten, och medlemsstaterna uppmanades att anstränga sig ytterligare för att lösa de finansiella och andra problem som håller tillbaka projekten och att bland annat i större utsträckning utnyttja offentlig-privata partnerskap. De prioriterade Essen-oroiekten Europeiska rådet godkände vid sitt möte i Essen den 9-10 december 1994 en förteckning över fjorton högprioriterade TEN-projekt som, när de färdigställts, kommer att tillhandahålla nyckellänkar i transportnäten inom EU. Fem av dessa projekt är helt eller delvis belägna i 58 sammanhållningsländerna och sammanhållningsfonden är alltså väl placerad att hjälpa till att driva projekten vidare. Att det är en omfattande uppgift det handlar om illustreras väl av de utvecklingskostnader som är involverade. För de fem projekten enbart har kostnaderna uppskattats till sammanlagt mer än 23 miljarder ecu, varav ca 12 miljarder enligt planerna kommer att ges ut fram till år 2000. Nedan sammanfattas sammanhållningsfondens engagemang i dessa irojekt och nuläget för dessa. Höghastighetståget mellan södra Frankrike och Spanien a) Madrid-Barcelona-Perpignan Sammanhållningsfonden har med sammanlagt 8,02 miljoner ecu finansierat tekniska genomförbarhetsstudier rörande två sträckor på denna linje (Zaragoza- Lérida och Calatayud-Ricla). I april 1995 inlämnade de spanska myndigheterna en ansökan om stöd till byggandet av samma sträckor. b) Madrid-Vitoria-Dax Någon ansökan om stöd från sammanhållningsfonden för denna linje har inte inkommit. 2. Grekiska motorvägar a) Patras-A ten-Thessaloniki-Bulgariska gränsen (Pathé) Byggandet av denna motorväg, som utgör den viktigaste nord-sydliga vägkorridoren i Grekland, har pågått sedan 1990. Sammanhållningsfonden beviljade 1993 och 1994 stöd till flera sträckor av motorvägen med sammanlagt 58,4 miljoner ecu. Problem med den offentliga upphandlingen och projektledningen höll emellertid tillbaka fortsatta framsteg förra året med följd att inga nya stödansökningar godkändes 1995. b) Via Egnatia (Igoumenitsa-Thessaloniki-A lexandroupoli-turkiska gränsen) Arbetet på den 200 km långa sträckan Igoumenitsa-Panagia påbörjades 1995. Totalt har sammanhållningsfonden beviljat 76,4 miljoner ecu i stöd till olika sträckor av detta projekt, varav 40,7 miljoner ecu beviljades 1995. Ansökningar på totalt ytterligare 500 miljoner ecu är under beredning. 59 Vägkorridoren Lissabon-Valladolid Två sträckor på den portugisiska delen av denna korridor har fått stöd från sammanhållningsfonden med totalt 52,6 miljoner ecu ( Al can ena-Åtal ai a och Atalaia- Abrantes). Under 1995 ingavs emellertid inga nya ansökningar och inget ytterligare stöd beviljades. Det bör nämnas att de portugisiska myndigheterna har meddelat att de önskar göra vissa förändringar på sin del av korridoren. Samtidigt har utvecklingen gått långsamt på den spanska sidan och viktiga tekniska utredningar återstår att göra innan anläggningsarbetena kan komma i gång. Som ett resultat av ett seminarium om detta projekt som organiserades av sammanhållningsfonden i oktober 1994, uppmanade kommissionen både de spanska och de portugisiska myndigheterna att inlämna preliminära projektutredningar från sammanhållningsfonden. Inga sådana ansökningar ingavs emellertid till fonden. som underlag finansiering för en Järnvägslinjen Cork-Dublin-Belfast-Larne Åtagandena från budgeten 1995 uppgick till 21,5 miljoner ecu för detta projekt, som syftar till att upprusta den nord-sydliga stambanan på Irland. De totala åtagandena sedan 1993 uppgår därmed till 53,9 miljoner ecu. Som ett resultat av ett i november 1994 projektseminarium organiserat av sammanhållningsfonden samtyckte de irländska myndigheterna till att överväga att inkomma till fonden med ansökningar avseende ytterligare arbeten som skall syfta till öka den ekonomiska bärkraften hos denna järnvägsförbindelse, förbinder järnvägsstationerna i Dublin. Projektet skall omdefinieras och utsträckas till att omfatta också till Londonderry och Limerick. Överenskommelse träffades om att arbetena på sträckan Dublin-Cork skall påskyndas. två viktiga matarlinjer särskilt den del som 5. Vägkorridoren Irland-Förenade kungariket-Benelux Detta projekt på Irland har prioriterats och ytterligare 56 miljoner ecu anslogs till det från sammanhållningsfondens budget 1995. Beloppet inkluderar 15,4 miljoner ecu till ringleden Dublins norra kors. Sedan 1993 har stödet från sammanhållningsfonden till den irländska delen av detta prioriterade projekt uppgått till sammanlagt 121,6 miljoner ecu. Ytterligare arbeten är planerade och stöd med ca 40 miljoner ecu håller fortfarande på att beredas. 60 Tabellen i det följande ger sammanfattande information om de högprionterade Essenprojekt som är av direkt intresse för sammanhållningsfonden. Milj. ecu Uppskattad Kostnad Stöd från samman- hållningsfonden 1995-1999 1993-1995 1. Höghastighetståg södra Frankrike-Spanien 12,870 4,380 2. Grekiska motorvägar 6,367 5,065 8. 0 134. 8 3. Motorvägen Lissabon- 1,072 717 Valladolid 52. 6 (endast Portugal) 4. Järnvägsförbindelsen Cork-Dublin- Belfast 238 145 53. 9 (endast Irland) 5. Vägkorridoren Irland- Förenade kungariket- Benelux Totalt 2,680 1,540 121. 6 (endast Irland) 23,227 11,847 370. 9 Utöver de fjorton högprionterade projekt som identifierades i Christophersengruppens rapport och sedan godkändes av Europeiska rådet i Essen har ytterligare en förteckning över viktiga projekt tagits fram. 61 Sammanhållningsfonden har ett direkt intresse i följande projekt på denna lista: - Kombitransport (flera projekt). - Atens nya internationella flygplats i Spata. - Motorvägen Marateca-Elvas (på korridoren Lissabon-Madrid). För kombitransportprojekt och för vissa sträckor av motorvägen mellan Marateca och Elvas inleddes med de grekiska har finansiellt stöd redan beviljats, medan diskussioner myndigheterna inges till sammanhållningsfonden avseende den nya flygplatsen i Spata. i slutet av 1995 med sikte på att en stödansökan skall Christophersengruppens rapport gav också en framträdande plats åt Europaövergripande projekt med anknytning till genomförandet av ny informationsteknologi och nya trafikkontrollsystem inom EU. Sammanhållningsfonden har medverkat i finansieringen av följande två viktiga projekt av detta slag 1995 som innebär en uppföljning av stöd beviljat 1993 och 1994: Sjötrafikkontrollsvstem i Spanien - Sammanlagt 11 miljoner ecu beviljades från budgeten 1995 för installationer för sjötrafikövervakning och miljöföroreningskontroll i hamnarna i Almena, Bilbao, Palma de Mallorca, Tarragona och Valencia. Flvgtrafikkontrollsvstem i Grekland - Sammanlagt 20,9 miljoner ecu anslogs till en modernisering av systemen för flygttrafikkontroll i Aten, Iraklion och Thessaloniki samt på Rhodos och Korfu. 62 4. 3 FONDENS BIDRAG TILL GENOMFÖRANDET AV MILJÖPOLITIKEN Att sammanhållningsfonden inrättades innebar att gemenskapens sammanhållningspolitik fick en extra miljödimension. För de berörda medlemsstaterna är denna fond det viktigaste finansiella instrument de har att tillgå för att tillgodose sina behov i fråga framför allt om vården och förvaltningen av vattentillgångar och rening av spillvatten men också vad gäller hämtning, hantering och återvinning av avfall. Tack vare fonden kan de fattigaste länderna bland annat uppfylla de krav som fastställts i vissa direktiv, särskilt direktiven om kvaliteten på dricksvatten (80/778/EEG), om avfall (75/442/EEG) och om avloppsvattenrening (91/271/EEG), utan att äventyra sina ansträngningar att uppfylla de ekonomiska konvergenskraven enligt artikel 104c i Fördraget om Europeiska unionen. Sammanhållningsfonden beklagar dock att endast ett mycket litet antal projekt har getts in som gäller avfall. En av fondens uppgifter är att se till att det tillämpas en politik som överensstämmer med kommissionens miljömål, särskilt målen om en hållbar utveckling, och med gemenskapens bestämmelser på miljöområdet. Innan kommissionen tillstyrker ett beslut om stöd till ett projekt som getts in av något av mottagarländerna kontrollerar den att direktiv 85/337/EEG att bedömningen av miljöeffekter har respekterats. Generaldirektorat XI, som ansvarar för miljöfrågor, engageras dessutom alltid i granskningsarbetet och i beslutsprocessen inför godkänndet av ett projekt och det har gett sitt samtycke i samtliga fall av projektgodkännanden sedan 1993. I sitt meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 22 november 1995 (KOM(95)509/5) om sammanhållningen och miljön anför kommissionen att en fördelning av fondens budget i lika delar mellan transport och miljö är det mål som bör eftersträvas. När det gäller att genomföra detta mål kommer kommissionen, i samarbete med de berörda medlemsstaterna, att agera flexibelt, framför allt i fråga om tidsplanen för de enskilda projektens genomförande och projektens egenskaper. Vad beträffar sammanhållningsländernas olika behöv i fråga om till exempel vattenförvaltning, avloppsvattenrening och avfallsdestruktion kommer kommissionen, i samverkan med de berörda medlemsstaterna, att försäkra sig om att de projekt som finansieras av fonden håller högsta miljöstandard. I samma meddelande bekräftar kommissionen att den kommer att försäkra sig om att de projekt som finansieras av sammanhållningsfonden uppfyller gällande miljöbestämmelser och miljönormer. Dessa riktlinjer kommer alltså att vara styrande för sammanhållningsfondens fortsatta arbete. 63 4. 4 BALANS MELLAN MILJÖOMRÅDET OCH TRANSPORTOMRÅDET En av de politiska prioriteringar som sammanhållningsfonden följer i sitt arbete är att försöka åstadkomma balans mellan projekt som gäller transportinfrastruktur och projekt som gäller miljöskydd. Kommissionens ståndpunkt i detta avseende är att en fördelning som innebär att 50 % av stödet skall gå till projekt på miljöområdet bör eftersträvas sett över perioden som helhet, men att detta mål inte bör tolkas i alltför snäv bemärkelse. En viss flexibilitet bör finnas så att det blir möjligt att ta hänsyn till speciella omständigheter. Under 1995 kunde ytterligare steg tas på vägen mot detta mål. Åtagandena från budgeten för detta verksamhetsår fördelade sig med 51,8 % på transportprojekt och 48,2 % på miljöprojekt. Fördelningen av stödåtagandena på de två områdena miljö och transport har utvecklats på följande sätt under de tre senaste åren för medlemsstaterna sammantaget: Period 1993 1994 1995 ' ~ — — ~ — — — ~ — -• i • i. i i. ^-m~m~————-i. n MILJÖ TRANSPORT 606. 016. 992 ecu, dvs. 38,7% 923. 430. 183 ecu, dvs. 49,8% 1. 036. 709. 677 ecu, dvs. 48,2% 958. 253. 511 ecu, dvs. 61,3% 929. 157. 266 ecu, dvs. 50,2% 1. 113. 119. 907 ecu, dvs. 51,8% 1993 - 1995 2. 566. 156. 852 ecu I | dvs. 46,1% 3. 000. 530. 684 ecu, J dvs. 53,9% Om man ser till de enskilda länderna var fördelningen 1995 58,6 % för miljö och 41,4 % för transport i Grekland, medan den var 62,1 % för transport och 37,9 % för miljö i Portugal. Spanien och Irland ligger någonstans mitt emellan med en fördelning på ca 51 % för transport och ca 49 % för miljö. 64 Den större obalans mellan de två sektorerna som kan konstateras för Grekland och Portugal förklaras i huvudsak av det finns några mycket stora projekt på miljöområdet i Grekland (Evinosfördämningen) och på transportområdet i Portugal (bron över Tejos) samt av problem i fråga om den offentliga upphandlingen och projektledningen på transportområdet i Grekland. 4. 5 BEDÖMNING AV FÖRENLIGHETEN MED ÖVRIGA POUTIKOMRADEN 4. 5. 1 Miliöskvdd Enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inrättandet av en sammanhållningsfond skall projekten vara förenliga med gemenskapens politik, bland annat i fråga om miljöskydd. Målen för gemenskapspolitiken för miljön definieras i artikel 13Or i Fördraget om Europeiska unionen. Målen omfattar tre huvudpunkter: - Att bevara, skydda och förbättra miljön. - Att skydda människors hälsa. - Att utnyttja naturresurserna rationellt. I det gemenskapsprogram för politik och åtgärder med avseende på miljön och en hållbar utveckling som lades fram i rådets resolution av den 1 februari 19938 och nu har kommit halvvägs, preciseras de politiska målen i artikel 13Or i Fördraget om Europeiska unionen. Programmet koncentreras kring förändringar i nuvarande konsumtionsmönster och beteenden som måste ske för att åstadkomma en mera rationell förvaltning av naturtillgångarna, förebygga avfallsproblem osv. Frågan om förenligheten med miljöpolitiken är alltså långt mer än bara en fråga om en rent lagstiftningsmässig kontroll. En viktig aspekt när det gäller att förverkliga målen på miljöområdet är kravet att skyddet av miljön skall integreras i planeringen och genomförandet av gemenskapspolitiken i övrigt. Denna aspekt utvidgar frågan om transportinfrastrukturprojekten är sådana att de främjar införandet av ett transportsystem som respekterar miljön. till att omfatta också förenlighetsaspekten EGT nr C 138, 17. 5. 1993, s. 1. 65 Innan beslut sammanhållningsfonden måste därför i ansökan uppges fattas med anledning av ett projekt för vilket stöd söks från - vilka miljömål projektet rör, - på vad sätt projektet har anknytning till tillämpningen av gemenskapslagstiftningen på miljöområdet, - om projektet direkt ingår i en plan eller ett program med anknytning till tillämpningen av en gemenskapspolitik eller gemenskapsreglering. För projekt på transportområdet skall eventuellt också en bedömning av påverkan på miljön lämnas in i enlighet med bestämmelserna i direktiv 85/337/EEG. Särskilt uppmärksammas projekt som direkt eller indirekt kan ha betydande återverkningar på miljökänsliga områden enligt direktiven 79/409/EEG och 92/43/EEG. Utöver kravet på en eventuella bedömning enligt direktiv 85/337/EEG ställs för miljöprojekt som gäller avloppsvattenrening också vissa villkor om förenlighet med gränsvärdena i direktiv 91/271/EEG. När det gäller projekt på dricksvattenområdet kan det också ställas krav på förenlighet med gränsvärdena i direktiv 80/778/EEG. För projekt på andra områden, till exempel avfallshantering eller förvaltning av kustzoner, kontrolleras också förenligheten med gemenskapens politik på det aktuella området. Frågan om förenligheten är inte bara aktuell inför beslutet i ärendet. Övervakningskommittén följer noga upp att miljöpolitiken respekteras. Om miljökraven eller villkoren i beslutet inte respekteras kan utbetalningarna inställas, och stödet kan reduceras och till och med återkallas. 4. 5. 2 Den gemensamma transportpolitiken (KOM(92)494) om den De nya perspektiven för den gemensamma transportpolitiken redovisas i kommissionens meddelande framtida utvecklingen av den gemensamma transportpolitiken. Ett av de centrala inslagen är den politik för de transeuropeiska näten som fastställs i avdelning XII i fördraget, men också kravet på att miljöfaktorn skall integreras i övervägandena på transportområdet. I den gemensamma transportpolitiken beaktas också de ökade behoven av funktionsdugliga transportinfrastrukturer i en gemenskap utan inre gränser. Dessa ökade behov är ett resultat av att betydande delar av de nuvarande näten är överbelastade, framför allt i gemenskapens 66 centrala delar, och av en kännbar brist på infrastrukturer i regionerna i gemenskapens utkanter när det galler förbindelserna med de centrala delarna av gemenskapen. En utbyggnad av de transeuropeiska transportnäten ger vissa lösningar på dessa problem och är nära kopplad till den gemensamma transportpolitiken Gemenskapens bidrag på området är tänkt att ske i form av riktlinjer som syftar till att reellt främja förverkligandet av de två grundläggande målen om den inre marknaden och ekonomisk och social sammanhållning. Näten skall framför allt tjäna till att binda samman isolerade regioner, öar och områden i gemenskapens utkanter med dess centrala delar. Riktlinjerna skall fastställa mål, prioriteringar och transportaxlar för gemenskapens insatser samt avgränsa projekt av gemensamt intresse. De mest avlägset belägna regionerna skall särskilt uppmärksammas. Allt detta återspeglas i den gemensamma ståndpunkt (EG nr 22/95) som rådet antog om gemenskapens riktlinjer för utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet. I den gemensamma ståndpunkten anses multimodal transport vara en av de lösningar som bör väljas inför de begränsningar som framtvingas av miljöskyddskraven. De olika transportslagen och projekten inom dessa redovisas i riktlinjerna inom ramen för genomförandet av åtgärder som inriktas på komplementaritet och stegvis integration. Projektens "multimodala" innehåll är ett viktigt kriterium vid fastställandet av prioriteringarna. I riktlinjerna definieras de olika huvudelementen i de transeuropeiska näten: a) Det transeuropeiska vägnätet med dess långa vägsträckor och anslutningar utgör ryggraden för de markbundna transporterna. Det kommer att sträcka sig över 75 000 km, varav 20 000 km kommer att behöva anläggas under de närmaste tio åren för att nätet skall bli färdigställt. Ca 40 % av arbetena kommer att utföras i regionerna i gemenskapens utkanter. b) Det transeuropeiska järnvägsnätet kommer när det färdigställts att omfatta 73 000 km, varav 23 000 km till stor del kommer att utnyttjas för kombitransport. Medan det huvudsakliga målet för gemenskapens centrala regioner är att avskaffa flaskhalsar genom en kapacitetsökning (modernisering av signalsystem, nya förbifarter osv), kommer tyngdpunkten i de regioner som ligger i gemenskapens utkanter snarare att läggas vid en förbättring av basstrukturerna (utbyte av utrustning, elektrifiering, nya tillfartsvägar osv). c) Hamnarna spelar en mycket viktig roll genom att fungera som förbindelselänkar mellan transport till lands och till sjöss. Sjötransport svarar för 90 % av trafiken mellan gemenskapen och världen i övrigt och för ca 35 % av trafiken mellan medlemsstaterna. För medlemsstaterna i gemenskapens utkanter är hamnarna av vital betydelse. 67 d) Systemet för sjötrafikkontroll och sjötrafikinformation har direkt betydelse för sjötrafiken, eftersom det används för att kontrollera, organisera och dirigera denna trafik i gemenskapens farvatten och på så sätt förbättrar säkerheten och effektiviteten samtidigt som det skyddar miljön i ekologiskt känsliga områden. Länderna i gemenskapens södra utkanter (Grekland, Spanien och Portugal) berörs direkt av den framtida utvecklingen av detta system. e) Det transeuropeiska flvgplatsnätet omfattar ca 250 flygplatser som valts ut enligt kvantitativa kriterier och efter sin roll som förbindelsepol både mellan EU och världen i övrigt och inom EU och med de mest avlägsna regionerna. För att detta nät skall kunna fylla sin funktion föreslås i riktlinjerna följande prioriteringar: - Optimering och utökning av flygplatskapaciteten. - Förbättring av miljöredovisningen (förenligheten med miljön). - Förbindelserna med andra nät. Flygplatserna spelar framför allt en roll som tillfart, särskilt i gemenskapens utkanter. f) Vad gäller fly gtrafikkontroUen beror överbelastningen av flygkorridorerna framför allt på ett dåligt utnyttjande av luftrummet och på otillräcklig kapacitet för flygtrafikkontroll. Det stegvisa genomförandet av ett nät för flygtrafikkontroll (navigeringplaner, installationer av utrustning för kontroll och styrning av trafiken) bör möjliggöra säkrare och effektivare flygtransporter i framtiden. Nuvarande brist i detta avsende lämnar ett veritabelt tomrum i vissa avlägset belägna regioner. För projekt som identifierats på grundval av ovan angivna kriterier förutses i fördraget att gemenskapen skall kunna samfinansiera arbeten som medlemsstaterna ansvarar för. Stödet utgår i huvudsak från sammanhållningsfonden som i de fyra länder som omfattas av dess verksamhet stöder sådana transportprojekt inom ramen för näten som bedöms vara av gemensamt intresse. Sammanhållningsfonden bidrar alltså i betydande mån till genomförandet av transportprojekt av olika slag. Därigenom medverkar den till att avhjälpa den brist på infrastrukturer som ses som ett av hindren för att möjliggöra fri rörlighet för personer och varor till och från gemenskapens utkanter. Fonden har genom sin strävan att stödja projekt inom olika transportslag blivit ett viktigt gemenskapsinstrument för att utveckla det transeuropeiska nätet och för att förverkliga dess mål, nämligen att genomföra en hållbar rörlighet som är förenlig med gemenskapens miljöpolitik. 68 4. 5. 3 Offentlig upphandling Som framhölls i rapporten avseende 1993/94 är det med hänsyn till förverkligandet av den inre marknaden och ett tillfredsställande genomförande av den ekonomiska och sociala sammanhållningen mycket viktigt att gemenskapsrättens bestämmelser om offentlig upphandling blir respekterade när projekt som finansieras av gemenskapen genomförs. Ofta har man konstaterat i samband med kontrollen av om bestämmelserna följs att kontrollen måste ske geografiskt nära beslutsfattarna i projektet. Därigenom kan beredningen av ärendena och uppföljningen av dem på detta område förbättras och ökad snabbhet nås i verkställandet och förståelsen av gemenskapens texter. Informationen om den offentliga upphandlingen finns på nationell, regional eller lokal nivå och kontrollen, som också syftar till att vara beslutsfattarna till hjälp, bör därför vara placerad på lämplig nivå. Kommissionen har inlett omfattande diskussioner i frågan och kommer att aktualisera den under 1996. Under perioden november 1994 - december 1995 granskades ca 200 nya finansieringsärenden (för enskilda projekt eller grupper av projekt) för att utröna om reglerna om offentlig upphandling hade respekterats. 1995 utfördes en kontroll också av projekt som ingetts efter 1993, där besluten i den del fall ännu inte fattats, vissa projekt modifierats och alla ärenden ännu inte avslutats. Denna granskning ledde liksom tidigare fram till något av följande: - Godkännande utan reservationer i de fall där överensstämmelse med bestämmelserna om offentlig upphandling redan konstaterats. - Principgodkännande med förbehåll för den kontroll som skall ske i efterhand i de fall där upphandlingen äger rum efter det att finansiering beviljats. - Blockering av beslutet att bevilja finansiering tills dess de nationella myndigheterna klarlagt ifrågasatta punkter. - Avslag om finansiering på grund av att det konstaterats att reglerna om offentlig upphandling inte har respekterats. - Uppehåll i utbetalningarna när problem beträffande den offentliga upphandlingen inträffar i samband med projektgenomförandet. Dessutom nedsättning eller till och med indragning av stödet i de fall gemenskapslagstiftningen om offentlig upphandling överträtts. 69 Under 1994-1995 ändrades nationella lagstiftningar som inte var förenliga med direktiven, eller var föremål för ändring, och färre fall av felaktigt beteende på grund av dessa lagtexter uppdagades. Vad som emellertid kan konstateras efter ärendegranskningen under denna period är att det finns bristande kännedom och missförstånd när det gäller gemenskapsförfattningarna om offentlig upphandling. 4. 5. 4 Konkurrenspolitik Som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden skall fondens insatser särskilt vara förenliga med konkurrenspolitiken. Kommissionen har i detta syfte infört en intern kontrollrutin som gör det möjligt att bekräfta att åtgärder som samfinansieras av fonden respekterar gemenskapens konkurrensregler, särskilt i fråga om statligt stöd. infrastrukturprogram På det hela taget är det mycket sällsynt att det aktualiseras problem med oförenlighet med konkurrenslagstiftningen i samband med dessa insatser. Det beror dels på att det i regel är fråga om som, utom när det gäller brott mot reglerna om kontraktstilldelning i samband med offentlig upphandling, inte ger någon särskild fördel åt speciella företag, dels på att fondens insatser sker inom ramen för sådana gemenskapsmål som sammanhållning i gemenskapsförfattningarna för statliga stödåtgärder. och miljöskydd, utsträckning beaktats som stor har i Detta är skalet till att gemenskapens kontroll i huvudsak koncentreras till frågan om infrastrukturerna är tillgängliga för alla aktörer som uppfyller nödvändiga tekniska och juridiska förutsättningar samt till tillämpningen av artiklarna 77 och 80 i fördraget angående stödåtgärder inom transportsektorn. 70 4. 6 SOCIALA OCH EKONOMISKA EFFEKTER AV SAMMANHÅLLNINGSFONDEN 4. 6. 1 Inledning Kommissionen är skyldig att göra en bedömning av aktuella och förväntade effekter av sammanhållningsfonden både på individuell projektnivå och för verksamheten sammantaget. Kostnads-intäktsanalyser och andra former av mikroekonomiska analyser är de mest använda metoderna på projektinvå, framför allt vid förhandsbedömningen av projekt för vilka stöd söks. Det generella arbetssätt som kommissionen har antagit har beskrivits tidigare i rapporten (avsnitt 4. 1. 1). Ytterligare uppgifter om hur arbetet bedrivs på detta område, inklusive vissa preliminära resultat av utredningar som nyligen genomförts med bidrag av sammanhållningsfonden, lämnas i avsnitt 4. 6. 2 i det följande. För verksamheten av sammanhållningsfonden inom ramen för en ekonomisk modell som sätter in fondens insatser i det aktuella regionala och nationella ekonomiska sammanhanget. På så sätt kan hänsyn tas både till den fulla externa effekten av insatserna och eventuella återkopplingseffekter från ekonomin. Sammanhållningsfonden gav 1995 London School of Economics i uppdrag att utföra en omfattande utredning om dessa frågor. Utredningens slutrapport beräknas föreligga i juni 1996. Syftet med utredningen beskrivs i avsnitt 4. 6. 3 liksom det angreppssätt som den ekonomgrupp som engagerats för arbetet har tillämpat. I samma avsnitt redovisas resultatet av en utredning om de makroekonomiska effekterna av sammanhållningsfonden i Spanien som genomförts för spanska myndigheters räkning och finansierats av sammanhållningsfonden. som helhet är det nödvändigt att bedöma effekterna I avsnitt 4. 6. 4 slutligen lämnas vissa preliminära uppgifter om sammanhållningsfondens potentiella sysselsättningseffekter. 71 4. 6. 2 Ekonomisk bedömning av projekten Allmänt Till stöd för ansökningar om bidrag från sammanhållningsfonden skall finnas en ekonomisk analys som visar att projektet i fråga väntas generera sociala och ekonomiska fördelar på medellång sikt som står i rimlig relation till de använda resurserna (artikel 10. 4 och 10. 5 i förordning (EG) nr 1164/94). Det krävs alltså att projektet förväntas producera positiva nettofördelar och därmed ge ett tillskott till det totala ekonomiska välståndet. I regel är det i detta syfte nödvändigt att göra en kostnads-intäktsanalys. Men när det galler miljöprojekt, där resultatet av en kostnads-inräktsanalys många gånger kan vara ofullständigt, kan andra former av kvantitiva analyser såsom kostnads-effektivitetsanalys eller multikriterieanalys accepteras. i första hand på den berörda medlemsstaten att utföra kostnads- Det ankommer intäktsberäkningarna och de övriga ekonomiska analyser som skall ingå i underlaget för projektansökningarna. Kommissionen skall kontrollera att de använda metoderna är allmänt acceptabla, att de antaganden som gjorts är korrekta och att resultatet är trovärdigt. Europeiska investeringsbankens externa konsulter engageras ibland för att bistå i detta arbete, och för medlemsstaterna finns tekniskt stöd att tillgå från sammanhållningsfonden som bidrag till finansieringen av utredningarna. Medlemsstaterna har i regel klarat väl av uppgiften att ta fram kostnads-intäktsanalyser och andra analyser i samband med ansökningar om projektstöd. Antalet utredningar av detta slag har ökat och kvaliteten på dem har blivit bättre under den tid sammanhållningsfonden har funnits. Kommissionen är emellertid medveten om att ytterligare ansträngningar behöver göras på detta område och har därför vidtagit följande åtgärder: - Kommissionen har uppdragit åt en transportekonom att studera bedömningsmetoder och antaganden som legat till grund för ansökningar om stöd för transportprojekt (slutrapport avgiven i augusti 1995). - Den har finansierat ett utredningsuppdrag som lagts ut av irländska myndigheter och syftar till en ekonomisk utvärdering av miljöprojekt som fått stöd av sammanhållningsfonden (slutrapport avgiven i september 1995). - Vissa medlemsstater har beviljats särskilt tekniskt stöd som hjälp för att göra förberedande projektundersökningar, inklusive kostnads-intäktsanalyser. - Vidare har en intern översyn gjorts av metoder som används vid bedömningen av de vinster miljöprojekten medför. 72 Transportprojekt Inom transportsektorn är kostnads-intäktsmetodiken i regel väl utvecklad och allmänt accepterad, och det är därför inte förvånande att framstegen varit störst just här. De metoder som använts av de berörda medlemsstaterna har beskrivits i en utredning som gjorts för sammanhållningsfondens räkning av professor Filippi vid universitetet i Rom. Utredningen har titeln "En ram för bedömningen av transportprojekt med en jämförande bedömning av transportprojekt som godkänts fram till och med den 31 december 1994". Utredningen syftade till att öka sammanhållningsfondens allmänna förståelse för metoderna att bedöma transportprojekt och att i sista hand få fram en mera systematisk bedömning av transportprojekt för vilka finansieringsstöd söks. I utredningen prävades vilka som som var de bästa metoderna inom EU och dessutom undersöktes i detalj kostnads-intäktsbedömningar som tagits fram som underlag för projekten. Vad beträffar projektens förväntade ekonomiska effekter visar tabellen nedan resultatet, avseende både beräknad internränta och lönsamhetstal, av en undersökning av 87 transportprojekt som godkänts under perioden fram till slutet av 1994: Transportslag Genomsnittlig intemränta Genomsnittligt lönsamhetstal Vågar Järnvägar Flygplatser Hamnar Övrigt Totalt 17/7 12. 2 14. 4 10. 8 26. 6 16. 3 ^92 1. 92 2. 02 0. 82 2. 44 2j59 ^ Siffrorna i det föregående ger en positiv bild av den förväntade ekonomiska vinsten av transportprojekt som godkänts för stöd från sammanhållningsfonden och återspeglar sannolikt det förhållandet att de transportinfrastrukturer som fått finansieringsstöd representerar en avsevärd förbättring i förhållande till en tidigare (otillfredsställande) situation. Det kan nämnas 73 att dessa resultat är jämförbara med motsvarande siffror som framkommit inom ramen för en granskning av projekt som finansierats av regionalfonden (ERUF) under perioden 1988-19939. Uppskattningarna måste emellertid tolkas med viss försiktighet eftersom det finns skillnader i angreppssätt mellan medlemsstaterna och mellan olika transportslag. I utredningen sägs det att sådana skillnader i huvudsak beror på de parametrar och antaganden som medlemsstaterna använder sig av i sina bedömningar. Skillnaderna innebär att det är svårt att göra komparativa bedömningar och att ordna projekten efter ekonomisk prioritet, särskilt när det gäller jämförelser mellan olika transportslag. Utredningen rekommenderar att man skall utarbeta riktlinjer för de berörda myndigheterna för bedömningen av projekt på grundval av bästa tillgängliga metodik, enligt till exempel de rekommendationer som väntas från Euret- programmet10 inom generaldirektoratet för transport. Miljöprojekt Det anses allmänt som särskilt svårt att göra ekonomiska utvärderingar av miljöprojekt. Sammanhållningsfonden finansierar en mängd olika projekt som syftar till miljöförbättringar, däribland projekt för vattenförsörjning, avloppsvattenrening, sophantering, erosionskontroll, skogsföryngring, naturvård, återställande av stränder m. m. Gemensamt för de här projekten är att deras direkta "output" inte har ert marknadvärde eller, om det finns ett marknadspris (t. ex. för vattenförsörjning), speglar kanske inte detta pris helt och hållet produktionens rätta ekonomiska och sociala värde. Projekten har dessutom ofta betydande indirekta effekter, till exempel på hälsa och välbefinnande, som är svåra att kvantifiera och värdera. De mottagande medlemsstaterna har gjort stora ansträngningar för att tillämpa lämpliga metoder i sina ekonomiska analyser av miljöprojekt. Den vanligaste metoden har varit kostnads-intäktsanalys. I vissa fall har försök gjorts att kvantifiera och värdera miljöprojektens direkta fördelar i form av till exempel förbättrad vattenkvalitet och förbättrade och utökade möjligheter till friluftsliv och rekreation, medan i andra fall potentiella indirekta effekter, till exempel effekterna på den ekonomiska utvecklingen, har uppskattats. I många fall har analyserna kompletterats med en kvalitativ uppskattning av vinsterna. Undersökning av 200 större "första generationens" projekt som finansierats av de reformerade strukturfonderna 1988-1993. Rapport utarbetad av CSIL för analysenheten inom DG XVI. Euret (European Research on Transport - Europeisk transportforskning). 10 74 för räkning med stöd irländska myndigheters I en utredning som utförts från sammanhållningsfonden påpekas att, även om den internationella litteraturen om utvärderingen av miljöprojekt ökar, "man ännu inte har enats om någon norm eller allmänt tillämplig metod". Författarna anför vidare att det råder allmän brist på grundläggande data som kan användas för sådana analyser och likaså på erfarenheter när det gäller att tillämpa metoder för ekonomiska bedömningar. Enligt deras mening finns det på kort sikt inte något alternativ till att använda de begränsade faktauppgifter som eventuellt föreligger och till att, i de fall det går, beräkna vinsterna med hjälp av resultatuppskattningar från redan gjorda undersökningar. På längre sikt rekommenderar de att slumpanalyser (som bland annat innefattar en uppskattning av vinsterna via utfrågningar av användargrupper) används i utvärderingsarbetet, eftersom, anför de, denna metod har blivit alltmer accepterad och "kan komma att bli standardredskapet när det gäller att värdera de icke marknadsmässiga vinsterna". Även om denna undersökning gällde projekt för vattenförsörjning och avloppsvattenrening på Irland är de grundläggande slutsatserna sannolikt generellt tillämpliga. 4. 6. 3 Samlade so ci oekonomiska effekter Enligt förordningen om inrättandet av sammanhållningsfonden skall kommissionen också regelbundet rapportera om "den ekonomiska och sociala effekten av fonden i medlemsstaterna och om dess bidrag till stärkandet av ekonomisk och social sammanhållning av unionen". Detta innebär inte bara att de ekonomiska effekterna av enskilda projekt eller grupper av projekt skall bedömas. Det innebär också att en totalsyn skall anläggas på effekten av de åtgärder som fått stöd på sådana ekonomiska storheter som tillväxt, sysselsättning och handel i de berörda ekonomierna. Det innebär också att man skall försöka uppskatta både åtgärdernas kortsiktiga efterfrageeffekter, som inträffar under genomförandeskedet, och effekterna på utbudssidan på medellång och lång sikt, som inträffar under det operationella skedet. När det gäller till exempel transportprojekt kan man göra en åtskillnad mellan den ökade inkomst och sysselsättning som direkt och indirekt skapas under byggnadsperioden, och den effekt som senare uppkommer på inkomster, sysselsättning, handel osv. genom tidsvinster, minskade driftskostnader och allmän konkurrenskraftshöjning genom förbättrade transportinfrastrukturer. Effekter av motsvarande slag kan också förväntas av miljöinvesteringar fastän, som redan nämnts, dessa är svårare att uppskatta och inte alltid kan fångas in med konventionella mått på nationell produktion. 75 Utredning av London Scliool of Economies För att uppfylla förordningens allmänna bestämmelser uppdrogs i juli 1995 åt London School of Economics and Political Science (LSE) att genomföra en utredning i syfte att utveckla och testa en ekonomisk modell, eller en serie modeller, som kan användas för att beräkna de fulla socioekonomiska effekterna av projekt som fått finansiellt stöd och av sammanhållningsfondens samlade insatser. För att kunna visa regional förändring och tillväxt har LSE föreslagit ett nytt tillvägagångssätt, som grundar sig på en tillämpning av nyaste ekonometriska analysmetoder. Detta tillvägagångssätt betecknas som en "dynamisk analys av regionala effekter och spridningseffekter" och innebär att man skall försöka spåra projektens ekonomiska effekter i olika regioner och över tiden. Tre olika modellstrategier håller på att utarbetas som hjälpmedel i arbetet på de komplicerade frågor det här gäller. LSE leder projektet och svarar för uppbyggnaden av databasen och det ekonomiska modellarbetet, men skolan samarbetar nära med utredningsgrupper i vart och av de fyra sammanhållningsländerna Investigaciones Economicas, Instituto Valenciano de Universidad de Valencia; Regional Development Institute, Panteion University, Aten; Centra de Investigaçâo de Desenvolvimento e Economia Regional (CIDER), Universidade de Algarve samt Centre for European Economie and Public Affairs, University College, Dublin). (vid i gjordes framsteg över Goda sammanhållningsländerna och deras grannländer har i stort sett färdigställts och det första modellarbetet har påbörjats. En delrapport med en litteraturöversikt och beskrivning av det tilltänkta arbetssättet överlämnades i september 1995 och följdes av en andra delrapport med faktauppgifter i november 1995. 1995. Databasen utredningsarbetet under En styrgrupp följer nära utredningsarbetet. Den sammanträdde i juli, oktober och december 1995. Gruppen är sammansatt av representanter för sammanhållningsfondsdirektoratet (DG XVI/E), analysenheten vid DG XVI, DG II, DG XII, Eurostat och LSE. Företrädare för andra forskningsinstitut som London School of Economics samarbetar med deltar också i sammanträdena allt efter den fråga som behandlas. En slutrapport från LSE-utredningen beräknas föreligga i juni 1996. Resultatet av utredningen förväntas från sammanhållningsfonden. tillämligt på åtgärder strukturfonden likaväl vara från som 76 Makroekonomiska effekter av sammanhållningsfonden i Spanien en från utredning slutrapport En av om sammanhållningsfonden i Spanien, som utförts på uppdrag av spanska myndigheter och finansierats av sammanhållningsfonden, avlämnades i november 1995. Den metod som användes i denna utredning var att utnyttja befintliga ekonomiska modeller för att uppskatta den totala effekten av fondens åtgärder på den spanska ekonomin. de makroekonomiska effekterna Även om de investeringar som stöds med medel från sammanhållningsfonden sammanlagt svarar för en relativt begränsad del av Spaniens BNP eller av fasta bruttoinvesteringar, framhåller författaren sammanhållningsfondens betydelse när det gäller att stödja de offentliga myndigheternas investeringsansträngningar. På grundval av 1993 års siffror uppskattas att sammanhållningsfonden svarade för 12 % av centrala och regionala myndigheters totala utgifter för transportinfrastruktur detta år och för 11 % av miljöutgifterna. Siffrorna stiger till 18,5 % respektive 29,1 % när endast de centrala myndigheternas utgifter räknas med. De ger en underskattning av fondens nuvarande bidrag med tanke på att stödet till Spanien har ökat sedan 1993. i utredningen: en Tre olika modellmetoder utnyttjades input-outputmodell, Moisees makroekonometriska modell och Herminmodellen. Input-outputmodellen gav en uppskattning investeringar som får stöd från av de samlade och sektorsvisa effekterna av de sammanhållningsfonden under perioden 1993-1999. Resultatet tyder på att de maximala effekterna kommer att bli kännbara mellan 1996 och 1999, då effekterna av sammanhållningsfonden kommer att representera ca 0,4 % av den spanska ekonomins BNP och sysselsättning. Det beräknas att fonden under denna period kommer att ge upphov till genomsnittligt 50 000 årsarbeten. Författaren uppskattar att det i genomsnitt skapas ett årsarbete för varje utgift på 4 miljoner pesetas. Han gör de sedvanliga reservationerna beträffande input- outputmodeller och påpekar särskilt att modellen endast kan mäta de temporära effekterna av sammanhållningsfondens utgifter. Simuleringar för utredningens räkning baserade på Herminmodellen antyder att effekten av sammanhållningsfonden för perioden kan komma att bli något under 1 % av den spanska BNP. Moiseesmodellen däremot antyder en lägre effekt. 4. 6. 4 Sysselsättning Även om sammanhållningsfonden inte har ett uttryckligt uppdrag att skapa sysselsättning har den, med tanke på de betydande resurser den ansvarar för, ett viktig bidrag att ge när det gäller att skapa arbetstillfällen i sammanhållningsländerna. 77 Investeringar i infrastrukturer på transport- och miljöområdet skapar båda sysselsättning direkt och indirekt i de berörda ekonomierna. Direkta arbetstillfällen uppstår primärt inom byggnadsindustrin, men också inom projektering, design och konsultverksamhet. Indirekta arbetstillfällen skapas som ett resultat av ökad efterfrågan inom de industrier och tjänstenäringar som levererar till byggnadssektorn och tillgodoser behoven hos de personer som nyanställts. Dessa efterfrageeffekter uppstår i det korta till medellånga perspektivet i samband med att projekten genomförs. På längre sikt kommer sysselsättning att skapas också under projektens driftsfas. Den direkta sysselsättningen blir i detta fall mera begränsad, men indirekt kommer det att skapas arbetstillfällen av mera varaktig natur i den mån den nya infrastrukturen minskar produktionskostnaderna och generellt förbättrar attraktionsvärdet hos och konkurrenskraften i sammanhållningsländernas näringsliv. Det går att uppskatta åtminstone en del av dessa effekter med någorlunda säkerhet. Att beräkna antalet arbetstillfällen som är direkt involverade i uppförandet av ett projekt och den efterföljande driften är relativt lätt när man har tillgång till uppgifter och erfarenheter från de som ansvarar för projektgenomförandet. I alla ansökningar till sammanhållningsfonden måste som minimum anges antalet direkta arbetstillfällen som sannolikt skapas genom projektet. En analys av ansökningar från 1993 och 1994 antyder att genomsnittligt ca 21 arbetstillfällen (manår) genereras direkt för varje miljon ecu "i stöd till transportprojekt och 26 arbetstillfällen (manår) för varje miljon ecu till miljöprojekt. Analysen justerades för att ta hänsyn till olikheter i genomförandeperiod för projekten och för att utesluta extremvärden. I vissa fall uppgavs till exempel som svar på sysselsättningsfrågan det totala antalet arbetstillfällen i ett komplett projekt, medan stödansökan endast avsåg en mindre del av projektet. När ovanstående genomsnittstal tillämpas på det finansiella stöd som godkänts av sammanhållningsfonden sedan 1993 erhålls följande preliminära resultat: Uppskattad sysselsättning som resultat av sammanhållningsfonden År Direkt syssel sättning Indirekt syssel sättning* 1993 1994 1995 TOTALT 36,000 44,000 50,000 * På grundval a^ 130,000 v en uppskattad multiplika itor på 1,3. 10,800 13,200 15,000 39,000 78 man år Total syssel sättning 46,800 57,200 65,000 169,000 Man skall alltid vara försiktig när det gäller att tolka sysselsättoinguppskattningar, och särskilt bör noteras att ovanstående siffror inte är avsedda att visa antalet nya arbetstillfällen som tillkommit genom sammanhållningsfonden eller nettoeffekten på sysselsättningen. För att få fram ett mått på den senare skulle man behöva göra antaganden om i vad mån projekten skulle ha genomförts även utan stöd från sammanhållningsfonden och i vad mån andra aktiviteter i de berörda ekonomierna har ersatts. Siffrorna ger därför bara en antydan om den bruttosysselsättning som beräknas bero på de finansierade projekten. Det bör också noteras att fördelningen av sysselsättningseffekterna över tiden varierar väsentligt beroende på projektets natur. Normalt får man, eftersom många infrastrukturprojekt är av långsiktig karaktär, räkna med en viss tidsutdräkt innan den fulla effekten av sammanhållningsfondens stöd visar sig. I tabellen ovan användes standardmultiplikatom 1. 3 för att illustrera möjliga indirekta sysselsättningseffekter. Det betyder att det för varje direkt sysselsättning på tre manår under byggnadsfasen finns en dominoeffekt på 1 manårs arbete. Detta är en försiktig uppskattning, och det kan noteras att svaren i medlemsstatemas stödansökningar antyder ett förhållande mellan direkt och indirekt sysselsättning på nästan 1:1. Denna metod att uppskatta sysselsättningen via projektansökningarna är naturligtvis inte tillfyllest om man skall försöka bedöma de långsiktiga sysselsättningseffekterna av investeringsprojekt av det slag som genomförs med hjälp av sammanhållningsfonden. Vill man göra detta måste projekten sättas in i sitt speciella ekonomiska sammanhang och bedömas jämsides med alla andra faktorer som påverkar den ekonomiska utvecklingen. Den utredning som för närvarande genomförs av London School of Economics och som hänvisats till i det föregående samlade att sysselsättningsuppskattningar utifrån en stabil teoretisk bas. tillhandahålla funktion denna tänkt fylla och är Parallellt härmed kommer uppgifterna i ansökningarna till sammanhållningsfonden och fondens beslut att fortsätta att ge begränsade, men värdefulla, indikationer om sysselsättningseffekterna. 4. 7 SAMORDNING OCH FÖRENLIGHET MED ANDRA FINANSIERINGSORGAN I GEMENSKAPEN Behovet av samordning av åtgärder avseende miljön eller de transeuropeiska näten via sammanhållningsfonden, strukturfonderna, EIB och andra finansieringsinstrument nämns i den ingress som antogs när rådet inrättade sammanhållningsfonden. När kommissionen söker förverkliga målen för strukturfonderna måste den därför säkerställa samordning och förenlighet 79 mellan stödet från dessa fonder och det stöd som lämnas av andra finansieringsorgan, särskilt stödet från sammanhållningsfonden. Samtidigt måste kommissionen emellertid beakta subsidiaritetsprincipen, som innebär att utformningen av lämpliga nationella strategier och målen för dessa, urvalet av lämpliga projekt och genomförandet av dem i första hand ankommer på medlemsstaterna. Ett antal bestämmelser och förfaranden har införts för att säkerställa att denna skyldighet iakttas på ett korrekt sätt. 4. 7. 1 Strukturfondema Strukturfonderna, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och, i mindre utsträckning, utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGJF), ombeds också ibland att stödja projekt som gäller miljö eller transeuropeisk transportinfrastruktur. Åtgärder vidtas därför för att undvika att det dubbelfinansiering förekommer. Behovet av samordning i detta avseende täcks av rådets förordning (EG) nr »1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden. Enligt artikel 9 i förordningen (Ackumulering och överlappning) får från ingen utgiftspost samtidigt uppbära stöd från strukturfonderna. Vidare föreskrivs att det sammanlagda stödet från fonden och övrigt gemenskapsstöd för ett projekt inte får överskrida 90 % av de totala utgifterna för projektet. fonden och Vad gäller relationerna med strukturfonderna, särskilt med ERUF, innebär inte denna bestämmelse ett förbud mot att kombinera olika stöd som bidrar separat till ett större projekt, så länge som det finns garantier för att utgifter som gäller ett visst stadium av ett projekt kan tydligt identifieras tidsmässigt och till sin karaktär. Ett antal åtgärder har vidtagits när det gäller rutiner för att iaktta denna samordningsskyldighet. Först och främst har kommissionen haft till uppgift att säkerställa en övergripande samordning i samband med utarbetandet av gemenskapens stödramar (EGSR) i syfte att, i enlighet med beslut av Europeiska rådet i Essen, uppnå en faktisk fördubbling av stödet ur tillgängliga resurser för mål 1 och från sammanhållningsfonden för de fyra länder som är berättigade till stöd från sammanhållningsfonden. I de finansiella planerna i EGSR nämns därför uttryckligen de medel som beviljats av sammanhållningsfonden. För Spanien, ett land där endast vissa delar från är stödberättigade enligt mål 1, har 7 950 miljoner ecu av bidraget sammanhållningsfonden förts upp i EGSR för mål 1-områdena under perioden 1993-1999. I 80 enlighet med principerna om subsidiaritet och partnerskap ankommer det på den nationella regeringen att lägga fram förslag till lämpliga projekt. strukturfonderna primärt För det andra kräver samordningen på konkret projektoivå ännu större uppmärksamhet, eftersom operationella program, medan sammanhållningsfonden finansierar individuella projekt eller grupper av projekt. Lämpliga samordningsrutiner infördes i samband med att finansieringsorganet för sammanhållning trädde i kraft för att säkerställa att projekt eller projektstadier som gavs in inte redan hade inlämnats till strukturfonderna. Dessa rutiner behölls sedan när sammanhållningsfonden inrättats. arbetar med Detta ställer krav på obligatoriskt samråd med de avdelningar som administrerar strukturfonderna innan kommissionen fattar beslut om stöd från sammanhållningsfonden. De berörda avdelningarna har infört kontrollrutiner för att vara säkra på att ingen utgiftspost finansieras samtidigt av strukturfonderna och sammanhållningsfonden. Rutinerna har hittills fungerat väl, och det har aldrig förekommit någon oenighet mellan de avdelningar som administrerar strukturfonderna och den avdelning som administrerar sammanhållningsfonden. Kommissionen studerar för närvarande hur de fyra berörda medlemsstaterna skulle kunna engageras närmare i denna samordning, eftersom urvalet av individuella projekt inom ramen för fleråriga operationella program normalt sker på regional programnivå. Sällsynta fall där risk förelegat har kunnat undvikas genom att projekten tillbaka från sammanhållningsfonden. i fråga dragits Genom de administrativa rutinerna har säkerställts att inget fall av dubbel finansiering förekommit. Medlemsstaterna har i några fall gett in olika stadier av samma projekt till två olika organ, men detta är helt i enlighet med gällande rättsregler. 4. 7. 2 Budgetanslaget till transport-TEN En ny finansförordning som fastställer de grundläggande reglerna för stöd till de transeuropeiska näten antogs formellt av rådet i september 199511. Denna förordning ger den rättsliga grunden för utbetalningen av EU-medel till TEN under perioden 1995-1999. 1 motsats till i hela transport, energi och gemenskapen och telekommunikationer. Transportnäten kommer emellertid att svara för den största delen av förordningen om sammanhållningsfonden är TEN-förordningen tillämplig täcker alla tre slagen av TEN-nät, dvs. 11 Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 15 september 1995. 81 totalbudgeten, 1 785 miljoner ecu av totalt 2 345 miljoner ecu. Eftersom transportprojekt som beviljas stöd enligt denna förordning kan vara av samma slag som projekt som finansieras av sammanhållningsfonden, har fonddirektoratet haft ett direkt intresse av innehållet i den nya förordningen och hållit nära kontakt med de diskussioner som lett fram till förordningens antagande. Sammanhållningsfonden har också haft ett nära samarbete med DG VII - transportfrågor - om fördelningen av budgeten 1995 för transport-TEN. Enligt den nya förordningen kan gemenskapen finansiellt stödja transeuropeiska nät genom genomförbarhetsstudier, räntebidrag, bidrag till garantiavgifter och, undantagsvis, direkt gåvostöd. Endast projekt av gemensamt intresse som identifierats i riktlinjerna för TEN är stödberättigade intill högst 10 % av den totala investeringskostnaden (50 % när det är fråga om genomförbarhetsstudier och andra slags utredningar). Det kan noteras att enligt artikel 5. 4 i finansförordningen för TEN finansiellt stöd "i princip inte skall ges till projekt eller stadier av projekt som uppbär stöd från andra gemenskapskällor". Detta är något mera restriktivt än motsvarande bestämmelse i artikel 9. 1 i förordningen om sammanhållningsfonden, som inte medger att en viss utgiftspost samtidigt får finansieras av både sammanhållningsfonden och strukturfonderna. stöd översänds för vilka alla projekt avdelningarna Sammanhållningsfonden har ända sedan den inrättades upprätthållit nära kontakt med DG VII för att säkerställa ett sammanhållet angreppssätt när det, gäller TEN-projekten och för att säkerställa att kraven i respektive förordning iakttas. Förutom att regelbundna diskussioner äger rum mellan söks hos sammanhållningsfonden till DG VII för synpunkter, och alla förslag till beslut om att bevilja finansiellt stöd delges för samråd. DG VII informerar i sin tur sammanhållningsfonden om alla ansökningar som kommer in om stöd från sin anslagspost och om sitt förslag till utgiftsprogram för denna post. Sammanhållningsfonden har också deltagit för transportinfrastruktur, som är ett forum för diskussion och samråd mellan kommissionen och medlemsstaterna om det årliga programmet för projekt som skall stödjas från budgetanslaget för transport. Under 1995 ombildades denna kommitté i enlighet med TEN-förordningen och benämns nu "TEN-kommittén för finansiellt stöd inom transportsektorn". Vid sitt första sammanträde i oktober 1995 samtyckte den till kommissionens förslag att bevilja stöd till 92 infrastrukturprojekt och utredningar på transportområdet från budgeten 1995, däribland till flera projekt belägna i sammanhållningsländerna. i samtliga möten med kommittén Skillnaden i storlek på de resurser som sammanhållningsfonden disponerar över jämfört med vad som är tillgängligt enligt finansförordningen för TEN illustreras väl av det faktum att den senares budget för TEN-transportprojekt inom hela EU var 240 miljoner 1995, medan sammanhållningsfondens totala åtaganden för TEN-projekt i de fyra sammanhållningsländema uppgick till 1,1 miljarder ecu. 82 4. 7. 3 Life-programmet Det allmänna målet för Life (finansieringsorganet för miljön) är att bidra till utvecklingen och genomförandet av politiken och lagstiftningen på miljöområdet genom finansiering av åtgärder som syftar till naturvård samt åtgärder till förmån för miljön. För att undvika risken för dubbelfinansiering av vissa åtgärder deltog sammanhållningsfonden under 1995 regelbundet i sammanträdena med Lifes förvaltningskommitté. På så sätt kunde särskilt säkerställas att inget av de projekt som finansieras av Life-programmet hade getts in till sammanhållningsfonden. Under året översändes till rådet ett förslag till förordning Life II. 4. 7. 4 Europeiska investeringsbanken för att EFtersom EIB ibland gör stora insatser i sammanhållningsländema, särskilt i Spanien och som Portugal, sammanhållningsfonden, har det ansetts lämpligt att införa en särskild ordning för ett informationsutbyte mellan kommissionen och banken om de stödansökningar som ges in av medlemsstaterna. samma åtgärdsområden finansiera projekt inom ungefär Inom ramen för samarbetet med EIB har beslutats att en förteckning över alla projekt som ingetts till sammanhållningsfonden skall överlämnas till banken. I de fall samfinansiering med EIB är förutsedd skall de kompletta handlingarna översändas. Vidare äger sammanträden regelbundet rum för att identifiera problem som kan aktualiseras när det gäller särskilda projekt. EIB å sin sida samråder med kommissionen, inklusive sammanhållningsfonden, inom ramen för normalt gällande rutiner när en ansökan om lån inkommit till banken. Detta regelbundna informationsutbyte gör det för det första möjligt att kontrollera att taket för lån från EIB inte överskrids. För det andra garanteras därigenom en lämplig kombination av bidrag och lån när det är fråga om projekt som skall samfinansieras. 4. 7. 5 EFS finansiella mekanism Denna finansiella mekanism, som inrättades genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)12, är en nära parallell till sammanhållningsfonden i fråga om räckvidd 12 Artikel 116 i EES-avtalet samt protokoll 38. 83 och genografisk täckning men väsentligt mindre omfattande i resurshänseende. Mekanismen finansieras av de EFTA-länder som ingår i EES (Norge, Island och Lichtenstein) och från gemenskapens budget, som från och med utvidgningen den 1. 1. 1995 ersatte Österrikes, Sveriges och Finlands bidrag. Mekanismen administreras på ländemas uppdrag av EIB. Stöd kan beviljas från mekanismen till stödberättigade projekt som främjar ekonomisk och social sammanhållning i Portugal, Grekland, Irland och Nordirland samt i mål 1 -områden i Spanien. EES finansiella mekanism löper under en femårsperiod (1994-1999) och kan bevilja gåvostöd och räntebidrag för lån. Projekt med särskild tyngdpunkt på miljö, transport (inklusive infrastrukturer för transport), utbildning och yrkesutbildning prioriteras. Både offenligt och privat finansierade projekt kan komma i fråga, och i det senare fallet ges företräde för projekt som genomförs av små och medelstora företag. Mekanismens budget uppgår till 500 miljoner ecu för stöd och räntebidrag på EIB-lån på högst 1,5 miljoner miljarder ecu. Det är uppenbart att EES finansiella mekanism utgör en möjlig källa till överlappning med sammanhållningsfonden med tanke på de sektorer den avser och den geografiska täckningen. I geografisk bemärkelse är den viktigaste skillnaden att mekanismen är tillämplig för Nordirland men ligger utanför mål 1-områdena. I i Spanien som sektorshänseende har EES-mekanismen en bredare täckning, men den kan också finansiera av transportinfrastrukturprojekt sammanhållningsfonden. och miljöprojekt i områden liknande stöds dem som inte I praktiken begränsas emellertid riskerna för överlappning genom EES-mekanismens litenhet. Den ordning som har EIB har inrättat för att administrera verksamheten syftar uttryckligen till att säkerställa att de projekt som får stöd är förenliga med gemenskapspolitiken i övrigt och att de överensstämmer med andra finansieringinstrument. Sammanhållningsfonden har kommit överens med EIB om att utbyta information om projekt för vilka stöd söks och om råd beträffande projekt lån och bidrag. Sammanhållningsfonden informeras alltså om alla projekt som underställs EIB och gäller EES- mekanismen och för vilka också finansiering från sammanhållningsfonden kan komma att föreslås. samfinansierade föreslås bli genom som Under 1995 fick endast ett projekt - hamnprojektet Neo Ikonion i Pireus, Grekland - finansiellt stöd från både sammanhållningsfonden och EES finansiella mekanism i ett samlat finansieringspaket med lån och bidrag. 84 4. 8 EIB:s ROLL I PROJEKTBEDÖMNINGEN 4. 8. 1 Ett institutionaliserat samarbete Det samarbetsavtal som undertecknades den 23 september 1993 avseende finansieringsorganet för sammanhållning har förnyats av kommissionen och EIB för att gälla också sammanhållningsfonden. Ett nytt ramavtal undertecknades i detta syfte den 15 december 1994 som skall gälla under den tid förordningen om sammanhållningsfonden gäller, fram till och med 1999. Detta ramavtal fastställdes när tar upp samma samarbetsprinciper som de som finansieringsorganet för sammanhållning inrättades dvs. kontinuerligt informationsutbyte, regelbundna sammanträffanden med EIB, anlitande av EIB:s sakkunskap för bedömningen av projekt för vilka en inititivtagare till ett projekt eller en nationell myndighet söker samfinansiering från EIB och sammanhållningsfonden samt möjlighet att få en bedömning gjord också av projekt för vilka endast stöd från sammanhållningsfonden söks. Efter att nu ha tillämpats i mer än två års tid har detta samarbete både i sakligt och kvalitativt hänseende stor betydelse för sammanhållningsfonden när det gäller arbetet med att bedöma projekten och strävan att åstadkomma en bättre finansieringskombination (bidrag och lån). 4. 8. 2 Resultatet av samarbetet under 1995 Under 1995 omfattades 36 projekt av förhandsbedömning från EIB:s sida, varav det i fyra fall var fråga om samfinansiering från EIB och sammanhållningsfonden. 28 projekt överlämnades till EIB för en första reaktion. Fyra projekt ledde till en fördjupad analys från EIB:s sida som krävde besök på ort och ställe tillsammans med de projektansvariga myndigheterna. Bland de 36 bedömda projekten gällde 16 åtgärder på transportområdet och avsåg i huvudsak hamn-, flygplats- och järn vägsinfrastrukturer. 20 miljöprojekt bedömdes som i huvudsak avsåg vattenförsörjning, avloppsvattenrening och avfallshantering. Flertalet av de projekt som bedömdes av EIB är stora projekt som därför tar en betydande del av sammanhållningsfondens medel i anspråk. 85 KAPITEL 5 UPPFÖLJNING OCH KONTROLL 5. 1 ÖVERVAKNINGSKOMMITTÉER Inom ramen för uppföljningen av åtgärder som finansierats av sammanhållningsfonden sammanträdde övervakningskommittéerna i var och en av de mottagande medlemsstaterna i genomsnitt två till tre gånger under 1995. Genom dessa kommittéer har ett stort antal frågor med anknytning till projektförvaltningen kunnat klargöras och lösas. Det kan emellertid konstateras att kontrolldokumenten för de projekt som tagits upp på dagordningen till sammanträdena i regel överlämnats för sent till kommissionen, ibland ofullständigt ifyllda. Sammanhållningsfonden har naturligtvis fäst de behöriga myndighetemas uppmärksamhet på detta och uppmanat dem att vidta åtgärder för en rättelse. Följande sammanträden med övervakningskommittéerna har ägt rum: 5. 1. 1 Spanien Två sammanträden med övervakningskommittén ägde rum 1995, den 16 mars och den 10 oktober. Sammanträdena leddes av generaldirektören för planering, och dessutom deltog företrädare för ministeriet för offentliga arbeten, transport- och miljöministeriet (MOPTMA) samt organ såsom IRYDA, ICOMA, MINER och AENA. Kommissionens delegation leddes av direktören för sammanhållningsfonden och bestod i övrigt av den enhetschef inom fonden som ansvarar för projekt i Spanien, en representant för DG XI (miljö, kärnsäkerhet och medborgarskydd), (regionalpolitik och sammanhållning) och för DG XX (finansiell kontroll), vidare av en representant för EIB samt slutligen av en medarbetare vid Spaniens ständiga representation till Europeiska unionen. för DG XVI-E 86 Övervakningskommitténs tredje sammanträde den 16 mars Vid detta sammanträde behandlades vissa frågor rörande rutinerna för offentlig upphandling, bland annat frågan om inte överensstämmer med direktiven på området. Vidare diskuterades åtgärder som de spanska myndigheterna har tänkt vidta för att undvika att dubbel finansiering från de olika strukturfonderna kan förekomma. lämpliga åtgärder för att korrigera förhållanden som Diskussionerna ledde också fram till att man fastställde ett förfarande för hur anslag till projekt vars slutliga kostnad blivit lägre än beräknat eventuellt skall kunna återvinnas i samband med avvecklingen av det finansiella engagemanget. Det aktuella projektläget analyserades och avsåg projektgenomförandet per den 31 december 1995. Kommittén ansåg att projektgenomförandet och framstegen i förhållande till det senaste kommittésammanträdet överlag var tillfredsställande, särskilt med tanke på att många projekt hade godkänts i november och december månad 1994. Tre projekt på transportområdet har avslutats både med i fråga om arbetets genomförande och i finansiellt hänseende. Det gäller projekten 93. 11. 65. 020 axelväxlare i Majarabique, 93. 11. 65. 031 tillfarten till flygplatsen El Hierro samt 93. 11. 65. 032 flygplatsen i Tenerife Norte. Vidare diskuterades möjligheten för de självstyrande provinserna och lokala myndigheterna att delta när det gäller uppföljningen av de egna projekten eller när de är direkt berörda av projekten. Man enades om att de spanska myndigheterna borde utarbeta särskilda regler för detta, men art myndighetemas deltagande i övervakningskommittéerna i alla händelser skulle regleras genom bilaterala förhandlingar mellan den centrala förvaltningen, de självstyrande provinserna och de lokala myndigheterna. Övervakningskommitténs fiärde sammanträde den 10 oktober Generaldirektören för generaldirektoratet Regionalpolitik och sammanhållning öppnade sammanträdet och underströk betydelsen av en bättre projektförvaltoing och en bättre motivering av insatserna och framhöll även det mervärde som kommissionens insats skall ge. Förslaget till protokoll från föregående sammanträde kunde justeras. Därmed har överenskommits att projektändringar kan ges in i samband med övervakningskommitténs sammanträden, men att som datum för utgiftsberättigandet skall gälla den dag då skriftlig begäran om ändringen ges in till sammanhållningsfonden av de spanska myndigheterna. 87 Det beslutades också att regionala myndigheter, självständiga provinser och lokala myndigheter skall få delta i uppföljningen av projekt som drivs av dessa myndigheter samt projekt som direkt berör dessa myndigheter. Beroende på den framtida utvecklingen av dessa projekt, hur många de blir och hur komplicerade de är skall särskilda underkommittéer för uppföljning kunna förslås för självständiga provinser och lokala sammanslutningar. Läget beträffande genomförandet av de enskilda projekten per den 30 juni 1995 analyserades. Kommissionen tog för för sin del upp problemet med förseningar i genomförandet av projekt på miljö- och transportområdena. Ett stort antal projekt har i själva verket ändrats i förhållande till de ursprungliga planerna, antingen i fråga om bidragsberättigande kostnader, tidsplanen eller finansieringsplanen. Några projekt, särskilt på transportområdet, har avslutats. Kommissionen gjorde följande påpekanden beträffande olika frågor om granskningen, uppföljningen och förvaltoingen av projekten: - För nya stödansökningar bör tillses att formulären är ordentlig ifyllda. - De fysiska uppgifterna bör var likartade för varje projektslag och bör fastställas innan beslutet fattas. - Sammanfattande fysiska uppgifter bör presenteras projektvis i samband med begäran om utbetalning. - När kontrollrapporterna avser en grupp av projekt bör rapporten åtföljas av en redovisning med fördelning på projekt. - När projekten invigs bör kommissionen få delta i större arrangemang som gäller de finansierade projekten på det sätt som föreskrivs i förordning (EG) nr 1164/94. Nästa sammanträde med övervakningskommittén har utsatts till sista veckan i april 1996. 5. 1. 2 Portugal En utökad uppföljningsverksamhet kan noteras för 1995 i enlighet med kommissionens önskemål. Tre sammanträden med övervakningskommittéen avsåg år 1995 och avhölls den 13 mars och 17 juli 1995 och den 26 januari 1996. Sammanträdena ägde rum i enlighet med den arbetsordning för kommittén som antogs vid kommitténs andra sammanträde den 3 juni 1994. 88 Dessa sammanträden är ett viktigt verktyg för en effektiv förvaltning av fonden och har särskilt möjliggjort följande: - Ett informationsutbyte mellan de olika aktörerna på nationell nivå och på gemenskapsnivå vad gäller förvaltoingen av fondema. - Ett klarläggande och en anpassning av vissa regler som fastställts för genomförandet av fonden. - En sektorsvis analys av insatserna. - En analys av genomförandet av de enskilda projekten och en strävan att finna lösningar på eventuella problem som uppstått. Flertalet av dessa problem gäller respekterandet av tidpunkten för färdigställandet, finansieringsplanen och den fysiska definitionen av projekten. - En analys av möjliga framtida stödansökningar, särskilt med hänsyn till strävan att fördela resurserna jämnt mellan miljö- och transportområdena. Med hänsyn till betydelsen av projektet 94/10/65/005 - en andra broförbindelse över floden Tejos i Lissabon - har kommissionen beslutat inrätta en särskild övervakningskommittée med egen arbetsordning13. Den särskilda övervakningskommittén sammanträdde två gånger under 1995, den 18 juli och den 26 oktober. Vid dessa sammanträden kunde arbetsordningen antas. Vidare anpassades de fysiska uppgifterna i enlighet med de krav kommissionen ställt för kunna bedöma hur projekten faktiskt framskrider. Därmed kunde blockeringen av framställningen om utbetalning av den icke automatiska delen av stödbeloppet för 1995 släppas. Kommissionen meddelade vid dessa tillfällen att den mycket uppmärksamt följer miljöeffekterna av detta projekt och underströk inför de berörda organen, särskilt CAO (Comissäo de Acompanhamento da Obra) och CEMA (Centra de Estudos e Monitorizacäo), att miljökraven i stödbeslutet måste strikt respekteras. I anslutning till sammanträdet den 26 oktober 1995 organiserades ett besök vid olika proj ektarbetsplatser. 13 Beslut C(94) 3905 av den 21 december 1994. 89 5. 1. 3 Grekland Kommittén för uppföljning av sammanhållningsfondens projekt sammanträdde fyra gånger under 1995 i mars, juli, oktober (transport) och november (miljö). Från och med hösten delade sig övervakningskommittén i två delar som sammanträder separat, den ena för transportprojekt, den andra för miljöprojekt. Kommittén leds av generalsekreteraren i finansministeriet och består av generalsekreterama i sju andra ministerier som berörs av sammanhållningsfondens insatser, av representanter för kommissionen, dvs. sammanhållningsfonden och övriga berörda avdelningar och generaldirektorat i kommissionen, av företrädare för EIB och för de grekiska ministerierna samt av representanter för kommungrupper och enskilda kommuner i deras egenskap av projekthuvudmän. Övervakningskommitténs arbetsordning har ändrats för att regionala och lokala myndigheter skall kunna vara företrädda (två platser) och för att en representant för arbetsmarknadens parter skall kunna närvara. inom kommittén. Från kommissionens respekterats. Vad Sammanfattande tabeller för varje beslut och projekt och rapporter över varje projekt har granskats sida har noga prövats om större projekten har gemenskapspolitiken sammanhållningsfonden tillämpat de horisontella riktlinjer som de grekiska myndighetema och kommissionen kommit överens om när det gäller offentlig upphandling, och har alltså kontrollerat större rabatter från investerarnas sida och att man håller sig till den ursprungliga totalkostnaden utan ogrundade ökningar. särskilt gäller de När det galler miljöpolitiken kontrollerar de grekiska myndigheterna att miljötillstånd beviljas. Ett begränsat antal klagomål behandlas för närvarande av kommissionen. Sammanhållningsfonden kräver i alla händelser att gemenskapspolitiken på detta område respekteras och ställer detta som krav för stöd från fonden. I enskilda fall har fonden avbrutit sina utbetalningar. I fråga om genomförandet av projekten i fysisk och finansiell bemärkelse under 1995 var detta tillfredsställande på miljöområdet (genomsnittligt 72 % i november månad). För mindre miljöprojekt (eller stadier av projekt) var genomförandet genomsnittligt 95 % i samma månad. Ett stort antal första stadier av dessa projekt har slutförts. Däremot har genomförandet på transportområdet inte skett i önskvärd omfattning. Enligt de uppgifter som var tillgängliga vid övervakningskommitténs sammanträde i oktober var genomförandenivån på transportområdet 33 %. Eftersom det gavs klartecken för eller - vad 90 gäller vägar - genomfördes ett stort antal upphandlingar mot slutet av året förväntar sig sammanhållningsfonden ett bättre genomförande framöver. Utbetalningarna för Pathéprojektet och för de jämvägsprojekt för vilka någon projektledare ännu inte utsetts är emellertid fortfarande blockerade. Den särskilda övervakningskommittén för Evinosprojektet sammanträdde tre gånger under 1995 i februari, juli och oktober. i fysiskt, finansiellt och Detta projekt har underkastats särskild expertbedömning från sammanhållningsfondens sida tekniskt hänseende. En rådgivande samt en uppföljning samordningskommittée bestående av internationellt erkända personer har inrättats för att ge vägledning inför beslut i olika frågor och säkerställa kontinuitet i arbetet på projektet. Projektgenomförandet fortskrider som planerat (100% för tunneln, mer än 60 % för fördämningen). De mest brådskande åtgärderna, dvs. den tekniska fördämningen, har genomförts. Vattenförsörjningen till huvudstaden kunde därmed säkerställas redan våren 1995. 5. 1. 4 Irland Övervakningskommittén på Irland sammanträdde två gånger 1995, den 23 februari och den 25 juli. Kommitténs sammansättning var densamma som den som överenskoms 1994. I kommittén ingår alltså sammanhållningsfonden och övriga berörda avdelningar och generaldirektorat samt representanter för irländska regeringsministerier med ansvar för de ekonomiska sektorer som får ta emot stöd från sammanhållningsfonden. Finansministeriet tillhandahåller ordförande och sekretariat. EIB har inbjudits att delta i bägge mötena men har inte vid någotdera tillfälle kunnat sända en representant. Den information som kommittén fick tillgång till hade väsentligt förbättrats jämför med den som förelåg vid de första sammanträdena under 1994, och kommitténs arbete var mera produktivt och framgångsrikt. Projekten fortskrider generellt sett på ett tillfredsställande sätt, även om kommissionen framhöll sin oro över att utgifterna för många projekt omdisponerats och senarelagts till ett annat år. Vid varje sammanträde framkom också att ett stort antal projektändringar behövde vidtas, särskilt i fråga om planerad tidpunkt för färdigställandet. Avsikten var att hålla tre möten med övervakningskommittén under 1995 i linje med kommissionens önskan att stärka övervakningsfunktionen genom tre sammanträden per år i stället för de två som tidigare gällt. De irländska myndigheterna hade i princip samtyckt till detta. Det tredje mötet för året, som var planerat till den 12 december, fick emellertid 91 uppskjutas till början av 1996 på begäran av finansdepartementet, som åberopade pressen från andra arbetsuppgifter. Kommissionen begärde vid sammanträdet den 25 juli att de enheter som har ett direkt ansvar för projektgenomförandet (i flertalet fall lokala myndigheter) skulle vara företrädda vid kommande kommittésammanträden. I slutet av 1995 pågick överväganden inom de irländska myndigheterna om möjliga praktiska lösningarna för att tillgodose kommissionens önskemål. 5. 2. KOMMISSIONENS KONTROLLVERKSAMHET I enlighet med artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1164/94 har kommissionen vidtagit en rad åtgärder i syfte att kontrollera dels att de uppgifter som medlemsstaterna uppger som stöd för sina stödansökningar är välgrundade, dels att det finns administrativa dokument och verifikationer rörande de projekt som har fått finansiellt stöd från sammanhållningsfonden. De kontrollbesök avseende år 1995 som genomförts av kommissionens avdelningar inom ramen för kontrollen av att godkända projekt förvaltas och genomförs på ett korrekt sätt redovisas i det följande. 5. 2. 1 Spanien Kontroller utförda av avdelning XVI/E 3-7 april 1995 kontrollerades följande projekt: 93/11/65/006: väg N 340 Ådra. 93/11/65/016: väg N 234, sträckan Gilet-Soneja. 93/11/61/081: vattenförsörjning, Aramotunneln. 93/11/61/091 -096: PITMA. 091: volymminskning och rening av avloppsvatten. 092: minskning av avfallsprodukter från olivpressning 093: omhändertagande av industriavfall. 094: omhändertagande av spilloljor. 095: återvinning av reningsvätskor för containers, rengöring av lastrum och tömning av fartygs ballasttankar. 096: återställande av mark. 93/11/65/024: järnvägslinjen Madrid-Valencia, sträckan Fuente la Higuera-Jativa. 93/11/61/001: avloppsvattenrening i San Sebastian. 93/11/61/021: erosionskontroll kring floden Tejo. 92 Kontroller utförda ay avçjelning XX/A 13-17 februari 1995 kontrollerades följande projekt: 93/11/65/002: expressvägen Rias Bajas. 93/11/65/018: motorvägen Trinidad-Montgat. 93/11/61/097: utveckling och exploatering av skogar. 5. 2. 2 Portugal Kontroller utförda av avdelning XVI-E Den 14 mars 1995 kontrollerades följande projekt. 93/10/65/025: ICI7 CRIL, vägsträckan Algés-Buraca. 13-14 juli 1995 kontrollerades följande projekt: 93/10/65/001: modernisering av järnvägslinjen i norra Portugal. 93/10/65/010 och 93/10/65/031: modernisering av järnvägslinjen Beira-Alta. Kontroller utförda av avdelning XX-A 29 maj - 2 juni 1995 kontrollerades följande projekt: 93/10/65/011: den yttre ringleden CREL i Lissabon. 93/10/61/001: ledningsnät för vattendistribution i Lissabon. 93/10/61/012: utbyggnad av vattentillförseln från Castelo do Bode. 5. 2. 3 Grekland Kontroller utförda av avdelning XVI/E 21-22 december 1994: kontroll av projektet 93/09/65/004: hamnbygge i Igoumenitsa. 12-13 juli 1995: kontroll av projektet 93/09/61/063: vattenförsörjning till Mytiléne och nytt avloppssystem. 16-17 augusti 1995: kontroll av projektet 93/09/61/008: skydd och upprustning av Krya Livadia. Kontroller utförda av avdelning XX/A. 23-27 oktober 1995 kontrollerades följande projekt: 93/09/65/009: dubblering av spåret på järnvägslinjen Evagelismos-Leptokarya. 93 93/09/65/006: breddning av järnvägsspåret Paleofarsalos-Kalambaka. 93/09/65/005: ringled på axeln Pireus-Pezama. 93/09/61/070: naturhistoriskt centrum i Goulandris. 94/09/15/001: tekniskt stöd. 95/09/65/034. järnvägsförbindelse mellan hamnen i Pireus och Thriassio. 94/09/65/004: elektrifiering av järnvägslinjen Pireus-Aten-Thessaloniki. 5. 2. 4 Irland Kontroller utförda av avdelning XVI-E 5-8 september 1995 kontrollerades följande projekt: 93/07/61/011: träskområdena Clara och Raheenmore 93/07/61/031: avledning av avloppsvatten från Wexford. 93/07/61/039: system för avfallshantering i Ballymount. 93/07/65/012: järnvägsöverfart i hamnen i Belview. Tekniska kontroller utförda med hjälp av tekniska konsulter. Särskilda kontroller för teknisk bedömning av projekten och/eller en bedömning av hur långt projektarbetet framskridit har anförtrotts konsulter som valts ut för uppgiften via det tekniska stöd som kan utgå enligt förordningen. 5. 3 EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS ROLL EIB:s roll i uppföljningen av sammanhållningsfondens projekt slås uttryckligen fast i förordningen om sammanhållningsfonden. Där stadgas att Europeiska investeringbanken skall vara företrädd i de övervakningskommittéer som inrättats i var och en av de mottagande medlemsstaterna. EIB:s deltagande i dessa kommittéer har varit effektivt. Banken inbjuds också att delta i de särskilda övervakningskommittéer som inrättats eller kommer att inrättas för uppföljningen av större projekt. Denna medverkan är särskilt nödvändig när det gäller stora projekt för vilka banken går in med lån. Som komplement till den samordning som skall ske enligt förordningen ställer EIB, som har sina egna rutiner för uppföljning av de projekt banken finansierar, upp med tekniskt stöd till kommissionen när det är fråga om projekt som banken redan har åtagit sig att finansiera en 94 del av kostnaderna för och medlemsstaten söker bidrag från sammanhållningsfonden som komplement till detta lån. 5. 4 B E G R Ä G E R I ER O CH O E G E N T L I G H E T ER Enligt artikel 12 i rådets förordning nr 1164/94 skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra och vidta åtgärder mot oegentligheter. De är vidare skyldiga att återvinna belopp som går förlorade till följd av oegentligheter eller försummelser. Som huvudregel skall medlemsstaterna också vara återbetalningsskyldiga för felaktigt utbetalda belopp. Medlemsstaterna skall också informera kommissionen om åtgärder som vidtas i kontrollsyfte och för att förhindra bedrägerier. De skall särskilt underrätta kommmissionen om de förvaltnings- och kontrollsystem som inrättats och de skall ställa alla tillämpliga nationella kontrollrapporter till kommissionens förfogande. Genom kommissionens förordning (EG) nr tillämpningsföreskrifter om medlemsstatemas 1831/94 utfärdades 1994 detaljerade skyldigheter i samband med finansiering från sammanhållningsfonden. Bestämmelserna gäller särskilt uppbyggnaden av ett informationssystem avseende oegentligheter. För att uppmuntra medlemsstaterna att hålla strama tyglar kan kommissionen bidra till rättegångskostnader som en medlemsstat drabbas av i samband med rättsliga förfaranden för att återvinna felaktigt utbetalda belopp. Under 1995 kom inga anmälningar in till kommissionen om bedrägerier eller oegentligheter i samband med projekt som godkänts med stöd av rådets förordning (EG) nr 1164/94. Däremot uppdagades oegentligheter och administrativa problem i samband med kontroller som genomfördes av kommissionen på ort och ställe. Kommissionen är ännu inte helt övertygad om att medlemsstaterna till fullo inser vidden av sitt ansvar enligt ovan nämnda förordningar. Kommissionen har därför börjat ordna informationsseminarier för att öka myndighetemas kunskaper och för att utbyta erfarenheter. Kommissionen kommer att fortsätta med denna informationskampanj. 5. 5 PÅGÅENDE RÄTTSLIGA PROCESSER Vad gäller bedrägerier känner kommissionen inte till att någon rättslig process i samband med finansiering från sammanhållningsfonden pågår med anknytning till kommissionens förordning (EG) nr 1831/94 om oegentligheter och återvinning av felaktigt utbetalda belopp. 95 KAPITEL 6 DEN INTERINSTTTUTIONELLA DIALOGEN ÅTGÄRDER FÖR INFORMATION OCH OFFENTLIGHET 6. 1 INFORMATION TILL EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN Enligt artikel 14. 1. första stycket i rådets förordning (EG) nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden skall kommissionen lägga fram en årsrapport över fondens verksamhet sociala kommittén och Regionkommittén. för Europaparlamentet, Ekonomiska och 6. 1. 1 Europaparlamentet Europaparlamentet har antagit två resolutioner, den ena den 29 juni 1995 om årsrapport 1993/94 för finansieringsorganet för sammanhållning (KOM(95)l), den andra den 5 mars 1996 om den kompletterande årsrapporten (KOM(95)222) avseende den del av år 1994 som inte omfattades av nämnda rapport om finansieringsorganet. Parlamentet uttryckte vid dessa tillfällen sin tillfredsställelse över genomförandet av såväl finansieringsorganets som sammanhållningsfondens verksamhet alltsedan inrättandet. Parlamentet välkomnade särskilt avsaknaden av varje form av oegentligheter eller bedrägeri, det tillfredsställande budgetgenomförandet, Europeiska investeringsbankens deltagande i bedömningen och uppföljningen av projekten, prioriteringen på miljöområdet av vattenförsörjning och avfallshantering samt den jämnare fördelning mellan transport och miljö som åstadkommits under 1994. Europaparlamentet framförde emellertid en rad synpunkter som framför allt gällde urvalet av projekt, uppföljningen och kontrollen samt projektbedömningen. 96 Urvalet av projekt: Projekt belägna i spanska mål 1-områden: se avsnitt 4. 7. 1 i rapporten. Balans mellan transport och miljö: Kommissionen har strävat efter att minska den obalans som uppstod under sammanhållningsfonden första verksamhetsår. Kommissionen har sänt en skrivelse till sammanhållningsländema med anledning av detta och under andra halvåret 1994 kunde en jämnare fördelning mellan de två sektorerna förmärkas. Kommissionen har vidare uppmärksammat medlemsstaterna på den alltför stora andelen av stödet som går till vägtransport. Sammanhållningsfonden organiserade för sin del i juni 1995 en "Järnvägens dag" för att främja detta transportslag som alltså inte i tillräcklig utsträckning omfattas av projekten, i de mottagande till vilken företag och medlemsstaterna inbjöds (se avsnitt 4. 4 i rapporten). järnvägsföretag Markerosion och ökenutbredning. Kommissonen är fullt medveten om de allvarliga problem som markerosionen och ökenutbredningen för med sig. Förvaltoingen av vattentillgångar är därför en av dess prioriteringar. Ett antal utredningar har finansierats, bland annat en som gäller förvaltningen av vattentillgångarna på den iberiska halvön. De mest avlägsna regionerna: Kommissionen är beredd att finansiera projekt belägna i dessa områden som inges av sammanhållningsländema, förutsatt att de uppfyller de prioritetskrav som gäller för de transeuropeiska näten eller faller inom ramen för det femte handlingsprogrammet för miljön. Kommissionen har för övrigt finansierat sådana projekt både inom transportsektorn och miljösektorn, bland annat på Madeira och Kanarieöarna. Uppföljning och kontroll Övervakningskommittéerna kunde sammanträda oftare under 1995, två à tre gånger per år, och särskilda övervakningskommittéer kar inrättats för att följa upp större projekt. Regelbundna kontrollbesök görs i samtliga sammanhållningsländer (se avsnitt 5. 1 och 5. 2 i rapporten). För att säkerställa kontrollen av hur fondens medel utnyttjas har kommissionen och medlemsstaterna infört ett uppföljningsystem som gör det möjligt att kontrollera hur arbetet fortskrider i fysiskt och finansiellt avseende för varje projekt. Uppgifterna analyseras sedan vid övervakningskommittéemas sammanträden och beaktas när medel skall utbetalas till medlemsstaten. En bedömning i förväg genomförs av varje projekt för att bekräfta dess ekonomiska berättigande och dess förenlighet med gemenskapens bestämmelser och politik. I detta arbete 97 stöder sig kommissionen på sakkunskapen inom den egna organisationen och inom EIB. Kontrollen av hur medlen utnyttjats utförs vid övervakningskommittéemas sammanträden och i samband med kontrollbesök ute på fältet. Projektbedömningen Vad gäller bedömningen av projektens inverkan på miljön (direktiv 85/337/EEG) kontrollerar kommissionen systematiskt att bestämmelserna respekteras och analyserar de uppgifter som medlemsstatema lämnat. Kommissionen utför också särskilda kontroller (se avsnitt 4. 3 i rapporten). Vidare görs en analys av projektens genomförbarhet och deras förmåga att ge avkastning. Ett utredningsuppdrag om projektens socioekonomiska effekter har lämnats till London School of Economics, och en begränsad anbudsinfordran har verkställts i syfte att göra en utredning om principen att den som förorenar skall betala. (Socioekonomiska effekter av sammanhållningsfonden: se avsnitt 4. 6 i rapporten). 6. 1. 2 Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Den 20 december 1995 överlämnade Ekonomiska och sociala kommittén sitt yttrande över årsrapporten 1993/1994 för finansieringsorganet för sammanhållning och över den kompletterande årsrapporten för sammanhållningsfonden avseende 1994. Regionkommittén yttrade sig över rapporten om finansieringsorganet för sammanhållning 1993/1994 den 21 september 1995. Många av de synpunkter som framförts av Europaparlamentets ledamöter, till exempel de som nämndes i föregående avsnitt, har också framförts av dessa två enheter. Förutom dessa sammanfallande synpunkter har speciellt från medlemmarna i Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén framförts synpunkter som gäller urvalet av projekt, stödet till förundersökningar/tekniskt stöd samt samråd med lokala och regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter. Urvalet av projekt Ett av de viktigaste kriterierna vid urvalet av projekt är kravet att de skall ge en betydande effekt. När det gäller projekt som är av mindre omfattning men har en betydande effekt är sammanhållningsfonden klart positivt inställd till att bevilja finansiering. Naturligtvis måste 98 det ske inom ramen för fondens förordning, som stadgar att minimikostnaden för ett projekt i princip skall vara tio miljoner ecu. Antalet icke godkända ansökningar om projektfinansiering har inte formellt fastställts av sammanhållningsfonden. Med tanke på den tid som ärendeutredningen tar är detta slags statistik av tveksamt värde. Det kan dock bekräftas att de viktigaste skälen till avslag på projekten har varit att kostnaderna inte är stödberättigande, att gemenskapens bestämmelser om offentlig upphandling inte har respekterats och att projekten inte har stått i överensstämmelse med gemenskapens miljödirektiv. Förstudier och tekniskt stöd De belopp som anslagits för detta ändamål är inte så stora men tredubblades ändå 1995 jämfört med 1994. Kommissionen har också utnyttjat sin egen kompetens, vilket inte framgår av siffrorna. Samråd med sociala och ekonomiska partners De synpunkter som framförts av ledamöterna i Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om samråd med sociala och ekonomiska partners har beaktats. Medlemsländerna har sålunda knutit företrädare för kommuner och regioner till Övervakningskommittéerna i de fyra sammanhållningsländerna så som kommissionen begärt. Fonden har i detta sammanhang organiserat en utfrågning av intresserade parter i syfte att få fram förslag och synpunkter från deras sida som sedan kan beaktas. Vad däremot gäller samrådet med de nationella sociala och ekonomiska kommittéerna när det gäller att fastställa nationella prioriteringar anser kommissionen att beslutet ankommer på medlemsstaterna. 6. 2 INFORMATION TILL MEDLEMSSTATERNA I artikel 14. 1 tredje stycket i rådets förordning (EG) nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden stadgas att medlemsstaterna skall informeras om fondens verksamhet. På grundval av politiska åtaganden från kommissionens sida har informationssammanträden organiserats två gånger per år av sammanhållningsfonden. Två sådana sammanträden ägde rum den 7 juni och den 8 december 1995. Medlemsstaterna informerades då på föreskrivet sätt om den faktiska verksamhetsutvecklingen. 99 6 J INFORMATION TELL ARBETSMARKNADENS PARTER Två möten organiserades också (CES, CEEP, EUROCHAMBERS och UNICE) den 17 februari och den 12 oktober 1995. Syftet var att göra det möjligt för dem att följa sammanhållningsfondens verksamhet och få kännedom om de projekt som valts ut och om fördelningsnyckeln mellan infrastruktur och miljö samt att ge dem en bred överblick över hur sammanhållningsfondens projekt utvecklas. arbetsmarknadens parter för 6. 4 INFORMATIONSMÖTEN FÖR INTRESSERADE KRETSAR 6. 4. 1 Utfrågning av intresserade kretsar På initiativ av kommissionären Wulf-Mathies har kommissionen arrangerat en utfrågning av intresserade kretsar i syfte att säkerställa ett mera effektivt genomförande av sammanhållningsfonden och göra förvaltoingen av den mera genomblickbar. Årsrapporten för finansieringsorganet för sammanhållning 1993/1994, som förelåg när denna utfrågning ägde rum, har getts en bred spridning för att öka kännedomen bland medborgare och intresserade kretsar om sammanhållningsfondens aktiviteter och främja en debatt om inriktningen av verksamheten. Deltagandet från regionala och lokala aktörers sida på grundval av denna rapport har blivit mindre än förväntat. Sammanhållningsfonden har granskat de synpunkter som kommit fram och har i tillämpliga delar beaktat dem i sin arbete. 6. 4. 2 Järnvägens dag I syfte att främja projekt inom järnvägssektorn organiserade sammanhållningsfonden den 26 juni 1995 i Bryssel en "Jämvägens dag", där företrädare för sammanhållningsländemas järnvägsbolag, företag och representativa organisationer inom sektorn deltog liksom också kommissionens enheter. Vid detta möte fick de fyra järnvägsbolagen möjlighet att presentera sina investeringsplaner på kort och medellång sikt och att definiera sina prioriteringar när det gäller utförande, utrustning och materiel. Bland annat gav frågan om tillgängligheten till den iberiska halvön - med hänsyn till problemet med spårbredden som är av annan standard än i de andra europeiska länderna - och höghastighetstågen upphov till en lång och intressant debatt. 100 6. 4. 3 Diverse informationsmöten skilja mellan Man bör av sammanhållningsfonden: de som organiseras på fondens eget initiativ med hjälp av kommissionens delegationer och enheter, och de som organiseras på initiativ av olika organisationer. informationsåtgärder som organiseras slags två Programmet är i huvudsak detsamma, dvs. en två timmar lång presentation och förklarande utläggningar med hjälp av diverse audio-visuellt material, följd eller föregången av en presskonferens. Dokumentation om sammanhållningsfonden, dess existensberättigande, dess arbetssätt och de finansierade projekten ställs vidare till deltagamas förfogande. En särskild informationssatsning har gjorts internt i kommissionen och inom EU: s övriga institutioner. Följande möten ägde rum under 1995: Sevilla den 14 mars 1995 Ett seminarium kring strukturfonderna och sammanhållningsfonden" avsett för affärs- och förvaltoingskretsar organiserades på initiativ av Junta de Andalucia, Consejeria de Economia y Hacienda. Ett sjuttiotal personer deltog. temat "Europeiska unionens fonder, Bryssel den 23 mars 1995 En konferens organiserad av Société de Développement i samband med Eurobudget 95 ägde rum om affärsmöjligheterna i EU:s budget 1995. Vid detta tillfälle gjordes en presentation av Sammanhållningsfonden inför ca 150 personer, dels företrädare för industri- och affärsföretag, dels tjänstemän från medlemsstaterna. Thuin den 24 mars 1995 Inom ramen för en kurs om EUs institutioner organiserade det statliga läroverket i Thuin en konferens med rubriken "Utvecklingen av de europeiska institutionerna: ett konkret exempel påMaastrichtfördragets tillämpning". Sammanhållningsfonden fick här tjäna som illustrerande exempel inför ett auditorium bestående av ett fyrtiotal elever på gymnasienivå. Bryssel den 28 mars 1995 På initiativ av generaldirektorat XVI Regionalpolitik och sammanhållning gjordes en presentation av sammanhållningsfonden i samband med ett Europeiskt toppmöte för lokala myndigheter som ägde rum i Bryssel den 27-29 mars 1995 inom ramen för Directoria. Publiken bestod av ca 25 företrädare för regionala och lokala myndigheter och för de central- och östeuropeiska länderna. 101 Paris den 5 april 1995 SNBATI (Centrala fackföreningsförbundet för armerad betong, industriell teknik och allmänna företag) i samarbete med Entreprises Equipment - France organiserade för ett fyrtiotal medlemmar i Byggnadsfackföreningen en studie- och informationsdag om sammanhållningsfonden och företagens deltagande i den offentliga upphandlingen på europapmarknaderna. Denna studiedag ägde rum i Fédération Parisienne du Bâtiments lokaler. Aten, 8 maj 1995 De grekiska industri- och handelskammarnas EU-kontor i samarbete med Industri- och handelskammaren om sammanhållningsfonden avsett för grekiska industriföretagare. 150 personer, dels medlemmar, dels representanter för de berörda ministerierna, deltog i seminariet. informationsseminarium organiserade i Pireus ett Wien den 6 juni 1995 Den federala handelskammaren i Österrike presenterade sammanhållningsfonden mot bakgrund av den europeiska integrationen och handelspolitiken för affärsmän, ministerier och österrikiska företag representerade av ett hundratal personer. De positiva ekonomiska återverkningarna för medlemsstatemas industrier av den offentliga upphandlingen i de medlemsstater som mottar stöd från sammanhållningsfonden underströks särskilt. Bryssel den 23 juni 1995 Inom ramen för de informationsaktiviteter som organiseras av generaldirektorat X Information, kommunikation, kultur och audiovisuella frågor och kommissionens informationskontor i medlemsstaterna ägde ett informationsmöte om sammanhållningsfonden rum för kommunstyrelseordföranden/borgmästare, journalister och konsulter från Portugal. Ca 25 personer deltog. London den 11 juli 1995 "Waterfront Conference Company" inbjöd sammanhållningsfonden att redogöra för sin verksamhet vid ett seminarium om "EU-finansiering för utvecklingen av hamnar" inriktat framför allt på finansiering av hamninfrastrukturer och superinfrastrukturer inom ramen för den offentliga finansieringspolitiken. Ett hundratal personer representerande hamnmyndigheter och andra intressegrupper deltog. Milano den 15 september 1995 La Confindustria om sammanhållningsfonden för sina medlemmar och intresserade industrisektorer. Tyngdpunkten lades på de ekonomiska fördelar som företagen kan ha av ett deltagande i den offentliga i Lombardiet organiserade informationsseminarium ett 102 upphandlingen i de medlemsstater som mottar stöd från sammanhållningsfonden. Ett trettiotal personer deltog i seminariet. Barcelona den 3 oktober 1995 Patronat Català pro Europa organiserade ett seminarium om sammanhållningsfonden för sina medlemmar och för alla de offentliga katalanska myndigheter som kan komma att komma i fråga för finansiering från sammanhållningsfonden. Ca 25 personer deltog. Bryssel den 27 november 1995 I samband med en konferens om "Europeiska unionens strukturfonder" organiserad av World Wide Funds byrå för Europapolitiska frågor redogjorde sammanhållningsfonden för sin verksamhet inför ca 100 experter och handläggare av regionala utvecklingsfrågor vid nationella, regionala och lokala myndigheter samt företrädare för industrier, fackföreningar, jordbruket, arbetsmarknadens parter samt konsumenterna. 6. 5 SEMINARIUM OM DEN FINANSIELLA FÖRVALTNINGEN Barcelona den 2-3 oktober 1995 En kurs för personer som svarar för den finansiella förvaltningen och kontrollen av projekt i Spanien som finansierats av sammanhållningsfonden organiserades i samarbete med generalsekretariatets enhet UCLAF (Enheten för samordning av bedrägeribekämpningen). 150 personer från olika ministerier, bland annat ekonomi och finans, offentliga arbeten, transport och miljö (MOPTMA), jordbruk, finans och inrikes, var närvarande. Dessutom deltog sjutton provinser och kommuner med mer än 500 000 invånare. 6. 6 OFFENTUGHETSÅTGARDER PÅ KOMMISSIONENS INITIATIV 6. 6. 1 Offentliggörande av besluten Centrala fakta om de projekt som godkänns offentliggörs på samtliga språk i Europeiska gemenskapemas officiella tidning i enlighet med vad som föreskrivs i fondförordningen. Centrala fakta om de enskilda projekten har fogats till denna rapport som bilaga 1. 103 6. 6. 2 Åtgärder för mediatäckning I samband med ett besök för kontroll och uppföljning av projektet Ciutat Vella i Barcelona den 4 oktober 1995 organiserade sammanhållningsfonden i samarbete med den spanska centralregeringen, den självstyrande provinsen Katalonien och staden Barcelona en omfattande press- och TV-bevakning. Detta projekt är i själva verket av stort intresse och utgör en förebild i sitt slag när det gäller tillämpningen av principerna om ekonomisk och social sammanhållning och skyddet av stadsmiljö. Besöket omnämndes fem gånger i nyhetsutsändningar under dagen över TV-kanalema TV2 Barcelona, TV3 Katalan och TV4. Ett femton minuter långt dokumentärinslag om detta omfattande projekt, kallat "Giravolt", sändes i TV2. En intervju med sammanhållningsfondens direktör och med den katalanska miljöministern sändes vidare som inslag i programmet "El Medi Ambent" i kanal TV3 som ägnades åt sammanhållningsfonden. Tidningen "La Vanguardia" ägnade en halv sida åt sammanhållningsfonden i sin ekonomidel söndagen den 8 oktober 1995 och i ungefär åtta pressklipp från lokala tidningar rapporterades om besöket och gavs kommenterar. Vidare organiserades en presskonferens i Madrid den 10 oktober 1995 i samband med övervakningskommitténs fjärde sammanträde. När det var slut distribuerade kommissionens informationskontor i Spanien ett pressmeddelande till intresserade parter. En video slutligen om de projekt som finansierats i Spanien har tagits fram avsedd för det stora allmänheten i Spanien. Förutom dessa särskilda mediainriktade åtgärder har publicerats - pressmeddelanden i samband med godkännandet av grupper av projekt, - ett samlat pressmeddelande som redovisar årets balansräkning. 6. 6. 3 Årsrapport för sammanhållningsfonden 1993/1994 finansieringsorganet för sammanhållning och Denna rapport gavs stor publicitet och kan erhållas dels från dokumentationscentret vid generaldirektoratet för Regionalpolitik och sammanhållning, dels från sammanhållningsfondens styrelse. 104 6. 7 ÅTGÄRDER VIDTAGNA AV MEDLEMSSTATERNA 6. 7. 1 Allmänt Medlemsstaterna är skyldiga att vidta åtgärder för att ge offentlighet åt projekt som finansieras av sammanhållningsfonden. Dessa åtgärder syftar till att informera medborgarna om hur EU:s fonder utnyttjas och att ge rättvisa åt fondens bidrag till finansieringen av projekt som har en betydande effekt på de berörda ländemas ekonomi. 6. 7. 2 Förslag till beslut av kommissionen om offentlighetsåtgärder Ett förslag till beslut med beslutet för strukturfonderna som förebild håller på att utarbetas. Tyngpunkten kommer att läggas vid de ansträngningar som måste göras både från informations- och kommissionens och medlemsstatemas offentlighetsåtgärder. Förslaget har överlämnats till Europaparlamentet i enlighet med artikel 14 i förordningen om sammanhållningsfonden. sida när det gäller 6. 7. 3 Offentiighetsåtgärder Bland de offentlighetsåtgärder som medlemsstaterna skall vidta ingår följande: - Skyltar av lämplig storlek skall sättas upp som utvisar sammanhållningsfonden insats. - Information om de finansierade projekten skall spridas med audiovisuella hjälpmedel. - Broschyrer, foldrar och annat informationsmaterial skall tas fram. - Åtgärder skall vidtas på det audiovisuella området. BILAGOR Bilaga 1 Bilaga 2 Bilaga 3 Viktigare uppgifter om godkända projekt 1995 (offentliggjorda i Europeiska gemenskapemas officiella tidning) - förteckning över projekt. Tabeller och diagram Kartor över järnvägs- och vägnät 105 Hudvudpunkter från projekt som genomförts under 1995 /le& SPANIEN MILJÖ /LOV Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Nr 95/11/61/001 1. 2. Proiektnamn: Återställande av stränder - 1995 Myndighet som ger in ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH 2. 2 Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Direcciön General de Costas - MOPTMA 3. 2 Adress: P° de la Castellana, 67 - 28071 MADRID 4. Plats 4. 1 4. 2 Medlemsstat: Spanien Regioner: Andalusien, Asturien, Balearerna, Katalonien, Galicien och Valencia regionen 5. Beskrivning En serie om 9 projekt avsedda att motverka den pågående erosionen av stränderna på grund av växthuseffekten och den därav följande höjningen av havsnivån liksom av den ändrade vågriktningen. 1. Återställande av den naturliga miljön pâ Play a de Salinas, Castrillôn (Asturien) På grund av att stranden har krympt har det skydd som sanddynerna ger mot verkningarna av svåra stormar minskat. Planerade åtgärder: Återställande av stranden med hjälp av 350 000 m3 sand från havsbotten, ined en kornstorlek som är något större än den nuvarande, i syfte att tillföra material till stranden. Åtgärden omfattar 2 800 m av stranden, varvid strandens bredd ökas med 50 m. / O* 2. Återställande av den naturliga miljön pä ett antal stränder, Gozön- Carreho (Asturien) Projektet omfattar sex små stränder vid Asturiens klippiga kust. Planerade åtgärder: En ökning av den torra strandzonen vid högvatten och medelvattenstånd med hjälp av 150 000 m3 havssand. Åtgärden omfattar 1 300 m av kuststräckan, med en genomsnittlig ökning av strandbredden på 40 m. 3. Återställande av strandremsan vid Playa de Peniscola, Castellon sträckan mellan Benicarlös hamn. och Peniscolas Projektet omfattar strandpromenad, i syfte att släta ut ojämnheter och förbättra strandens underlag och tillgänglighet. Detta kompletteras med att fordonstrafiken dras tillbaka genom en omdragning av vägen. Planerade åtgärder: Utvidgning av stranden med hjälp av 1 700 000 m3 havssand. Anpassning av den gamla vägen till stranden genom anläggning av en 3 500 m lång strandpromenad för fotgängare. 4. Återställande av den naturliga miljön på Playa de Magalluf, Calvia (Mallorca) Denna strand vid Palmabukten krymper på grund av att sandytan försvinner. Planerade åtgärder: En utvidgning av stranden med hjälp av 111 000 m3 sand med en kornstorlek som är tillräckligt stor för att återställa den dynamiska jämvikten hos bortförda och eroderade avlagringar. Åtgärder omfattar en längd av 1 035 m, med en ökning av strandbredden på 50 m. 5. Återställande av stränderna i Bahia de San Antonio, Ibiza Detta område har slitits ned på grund av mänsklig belastning och erosion. Planerade åtgärder: Återställande av 1 550 m av stranden med hjälp av 390 000 m3 sand med lämplig kornstorlek. Anläggning av två till hälften under vattnet liggande vågbrytare för stabilisering av stränderna. Åtgärden omfattar också en förbättring av gångvägarna till stranden. /°3 6. Återställande av den naturliga miljön på Playa de Camposoto, San Fernando (Cadiz) Planerade åtgärder: Återställande av stranden med hjälp av 750 000 m3 sand från närliggande havsbottnar. För denna tillförsel av sand utförs följande undersökningar: Mätning av havsdjupet vid det påverkade strandområdet; undersökning av strandens morfodynamik och den marina biosfären. Den kuststräcka som skall återställas är 1 500 m lång. 7. Återställande av Playa de Puerto de la Selva (Gerona) Ett område som utsatts för erosion på grund av atmosfärisk påverkan, både från havet och från land. Planerade åtgärder: Återställande av stranden med hjälp av 80 000 m3 sand. Anläggning av en stödjande vågbrytare på 82 x 4 m. Åtgärden omfattar återställande av 750 m av stranden, vilket medför en ökning av strandbredden med 80 m. 8. Återställande av Playa de Arealonga, Vicedo (Lugo) Stranden är utsatt för intensiv erosion, som förstört en stor del av det sanddynsbälte som skyddar mot årstidsbetingade förändringar av strandprofilen. Planerade åtgärder: Tillförsel av 300 000 m3 sand (från närliggande havsbottnar eller från floden Sors flodbädd, beroende på resultatet av utförda under sökningar) för att återställa strandens tvärsnittsprofil innan stranden eroderas för gott. Den kuststräcka som skall återställas är 1 000 m lång. Plantering av växtlighet i sanddynsbältet. 9. Återställande av miljön på Playa de Pedregalejo (Malaga) Ersättning av den nuvarande infrastrukturen med anläggningar som i mindre grad påverkar utseendet och miljön. Planerade åtgärder: Rivning av åtta vågbrytare och anläggning av tre 200 m långa vågbrytare, av vilka endast 50 m sticker upp ur vattnet, vinkelrätt mot stranden. Tillförsel av 600 000 m3 sand för att återställa strandens ursprungliga utseende. /140 6. SyfÇ 7. Tidsplan Att bekämpa havets erosion av kusten genom återställande av 17 835 m av kuststräckan. Att återställa och stabilisera kuststräckornas ekosystem. Att återställa kustområden med intressant natur. Att återställa den naturliga dynamiken och kustens miljövärden. — — — — — — — — — — — — — — — — —- — —. i , i — — — — - — — •— i i i — — — - — — —— Typ av arbete Huvudsakliga arbeten Påbörjas 1. 8. 1995 Avslutas 31. 12. 1997 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Den ekonomiska analysen av projekten omfattar en period av 20 år. Den interna avkastningen för de samlade projekten är 18%. Följande kostnader har tagits med i beräkningen: Ursprunglig investering; nyinvesteringar; restvärdet på investeringarna samt underhållskostnader. Följande avkastning har tagits med i beräkningen: de fördelar som användarna erbjuds i fråga om rekreation på stränderna och i strandområdet, utnyttjande av vägar, parkeringsplatser och naturområden samt fördelarna för andra ekonomiska aktörer. 9. Miljökonsekvensanaivs a) Avsikten med samtliga dessa åtgärder är att återställa kuststräckornas stränder, vilkas utseende har förändrats på grund av de dynamiska krafterna utmed kusten. På grund av dessa har den torra strandytan minskat och i några fall har nästan hela stranden, försvunnit, varvid det har uppstått en mycket eroderad profil vars naturliga karaktär man försöker återställa. Ansträngningar kommer att göras för att begränsa de negativa effekterna av anläggningsarbetet (maskinbuller och luftföroreningar förorsakade av schaktningsarbeten). /fM b) ^ _ De våtmarker som ingår i projektet för återställande av Playa de Peniscolas strandremsa och som ligger innanför själva vägen bör skyddas genom ett byggförbud. /HZ. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 162,323 ptas) Total kostnad Stödberättigad kostnad (efter 7. 4. 1995) Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden Kostnatfsfôr<>elning per strandområde fl eçu); 39 304 349 39 304 349 85% 33 408 696 1 Salinas - Asturien 2 Gozön - Carreno (Asturien) 3 Pefiiscola - Castellön 4 Magalluf - Balearema 5 San Antoniobukten - Balearema 6 Camposoto - Cadiz 7 Puerto Selva - Geröna 8 Arealonga - Lugo 9 Pedregalejo - Malaga SUMMA 1 570 941 785 471 22 244 537 507 938 1 570 942 1 963 677 471 283 523 647 3 770 261 33 408 696 /)13 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt nr 95/11/61/002 1 Projektnamn; Återställande av miljön i strandområden 1995 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 2. 2 Adress: P8 de lä Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Direcciön General de Costas (MOPTMA) 3. 2 Adress: P' de la Castellana 67, 28071 Madrid 4 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Region: Andalusien, Balearema, Valencia, Asturien, Katalonien och Piajtg 5 Galicien. Projektbeskrivning 15 olika projekt som berör de mest utsatta strandavsnitten. Antingen skall miljön återställas, naturskyddande åtgärder vidtas eller så skall området iordningställas på ett sådant sätt att intrång som förstör miljön förhindras. Nr 1. Gångväg vid Penön de Ifach. Calpe-Alicante. Anläggande av en 800 m lång och 3 m bred gångväg, för att undvika otillbörlig gångtrafik. Stabilisering av slänter och sluttningar genom plantering av växtslag som är typiska för området. Området som skall återställas omfattar 2 ha. / " </ Nr 2. Iordningställande av strandområde i naturreservatet Cabo de Gata - Almeria. Anläggande av infartssparkering (300 platser) och körvägar en bit från stranden (1 500 m väg), samt nödvändiga anordningar och serviceinrättningar för ett reglerat och kontrollerat bruk. Området omfattar 5 ha och den kuststräcka som skall skyddas är 58 km lång. Nr 3. Återställande av miljön vid Playa de Xagö. Gozön-Asturien. Återställande av förstörda sanddyner som riskerar att försvinna. Området omfattar 200 000 m2. Nr 4. Iordningställande av strandområdet vid Santo Tomas och San Adeodato. Es Migiorn Gran. Menorca-Balearerna. Reglera tillfartsvägarna till stranden och avgränsa det cirka 600 meter långa området med sanddyner. Skapa rastplatser och rekreationsområden. Anpassa strandremsan (som är 700 m lång och 5 m bred) till den omgivande miljön. Det berörda området omfattar 42 000 m2. Nr 5. Miljövårdande insatser i strandområden vid Formentera. Balearema. Insatserna omfattar stränderna vid Illetas, Lie vant, Sa Roqueta och Migjorn samt området kring Ses Salinas och stränderna på ön Espalmador. Man planerar att: återställa sanddyner, avgränsa stigar och vägar, anlägga infartsparkeringar samt plantera växter som förekommer i området. 600 000 m2 sanddyner skall skyddas. Nr 6. Återställande av miljön i våtmarkerna i Algaida. Sanlucar de Barrameda. Cadiz. Projektet omfattar följande: Iordningställande av den kanal som genomkorsar området i nord-sydlig riktning. Anläggande av en damm i den sydöstra delen genom att återställa uppdämningen. Återställande av sjöområden med naturliga tillflöden. Skapande av experimentområden för återplantering. Rivande av den centrala tillfartsvägen till salinerna och anläggande av en ny väg som inte påverkar miljön. Skapande av ett centrum för information om de befintliga ekosystemen. 2 540 000 m2 våtmark kommer att återställas. Nr 7. Miljöskyddande åtgärder i områden nära havet i Chilches, Moncöfar, Nules, Torreblanca och Cabanes. Castellön. Följande åtgärder kommer att vidtas: Skyddande grusvallar för att stabilisera stranden. Förbättrade tillfartsvägar och återställande av en boskapsstig. Återställande av strandmiljön i Moncöfar. /m Nr 8. Miljövårdande insatser i strandområdet vid San Pedro Pescador. Gerona. Anläggande av påbjudna och alternativa gångvägar utmed 2 710 meter strand för att begränsa antalet besökare i naturreservatet i Aiguamolls de PEmporda. Man kommer även att bygga en bro (45 m), en utsiktsplats och ett antal vakttorn. Nr 9. Återställande av vattencirkulationen i Estero de la Ribera. Ay amonte-Huelva. Syftet är att återge vattnet dess naturliga funktion i dessa våtmarker, genom att ta upp öppningar på två ställen där vattendraget skurits av med jordvallar. Dessa kommer att tas bort och ersättas med lättare material som gör att vattnet kan cirkulera fritt i våtmarkerna. Nr 10. Återställande av miljön vid stränderna i Patin, Baleo och Meiras. Valdovino - La Coruna. - Följande arbeten kommer att genomföras vid stranden i Patin: Den som nu skär av våtmarkerna från stranden kommer att tas bort. väg En träkonstruktion för gående som förbinder de båda sidorna med varandra, kommer att uppföras. Två infartsparkeringar kommer att anläggas. Två gångbroar över floden kommer att byggas och ett område utanför våtmarkerna kommer att iordningställas för serviceinrättningar. - Vid stranden i Baleo kommer följande arbeten att utföras: Landsvägen kommer att dras om, längre inåt land. Det område där vägen tidigare låg kommer att omvandlas till grönområde. En besöksparkering kommer att anläggas. - Vid stranden i Meiras kommer följande arbeteri att utföras: En gammal byggnad vid stranden kommer att rivas. Tillträdet för gående kommer att underlättas. Den befintliga vegetationen kommer att återställas. Nr 11. Återställande av miljön i Ribera de Haciadama. Culleredo - La Coruna. Följande kommer att göras: Gångvägar anläggs fram till stranden. Ett grönområde kommer att skapas, med en gång- och en cykelväg. Två sjöområden kommer att återställas. Nr 12. Återställande av strandområdet i Sta. Cristina. Oleiros - La Coruna. Stranden och närliggande områden kommer att återställas genom: rivning av byggnader som otillbörligen uppförts vid stranden, etablering /W6 och återställande av vegetation i närliggande områden, samt förbättring av tillfartsvägar. Nr 13. Återställande av våtmarkerna i Alba. Pontevedra. Följande planeras: Rensning av våtmarkerna och angränsande områden. Avgränsning av området med hjälp av lätta material och en gångväg. Byggande av gångbroar i trä med kurer från vilka man kan betrakta flora och fauna. Nr 14. Iordningställande av vassområde vid Lagaresfloden. Vigo. Pontevedra. Arbetena innefattar: manuell rensning av cirka 24 000 m2 av lagunen. Anläggande av en gångväg runt området (2 000 m) och en träbro med en kur från vilken man kan betrakta flora och fauna. Rivning av väggar i en gammal salin. Nr 15. Fullständigt återställande av strandområde i Devesa del Saler. Valencia. Projektet omfattar återställande av område med sanddyner i naturreservatet i Albufera. Den nuvarande strandpromenaden och intilliggande byggnader rivs. Sanddynerna stabiliseras genom att man planterar växter som finns i området. En gång- och cykelväg anläggs bakom sanddynerna. Tre stycken områden med serviceinrättningar som smälter in i miljön iordningställs. Cirka 3 000 meter strand iordningställs med hjälp av 120 000 m3 sand. Syfte - Återställande av 1 158 300 m2 sanddyner, 2 864 000 m2 marina ekosystem samt 926 000 m2 av andra typer av naturområden. - Plantering av växtslag och vegetationskomplex som finns i området. - Återställande av den naturliga dynamiken i strandområdena. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Huvudsakliga arbeten 950901 Avslutas 971231 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys 8 Den ekonomiska analysen av projektet omfattar en 20-årsperiod. /H> Internräntan varierar mellan de olika projekten, men genomsnittligt ligger den på 10,3 %. De kostnader som beaktats är: initialinvesteringar, återinvesteringar samt restvärde på investeringar och underhåll. De intäkter som beaktats är: fördelar för användare (med avseende på fritidsaktiviteter i strandområden, tillgång till vägar och parkeringsplatser, samt återställande av naturområden) samt fördelar för andra ekonomiska aktörer. 9 Mujökonsekvensanalys a) Åtgärderna syftar till att minska trycket från besökare i dessa strandområden och förbättra miljön där. b) För att kunna genomföra projektet med återställande av miljön vid Playa de Xagö, Gozön-Asturien, krävs att behöriga myndigheter godkänner en generalplan för området. Projektet med återställande av våtmarkerna i Alba - Pontevedra, är beroende av om behöriga myndigheter verkställer en saneringsplan med rening av det avloppsvatten som nu släpps ut i våtmarkerna, i enlighet med villkoren i direktiv 91/271. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: Stödet fördelar sig enligt följande: 1. Penon de Ifach (Calpe) 2. Cabo de Gata (Almeria) 3. Playa de Xagö (Gozön-Asturien) /in 42 989 610 42 989 610 85 % 36 541 168 1 476 198 1 581 641 790 820 1 054 427 1 054 427 6 442 549 1 054 427 1 581 641 3 163 281 2 388 277 5 272 135 1 270 585 790 820 579 935 8 040 005 36 541 168 4. Strandområde Sto. Tomas y San Adeodato (Es Migiorn Gran. Menorca-Baleares) * 5. Strandområden Formentera (Balearema) 6. Våtmarker San Likar Barrameda (Cådiz) 7. Strandområden Castellön 8. Strandområde S. Pedro Pescador (Gerona) 9. Estero de la Ribera. Ayamonte (Huelva) 10. Strandområden i Valdovino (La Coruna) 11. Ribera de Haciadama (La Coruna) 12. Strandområde Sta. Cristina Oleiro (La Coruna) 13. Våtmarker i Alba. Pontevedra 14. Vassområde Lagaresfloden. Pontevedra 15. Devesa £1 Saler - Valencia TOTALT /H9 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Nr 95/11/61/003 1. 2. 2. 1 2. 2 Projekt"?"1"- Anläggningsarbeten vid kusten - 1995 Myndighet som ger in ansökan Namn: Direcciön General de Planification - MEH Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Namn: Adress: Direcciön General de Costas - MOPTMA P° de la Castellana, 67 - 28071 MADRID Plats Medlemsstat: Spanien " Regioner: Kanarieöarna, Kantabrien, Katalonien, Galicien och Valenciaregionen 5. Beskrivning En serie om 11 projekt avsedda att återställa områdenas naturvärden genom en minskning av den mänskliga belastningen pä kusten. 1. Förbättring av kustremsans miljö (etapp 1). Benisa (Alicante) Planerade åtgärder: Omstrukturering av. gångvägen (750 m) längs strandklippan med hjälp av avgränsande planteringar eller låga skyddsmurar och utsiktsplatser; ombyggnad av befintliga parkeringsplatser till grönområden vilka omges av ett nytt område på 4 500 m2: anläggning av servicezoner utanför skyddsområdena. 2. Strandpark på den första höjden, eller den nedre höjden. Jåvea (Alicante) Planerade åtgärder: Omvandling av den befintliga vägsträckan till gångväg med planteringar; anläggning av tillfartsparkeringar (400 platser); anläggning av en gångbro över Canal de la Fontana för att ge fotgängare tillträde till Playa del Arenal. /to 3. Återställande av miljön i kuststräckan mellan Playa de la Almadraba och Playa de la Albufera, Alicante * " Planerade åtgärder: Anläggning av terränganpassade gångvägar (1 200 m); anläggning av tillfartsparkering (250 platser). 4. Återställande av strandområdet och fysisk planering av stränderna i Cuberris och Antuerta, Bareyo (Kantabrien) Planerade åtgärder: Anläggning av en strandpromenad (600 m); anläggning av en borttagbar gångbro av trä; omvandling av bilvägen till gångväg (300 m); av- gränsning av de delar av stränderna som är reserverade för service; omledning av det vattendrag som finns på stranden i Cuberris; anläggning av 175 parkeringsplatser för att minska trafikintensiteten. 5. Återställande av miljön i San Juan de la Canal, Santa Cruz de Bezana (Kantabrien) Planerade åtgärder: Bortforsling av avskräde och sopor och behandling av avloppsvatten; anläggning av en gångväg längs kuststräckan, med utsiktsplatser och en gångbro (2 500 m); anläggning av grönområden med inhemska växtarter; anläggning av en liten parkeringsplats i utkanten av området (45 platser). 6. Anläggningar (Tarragona) längs med stranden i Santa Lucia, El Perellô Planerade åtgärder: Anläggning av en gångväg längs kusten med hjälp av löst material som finns på platsen samt trappor för utjämning av nivåskillnader; låga stenmurar på farliga ställen vid den branta strandklippan; pirarmar till för stärkning av strandbankarna; små sandbankar som hjälp att bevara strändernas naturliga karaktär. 7. Återställande av Ribera de Carinos strandområde (La Coruna) Planerade åtgärder: Anläggning av en park med sanddyns- och vattenvegetation; anläggning av tillfartsparkeringar (100 platser) för att minska trafikbelastningen; rivning av avspärrningsmuren; anläggning av ett 400 m stort naturområde som bidrag till markplaneringen. Projektet omfattar en yta på 23 000 m2. /l\A 8. Total omplanering av strandområdet vid Playa de las Conteras, Las Palmas de Gran Canaria (Las Palmas) Projektet gäller den östra delen av stranden, ett 1 200 m långt, mycket vanvårdat område från Calle Gavina till Muellitos. Planerade åtgärder: Planering av 800 m strandremsa och förlängning av denna; omplanering av trafiken och marken; avgränsning och återställande av strandens naturliga miljö (för närvarande nästan obefintlig) som gradvis förfaller på grund av olämpliga verksamheter; sanering och schaktning för att förbättra strandsilhuetten; återställande av 800 m av stranden med hjälp av 300 000 m2 ny sand; tillhandahållande av utrustning och service för att underlätta bättre underhall och bevarande av kusten. 9. Återställande av Seixinos kuststräcka, Meafto (Portevedra) Planerade åtgärder: Schaktningsarbeten för återställande av strandremsan genom en planterad strandbank i stil med omgivningen; reparation av gångvägar och ombyggnad av esplanaden i anslutning till bron över floden Oleiros till ett rekreationsområde; anläggning av en tillfartsparkering (127 platser); ombyggnad av den gamla masugnen till utkiksplats på grund av dess fördelaktiga läge för observation av sjöfåglar; anläggning av en träpir för att man skall komma ner till floden vid lågvatten. Projektet genomförs i två etapper. 10. Återställande av Playa de Marjals strandremsa, Cases d'Alcanar (Tarragona) Projektet omfattar ett område på 1 200 m. Planerade åtgärder: Anläggning av grönområden med inhemsk vegetation och av service- och rekreationsområden; anläggning av en gångväg längs havsstranden. 11. Förbättring och återställande av Playa de Pinedos strandremsa, Valencia Planerade åtgärder: Rivning av byggnader i det område där den torra delen av stranden och serviceområdet skall ligga; förlängning med 523 m av den södra fördämningen av floden Turias nya fåra; förlängning av Acequia del Reys utlopp för att förhindra att denna rinner ut över stranden; underhåll, förbättring och stabilisering av en sträcka av 1 100 m av strandsilhuetten med hjälp av ny sand (200 000 m2) ; anläggning och skötsel av en 800 m lång strandpromenad. A °i^ SyHj Anläggning av en 4 900 m lång strandpromenad för förbättring av miljön för fotgängare Rationellt utnyttjande av stranden genom anläggning av 1 677 parkeringsplatser och 8 705 m gångvägar Förbättring av 1 900 m strand Anläggning av tillfarter till stränderna i syfte att skydda känsliga områden Förbättring av kustmiljön med hjälp av plantering av inhemsk vegetation 7. Tidsplan Typ av arbete Huvudsakliga arbeten Påbörjas 7. 4. 1995 Avslutas 31. 12. 1997 8. Fknnomkk och social kostnads-Zintäktsanalvs Den ekonomiska analysen av projekten omfattar en period av 20 år. Den interna avkastningen för de samlade projekten är 9,8%. Följande kostnader har tagits med i beräkningen: Ursprunglig investering; nyinvesteringar; restvärdet på investeringarna samt underhållskostnader. Följande avkastning har tagits med i beräkningen: de fördelar som användarna erbjuds i fråga om rekreation på stränderna och i strandområdet, utnyttjande av vägar, parkeringsplatser och naturområden samt behållningen för andra ekonomiska aktörer. 9. Miljökonsekvensanalvs a) b) Planeringen av ett rationellt utnyttjande av stränderna syftar till att förhindra eller minska den mänskliga belastningen. Åtgärderna för återställande av miljön med hjälp av inhemsk växtlighet syftar till att skydda känsliga områden. Anläggningen av tillfartsvägar möjliggör ett omfördelat utnyttjande av kustområdet. Projektet för återställande av miljön kring San Juan de la Canal, Santa Cruz de Bezana, Kantabrien kräver att de behöriga AU myndighetema engagerar sig för att genomföra en saneringsplan i det planerade området. Projektet för återställande av Ribera de Cariôo, La Coruna, är beroende av att de behöriga myndigheterna åtar sig att inte vidta åtgärder som förändrar utnyttjandet av miljön i det berörda området. /)i^ Projektet för återställande av strandremsan vid Playa de Pinedo, Valencia, vilket kan beröra Parque Nacional de la Albufera, kräver samtycke från de myndigheter som ansvarar för denna nationalpark. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 162,323 ptas) Total kostnad 35 959 100 Utgifter före den tidpunkt efter vilken stöd kan beviljas 92 408 Stödberättigad kostnad (efter 7. 4. 1995) 35 866 692 Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden Ffirdelning av stödet: 85% 30 486 688 1 Återställande av kusten Benisa - Alicante 1 413 848 2 Montafiar Bajo - Javea - Alicante 4 189 178 3 Playa Almadraba/Alfubera - Alicante 4 Playa Cuberros/Antuerta - Kantabrien 471 283 507 880 5 Playa S. Juan de la Canal - Kantabrien 1 382 429 6 Playa de Sta. Lucia - Tarragona 7 Återställande, Ribera de Carino - La Coruna 1 680 908 994 930 8 Playa de las Canteras - Kanarieöarna 10 472 946 9 Återställande, Seixinos - Pontevedra 10 Playa del Marjal - Tarragona 11 Playa de Pinedo - Valencia SUMMA 1 120 605 2 094 589 6 158 092 30 486 688 /m Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt nr 95/11/61/004-1 1 Projektnamn: Beskogning och kompletterande arbeten för att motverka dels erosion, dels ökenutbredning samt återställande av ekosystem i brandhärjade områden i Sydspaniens avrinningsområde och kring floden Guadalquivir. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön * 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Institute» Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nu Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza). Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nu Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal). Adress: Gran Via de San Francisco 4, 28005 Madrid. 3. 2 Namn: Consejeria de Medio Ambiente. Direcciön General de Planificaciön y Particiön. Adress: Avda de Eritana 1, SEVILLA (ANDALUCIA). 3. 3 Namn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente. Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural. Servicio de Protecciön del Medio Ambiente. Adress: C/ Pintor Matias Moreno 4, 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA). 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Region: De autonoma regionerna Andalucia och Castilla-La Mancha. 5 Projektbeskrivning. Projektet består av en serie åtgärder i skogbeväxta områden och man ämnar följa två olika handlingslinjer. Den ena syftar till att bromsa upp den process med erosion och ökenutbredning, som direkt påverkar miljön i Sydspaniens avrinningsområde och kring floden Guadalquivir genom sin negativa inverkan på tre utomordentligt viktiga naturtillgångar: växtlighet, mark och vatten. /-jlG De specifika åtgärder som kommer att vidtas enligt handlingslinje 1 är följande: - Biologiska insatser som syftar till att åstadkomma förbättringar i vegetationstäcket och skapa tillräckligt skydd för marken genom • beskogning med arter som är anpassade till miljön samt • skogsskötsel som bevarar och förbättrar det befintliga beståndet, så att en balans upprätthålls mellan markskydd och vegationens tillväxt i riktning mot klimax. - Korrigerande infrastrukturella åtgärder i form av stabilisering av slänter och flodbäddar för att kunna hantera stigande vattennivåer orsakade av återkommande skyfall, med hjälp av små hydrotekniska punktinsatser. Den andra handlingslinjen är inriktad på att skapa återväxt i skogsområden som drabbats av bränder. De specifika åtgärder som kommer att vidtas syftar till att främja en naturlig återväxt och skapa ett skyddande vegetationstäcke i brandhärjade områden. Vissa biologiska insatser kommer att göras, nämligen följande: - Ökad beskogning och främjande av återväxt av arter som drabbats av bränderna. - Förbättrad skötsel av befintligt skogsbestånd i förebyggande syfte och för att förhindra skogsbränder. Svfte Det övergripande syftet med dessa projekt är att skydda de grundläggande naturresurserna mark och vatten, samt vattnets kretslopp som är en viktig process ur miljösynpunkt. Vidare vill man återställa ekosystemen i områden som drabbats av skogsbränder. Mer specifikt vill man göra följande: - Hindra och kontrollera erosion orsakad av vind och vatten, samt återskapa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. - Bekämpa och förebygga skogsbränder, samt skapa återväxt i områden som förstörts av bränder. - Förbättra och utöka vegetationstäcket genom att främja den biologiska mångfalden, för att ge tillräcklig stabilitet och biologiskt skydd åt A %* marken och för att vegetationstäcket skall kunna absorbera den koldioxid som finns i atmosfären. - Reglera vattnets kretslopp: skydda vattentillgångarna och förbättra vattenkvaliteten, minska riskerna för och frekvensen av översvämningar, samt skydda vattenrelaterad infrastruktur. - Förbättra skogsbruket och därmed främja inflyttning och underlätta för människor att bo kvar i områden som håller på eller riskerar att avfolkas. Detta skall ske på ett väl avvägt sätt så att miljö och naturliga ekosystem bevaras. - Uppnå andra effekter, som att öka och skydda den biologiska mångfalden, höja det estetiska värdet samt förbättra möjligheterna till friluftsliv. Samtliga dessa målsättningar skall uppfyllas i varje avrinningsområde och ett sådant område skall ses som en geografisk enhet vad gäller de åtgärder som skall vidtas. Detta gäller även andra typer av områden i landet. Syftet är att lägga upp en strategi för att skydda naturen mot en fortskridande ökenutbredning orsakad av jorderosion, skogsbränder och den långvariga torka som drabbat skogsbeståndet i Spanien. Tidsplan för arbetena Typ av arbeten Huvudsakliga arbeten Påbörjas 950401 Avslutas 951231 8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys Avkastningen från denna typ av insatser där man återställer vatten- och skogsområden visar sig i form av långsiktiga samhällsvinster. Det är svårt att i pengar uppskatta värdet av skogsåterväxt, skogsvård och förbättringsarbeten i vattenområden (påverkan på luft, vatten, mark, ekosystem. ). Trots detta har kostnader och intäkter beräknats med hjälp av sådana referensvärden och skuggpriser som brukas tillämpas på den här typen av projekt. jn På intäktssidan har man tagit hänsyn till följande: 1. Minskad risk för översvämningar. 2. Minskad förlust av skogsmark. 3. Minskad igenslamning av dammar och reservoarer. 4. 5. 6. Värdeökning på skogsmark och minskad ökenutbredning. Förbättrad vattenkvalitet. Ökad välfärd i samhället. Då man jämför intäktssidan med investeringskostnaderna får man fram en internränta på 4,10, vilket innebär att projekten är lönsamma, såväl i ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur miljövårdssynpunkt. Det finns ett antal effekter som inte kunnat värderas. Bland dessa kan nämnas den minskade växthuseffekten och förbättringar i landskapsbilden. 9 Miljökonsekvensanalys a) Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är inriktade på att återställa och bevara skyddande vegetationstäcken, med det övergripande syftet att skydda mark, vattentillgångar och vattnets kretslopp, som är en viktig process ur miljösynpunkt. Detta innebär att påverkan på miljön enbart är positiv. Man kommer inte att använda några metoder eller arter som bryter den naturliga jämvikten i miljön. Plantering kommer endast att göras på mark där det under de senaste femtio åren växt sådana arter som kommer att planteras, eller på sådan mark där det inte föreligger någon allvarlig risk för negativa ekologiska förändringar. b) "I enlighet med villkoren i artikel 3. 5 i förordning (EEG) nr 2158/92 om skydd mot skogsbränder, bör de skogsvårdande insatser som ingår i projektet överensstämma med den spanska planen för skydd mot skogsbränder, över vilken kommissionen den 7 januari 1994 lämnade ett positivt yttrande". 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: 30 563 124 Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): 30 563 124 Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 85 % 25 978 655 / /^ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsanimanfattning Nr 95/11/61/006-1 1. Projektnamn Plantering av skog och kompletterande arbeten för att bekämpa jorderosion och ökenspridning samt återställa ekosystem som har drabbats av bränder i Guadianaflodens avrinningsområde. 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1. 2. 1. Namn: Direcciön General de Planificaciön Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighet sofn finFflrar för genomförandet 3. 1 Namn: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (numera Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza). Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (numera Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarollo Forestal). Adress: Gran Via de S. Francisco, 4-28005 Madrid. So 3. 2 Namn: Consejeria de Medio Ambiente Direcciön General de Planificaciön y Particiön Adress: Avda. de Eritana, 1-SEVILLA (ANDALUCÎA) 3. 3. Namn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural Servicio de Protecciön de Medio Natural Adress: CI Pintor Matias Moreno, 4 45002-TOLEDO (CASTILLA-LA- MANCHA) 3. 4 Namn: Consejeria de Agricultura y Comercio Direcciön General de Estructuras Agrarias Adress: C/ Adriano, 4 06800-MÉRIDA (EXTREMADURA) 4. Plats 4. 1 4. 2 Medlemsstat: Spanien Region: De autonoma regionerna Andalusien, Kastilien-La Mancha, Extremadura. 5. Beskrivning Projektet består av ett antal åtgärder i skogsområden, uppdelat på två handlingslinjer. Den första handlingslinjen är avsedd att bromsa den erosion och ökenspridning som har en direkt påverkan på den naturliga miljön i Guadianaflodens avrinningsområde genom de negativa effekterna på tre ytterst viktiga naturtillgångar: växtlighet, mark och vatten. De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den handlingslinjen kan indelas enligt följande: l:a — Biologiska åtgärder, vilkas syfte är att förbättra den täckande växtligheten så att den ger ett tillräckligt skydd av marken genom /ni * plantering av trädslag som är anpassade till miljöns egenskaper, A Vu * behandling med skogsbruksmetoder som bevarar och förbättrar den befintliga skogen så att balansen upprätthålls mellan skyddet av marken och växtlighetens maximala tillväxt. Korrigerande infrastrukturåtgärder bestående av arbeten för att stabilisera sluttningar och strömfåror i syfte att begränsa effekterna av återkommande skyfall med hjälp av mindre punktinsatser av hydroteknisk natur. Den andra handlingslinjen är inriktad på att återställa skogsområden som har drabbats av bränder. De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den 2:a handlingslinjen är inriktade på att bidra till att återställa naturen och anlägga en skyddande växtlighet i områden som har förstörts av bränder, med utgångspunkt i följande konkreta biologiska åtgärder: — Ökad återplantering och stöd för att återställa områden som har drabbats av bränder. — Förstärkning av behandlingsmetoderna avseende den befintliga skogen i syfte att förebygga och bekämpa skogsbränder. 6. Svfte Projekten avseende "Skogsplantering och kompletterande arbeten. " har som övergripande syfte att skydda de grundläggande naturtillgångarna mark, vatten och det hydrologiska kretsloppet i dess egenskap av grundläggande miljöprocess, liksom att återställa ekosystem som har drabbats av skogsbränder. Med en mer ingående beskrivning är de mål som man försöker uppnå följande: — Att hejda och begränsa erosionen, såväl vatten- som vinderosion, samt att återställa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. AV, Att bekämpa och förebygga skogsbränder och att återställa områden som har förstörts av bränder. Att öka och förbättra växtligheten för att uppnå största möjliga biologiska mångfald, så att den kan ge marken tillräcklig stadga och tillräckligt skydd samt även fungera som främsta reningskälla i fråga om att ta upp koldioxid i luften. /!% — — Att göra det hydrologiska kretsloppet regelbundet: att skydda och förbättra kvaliteten avseende vattentillgångarna, minska riskerna för och förekomsten av översvämningar, skydda hydraulisk infrastruktur. Att förbättra skogssektorn inom ramen för landsbygdsstrukturen, vilket bidrar till att människor flyttar till eller kan försörja sig i regioner med ekonomiska svårigheter eller regioner som riskerar att avfolkas i en balanserad miljö, på ett sätt som är förenligt med skyddet av denna miljö och dess naturliga ekosystem. — Andra effekter som uppstår, t. ex. skapande och skydd av en biologisk mångfald samt förbättring av estetiska och rekreationsvärden. Alla dessa mål eftersträvas sammantagna i fråga om varje avrinningsområde eftersom dessa utgör grunden för åtgärden, liksom i fråga om alla nationella territorier överhuvudtaget, i syfte att fastställa en strategi för att skydda naturen mot den ökenspridning som gradvis förvärras på grund av markerosion, skogsbränder och de långvariga torrperioder som drabbar skogarna i Spanien. 7. Tidsplan Typ av arbete Huvudsakliga arbeten Påbörjas 1. 4. 1995 Avslutas 31. 12. 1995 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Avkastningen för den här typen av arbeten med att återställa vatten- och skogsområden står att finna i sociala vinster på lång sikt. Det är svårt att i ekonomiska termer mäta de ogripbara effekterna på miljön av återplantering, skogbruksmetoder och hydrologiska korrigeringar (påverkan på luften, vattnet, marken, ekosystemen. ). /IV, Trots detta har man beräknat de olika trenderna vad gäller de kostnader och vinster som uppstår med hjälp av de referensvärden och kostnader som normalt A % fastställs för den här typen av projekt. Följande vinster har tagits i beaktande: 1. 2. 3. 4. 5. 6. Minskad risk för översvämningar. Minskade förluster av skogsmark. Minskad förstörelse av dammar. Ökat värde på skogsområdena och minskad ökenspridning. Förbättrad vattenkvalitet. Ökat välbefinnande för befolkningen. En jämförelse av dessa vinster med investeringskostnaderna har lett fram till en intern avkastning på 9,62 % vilket säkerställer att projekten har en social,. ekonomisk och miljömässig lönsamhet. Ett antal effekter har inte värderats på grund av svårigheten att göra detta. Bland dessa kan nämnas den minskade växthuseffekten och landskapsförbättring. 9. Miljökonsekvensanaivs a) Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är avsedda att återställa och bevara den skyddande växtiigheten, med det övergripande syftet att skydda tillgångar som mark, vatten och det hydrologiska kretsloppet i dess egenskap av grundläggande miljöprocess, eftersom de genomgående har positiva effekter på den naturliga miljön och inte i något fall inbegriper vare sig metoder eller arter som ändrar den naturliga jämvikten i den miljö där åtgärderna genomförs. Inplanteringen av växter sker antingen på mark som under de senaste femtio åren till stor del har varit täckt med samma arter som man kommer att inplantera eller på mark där det inte finns någon allvarlig risk för negativa ekologiska förändringar. n> b) I enlighet med kraven i artikel 3. 5 i förordning (EEG) nr 2158/92 om skydd av skogar mot bränder bör de åtgärder avseende skogar som planeras i projektet vara i överensstämmelse med den spanska planen /l Vt för skydd av skogar mot bränder som kommissionen godkände den 7 januari 1994. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 162 323 ptas) Total kostnad: Total stödberättigad kostnad: Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 5 754 585 ecu 7 193 232 ecu (efter den 7 april 1995) 7 193 232 ecu 80 % /i y) 1555 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt nr 95/11/61/009-1 1 Projektnamn: Beskogning och kompletterande arbeten för att motverka dels erosion, dels ökenutbredning samt återställande av ekosystem i brandhärjade områden i Jucars avrinningsområde - Medelhavskusten. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nu Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza). Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nu Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal). Adress: Gran Via de San Francisco 4, 28005 Madrid. 3. 2 Namn: Consejeria de Agricultura, Ganaderia y Montes. Direcciön General de Estructuras Agrarias. Diputaciön General de Aragön. Adress: P° de Maria Agustin 36, Edf. Pignatelli, 50004 ZARAGOZA (ARAGON). 3. 3 Namn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente. Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural. Servicio de Protecciön del Medio Natural. Adress: C/ Pintor Matias Moreno 4, 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA). 3. 4 Namn: Consejeria de Medio Ambiente. Direcciön General de Recursos Forestales. Adress: C/ Arquitecto Alfaro 39, 46011 VALENCIA (VALENCIA). 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Region: De autonoma regionerna Aragön, Castilla-La Mancha och Valencia. 5 Projektbeskrivning /IL/Ù Projektet består av en serie åtgärder i skogbeväxta områden och man ämnar följa två olika handlingslinjer. Den ena syftar till att bromsa upp den process med erosion och ökenutbredning, som direkt påverkar miljön i Jucars avrinningsområde - Medelhavskusten genom sin negativa inverkan på tre utomordentligt viktiga naturtillgångar: växtlighet, mark och vatten. De specifika åtgärder som kommer att vidtas enligt handlingslinje 1 är följande: - Biologiska insatser som syftar till att åstadkomma förbättringar i vegetationstäcket och skapa tillräckligt skydd för marken genom • beskogning med arter som är anpassade till miljön samt • skogsskötsel som bevarar och förbättrar det befintliga beståndet, så att en balans upprätthålls mellan markskydd och vegationens tillväxt i riktning mot klimax. - Korrigerande infrastrukturella åtgärder i form av stabilisering av slänter och flodbäddar för att kunna hantera stigande vattennivåer orsakade av återkommande skyfall, med hjälp av små hydrotekniska punktinsatser. Den andra handlingslinjen är inriktad på att skapa återväxt i skogsområden som drabbats av bränder. De specifika åtgärder som kommer att vidtas syftar till att främja en ^naturlig återväxt och skapa ett skyddande vegetationstäcke i brandhärjade områden. Vissa biologiska insatser kommer att göras, nämligen följande: - Ökad beskogning och främjande av återväxt av arter som drabbats av bränderna. - Förbättrad skötsel av befintligt skogsbestånd i förebyggande syfte och för att förhindra skogsbränder. Syfte Det övergripande syftet med dessa projekt är att skydda de grundläggande naturresurserna mark och vatten, samt vattnets kretslopp som är en viktig process ur miljösynpunkt. Vidare vill man återställa ekosystemen i områden som drabbats av skogsbränder. Mer specifikt vill man göra följande: - Hindra och kontrollera erosion orsakad av vind och vatten, samt återskapa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. a, i - Bekämpa och förebygga skogsbränder, samt skapa återväxt i områden som förstörts av bränder. - Förbättra och utöka vegetationstäcket genom att främja den biologiska mångfalden, för att ge tillräcklig stabilitet och biologiskt skydd åt marken och för att vegetationstäcket skall kunna absorbera den koldioxid som finns i atmosfären. - Reglera vattnets kretslopp: skydda vattentillgångarna och förbättra vattenkvaliteten, minska riskerna för och frekvensen av översvämningar, samt skydda vattenrelaterad infrastruktur. - Förbättra skogsbruket och därmed främja inflyttning och underlätta för människor att bo kvar i områden som håller på eller riskerar att avfolkas. Detta skall ske på ett väl avvägt sätt så att miljö och naturliga ekosystem bevaras. - Uppnå andra effekter, som att öka och skydda den biologiska mångfalden, höja det estetiska värdet samt förbättra möjligheterna till friluftsliv. Samtliga dessa målsättningar skall uppfyllas i varje avrinningsområde och ett sådant område skall ses som en geografisk enhet vad gäller de åtgärder som skall vidtas. Detta gäller även andra typer av områden i landet. Syftet är att lägga upp en strategi för att skydda naturen mot en fortskridande ökenutbredning orsakad av jorderosion, skogsbränder och den långvariga torka som drabbat skogsbeståndet i Spanien. Tidsplan för arbetena Typ av arbeten Huvudsakliga arbeten Påbörjas 950401 Avslutas 951231 8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalvs Avkastningen från denna typ av insatser där man återställer vatten- och skogsområden visar sig i form av långsiktiga samhällsvinster. Det är svårt att i pengar uppskatta värdet av skogsåterväxt, skogsvård och förbättringsarbeten i vattenområden (påverkan på luft, vatten, mark, ekosystem. ). Ml- Trots detta har kostnader och intäkter beräknats med hjälp av sådana referensvärden och skuggpriser som brukas tillämpas på den här typen av projekt. På intäktssidan har man tagit hänsyn till följande: 1. Minskad risk för översvämningar. 2. Minskad förlust av skogsmark. 3. Minskad igenslamning av dammar och reservoarer. 4. 5. 6. Värdeökning på skogsmark och minskad ökenutbredning. Förbättrad vattenkvalitet. Ökad välfärd i samhället. Då man jämför intäktssidan med investeringskostnaderna får man fram en internränta på 9,37, vilket innebär att projekten är lönsamma, såväl i ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur miljövårdssynpunkt. Det finns ett antal effekter som inte kunnat värderas, men som skulle höja internräntan avsevärt. Bland dessa kan nämnas den minskade växthuseffekten och förbättringar i landskapsbilden. 9 Miljökonsekvensanalys a) Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är inriktade på att återställa och bevara skyddande vegetationstäcken, med det övergripande syftet att skydda mark, vattentillgångar och vattnets kretslopp, som är en viktig process ur miljösynpunkt. Detta innebär att påverkan på miljön enbart är positiv. Man kommer inte att använda några metoder eller arter som bryter den naturliga jämvikten i miljön. Plantering kommer endast att göras på mark där det under de senaste femtio åren växt sådana arter som kommer att planteras, eller på sådan mark där det inte föreligger någon allvarlig risk för negativa ekologiska förändringar. b) "I enlighet med villkoren i artikel 3. 5 i förordning (EEG) nr 2158/92 om skydd mot skogsbränder, bör de skogsvårdande insatser som ingår i projektet överensstämma med den spanska planen för skydd mot skogsbränder, över vilken kommissionen den 7 januari 1994 lämnade ett positivt yttrande". 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): 19 470 537 19 470 537 >/3 Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 80 % 15 576 429 Al\ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsammanfattning Nr 95/11/61/010-1 1. Projektnamn Plantering av skog och kompletterande arbeten för att bekämpa jorderosion, ökenspridning samt återställa ekosystem som har drabbats av bränder i Balearemas avrinningsområde. 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1. 2. 1. Namn: Direcciön General de Planificaciön Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Instimto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (numera Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza). Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (numera Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarollo Forestal). Adress: Gran Via de S. Francisco, 4-28005 Madrid. A (A 3. 2 Namn: Consejeria de Agricultura y Pesca Direcciön General de Estmcturas Agrarias y Medio Natural Adress: C/ dels Forners, 10 07006 - PALMA DE MALLORCA (BALEARES) /M 4. Plats 4. 1 4. 2 Medlemsstat: Spanien Region: Den autonoma regionen Balearema. 5. Beskrivning Projektet består av ett antal åtgärder i skogsområden, uppdelat på två handlingslinjer. Den första handlingslinjen är avsedd att bromsa den erosion och ökenspridning som har en direkt påverkan på den naturliga miljön i Balearernas avrirmingsområde genom de negativa effekterna på tre ytterst viktiga naturtillgångar: växtlighet, mark och vatten. De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den handlingslinjen kan indelas enligt följande: l:a Biologiska åtgärder, vilkas syfte är att förbättra den täckande växtligheten som ger ett tillräckligt skydd av marken genom * * plantering av trädslag som är anpassade till miljöns egenskaper, behandling med skogsbruksmetoder som bevarar och förbättrar den befintliga skogen så att balansen upprätthålls mellan skyddet av marken och växtlighetens maximala tillväxt. Korrigerande infrastrukturåtgärder bestående av arbeten för att stabilisera sluttningar och strömfåror i syfte att begränsa effekterna av återkommande skyfall med hjälp av mindre punktinsatser av hydroteknisk natur. Den andra handlingslinjen är inriktad på att återställa skogsområden som har drabbats av bränder. De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den 2:a handlingslinjen är inriktade på att bidra till att återställa namren och anlägga , / ^V en skyddande växtlighet i områden som har förstörts av bränder, med utgångspunkt i följande konkreta biologiska åtgärder: — Ökad återplantermg och stöd för att återställa områden som har drabbats av bränder, '•/ciî Förstärkning av behandlingsmetoderna avseende den befintliga skogen i syfte att förebygga och bekämpa skogsbränder. 6. Svfte Projekten har som övergripande syfte att skydda de grundläggande naturtillgångarna mark, vatten och det hydrologiska kretsloppet i dess egenskap av grundläggande miljöprocess, liksom att återställa ekosystem som har drabbats av skogsbränder. Med en mer ingående beskrivning är de mål som man försöker uppnå följande: — Att hejda och begränsa erosionen. såväl vatten- som vinderosion, samt att återställa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. — Att bekämpa och förebygga skogsbränder och att återställa områden som har förstörts av bränder. — Att öka och förbättra växtligheten för att uppnå största möjliga biologiska mångfald, så att den kan ge marken tillräcklig stadga och tillräckligt skydd samt även fungera som främsta reningskälla i fråga om att ta upp koldioxid i luften. — Att göra det hydrologiska kretsloppet regelbundet: att skydda och förbättra kvaliteten avseende vattentillgångarna, minska riskerna för och förekomsten av översvämningar, skydda hydraulisk infrastruktur. — Att förbättra skogssektorn inom ramen för landsbygdsstrukturen, vilket bidrar till att människor flyttar till eller kan försörja sig i regioner med ekonomiska svårigheter eller regioner som riskerar att avfolkas i en balanserad miljö, på ett sätt som är förenligt med skyddet av denna miljö och dess naturliga ekosystem. — Andra effekter som uppstår, t. ex. skapande och skydd av en biologisk mångfald samt förbättring av estetiska och rekreationsvärden. A/9 Alla dessa mål eftersträvas sammantagna i fråga om varje avrinningsområde eftersom dessa utgör grunden för åtgärden, liksom i fråga om alla nationella territorier överhuvudtaget, i syfte att fastställa en strategi för att skydda naturen mot den ökenspridning som gradvis förvärras på grund av markerosion, skogsbränder och de långvariga torrperioder som drabbar skogarna i Spanien. Tidsplan 7. Typ av arbete Huvudsakliga arbeten Påbörjas 1. 4. 1995 Avslutas 31. 12. 1995 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Avkastningen för den här typen av arbeten med att återställa vatten- och skogsområden står att finna i sociala vinster på lång sikt. Det är svårt att i ekonomiska termer mäta de ogripbara effekterna på miljön av återplantermg, skogbruksmetoder och hydrologiska korrigeringar (påverkan på luften, vattnet, marken, ekosystemen. ). Trots detta har man beräknat de olika trenderna vad gäller de kostnader och vinster som uppstår med hjälp av de referensvärden och kostnader som normalt fastställs för den här typen av projekt. Följande vinster har tagits i beaktande: 1. 2. 3. 4. 5. 6. Minskad risk för översvämningar. Minskade förluster av skogsmark. Minskad förstörelse av dammar. Ökat värde på skogsområdena och minskad ökenspridning. Förbättrad vattenkvalitet. Ökat välbefinnande för befolkningen. En jämförelse av dessa vinster med investeringskostnaderna har lett fram till en intern avkastning på 2,78 %, vilken säkerställer att projekten har en social, ekonomisk samt miljömässig lönsamhet. /75o Ett antal effekter har inte värderats på grund av svårigheten att göra detta. Bland och kan landskapsförbättring. den minskade växthuseffekten nämnas dessa 9. Miljökonsekvensanaivs Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är avsedda att återställa och bevara den skyddande växtligheten, med det övergripande syftet att skydda tillgångar som mark, vatten och det hydrologiska kretsloppet i dess egenskap av grundläggande miljöprocess, eftersom de genomgående har positiva effekter på den naturliga miljön och inte i något fall inbegriper vare sig metoder eller arter som ändrar den naturliga jämvikten i den miljö där åtgärderna genomförs. Inplanteringen av växter sker antingen på mark som under de senaste femtio åren till stor del har varit täckt med samma arter som man kommer att inplantera eller på mark där det inte finns någon allvarlig risk för negativa ekologiska förändringar. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 162 323 ptas) Total kostnad: Total stödberättigad kostnad: Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 1 228 422 ecu 1 445 203 ecu (efter den 7 april 1995) 1 445 203 ecu 85 % /7*M Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsarnmanfattning Nr 95/11/61/010-2 1. Projektnamn Plantering av skog och kompletterande arbeten för att bekämpa jorderosion och ökenspridning samt återställa ekosystem som har drabbats av bränder i Kanarieöarnas avrinningsområde. 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1. 2. 1. Namn: Direcciön General de Planificaciön Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighet **>m «"sparar för genomförandet 3. 1 Namn: Instimto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (numera Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza). Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (numera Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarollo Forestal). Adress: Gran Via de S. Francisco, 4-28005 Madrid. 3. 2 Namn: Consejeria de Politica Territorial. Servieio de Planificaciön, Evaluaciön y Seguimiento de Programas. AL Adress: Avda. de Anaga, 35 6a pi Edf servicios Multiples 38001 - SANTA CRUZ DE TENERIFE 4. Plats 4. 1 4. 2 Medlemsstat: Spanien Region: Den autonoma regionen Kanarieöarna 5. Beskrivning Projektet består av ett antal åtgärder i skogsområden, uppdelat på två handlingslinjer. Den första handlingslinjen är avsedd att bromsa den erosion och ökenspridning som har en direkt påverkan på den namriiga miljön i Guadianaflodens avrinningsområde genom de negativa effekterna på tre ytterst viktiga naturtillgångar: växtlighet, mark och vatten. De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den handlingslinjen kan indelas enligt följande: la — Biologiska åtgärder, vilkas syfte är att förbättra den täckande växtligheten så att den ger ett tillräckligt skydd av marken genom * * plantering av trädslag som är anpassade till miljöns egenskaper, behandling med skogsbruksmetoder som bevarar och förbättrar den befintliga skogen så att balansen upprätthålls mellan skyddet av marken och växtlighetens maximala tillväxt. — Korrigerande irifrastrukturåtgärder bestående av arbeten för att stabilisera sluttningar och strömfåror i syfte att begränsa effekterna av återkommande skyfall med hjälp av mindre punktinsatser av hydroteknisk natur. Den andra handlingslinjen är inriktad på att återställa skogsområden som har drabbats av bränder. • V 53 De specifika åtgärder som skall genomföras inom ramen för den 2:a handlingslinjen är inriktade på att bidra till att återställa namren och anlägga ) 5"^ en skyddande växtlighet i områden som har förstörts av bränder, med utgångspunkt i följande konkreta biologiska åtgärder: — Ökad återplantermg och stöd för att återställa områden som har drabbats av bränder. — Förstärkning av behandlingsmetoderna avseende den befintliga skogen i syfte att förebygga och bekämpa skogsbränder. Brandgator och vägar där hjälp kan ta sig fram som förebyggande åtgärder mot skogsbränder i högriskområden med särskild skyddande växtlighet. 6. Svfte Projekten har som övergripande syfte att skydda de grundläggande naturtillgångarna mark, vatten och det hydrologiska kretsloppet i dess egenskap av grundläggande miljöprocess, liksom att återställa ekosystem som har drabbats av skogsbränder. Med en mer ingående beskrivning är de mål som man försöker uppnå följande: — Att hejda och begränsa erosionen, såväl vatten- som vinderosion, samt att återställa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. — Att bekämpa och förebygga skogsbränder och att återställa områden som har förstörts av bränder. — Att öka och förbättra växtligheten för att uppnå största möjliga biologiska mångfald, så att den kan ge marken tillräcklig stadga och tillräckligt skydd samt även fungera som främsta reningskälla i fråga om att ta upp koldioxid i luften. — Att göra det hydrologiska kretsloppet regelbundet: att skydda och förbättra kvaliteten avseende vattentillgångarna, minska riskerna för och förekomsten av översvämningar, skydda hydraulisk infrastruktur. AS Att förbättra skogssektorn inom ramen för landsbygdsstrukmren, vilket bidrar till att människor flyttar till eller kan försörja sig i regioner med ekonomiska svårigheter eller regioner som riskerar att , l 5( avfolkas i en balanserad miljö, på ett sätt som är förenligt med skyddet av denna miljö och dess naturliga ekosystem. — Andra effekter som uppstår, t. ex. skapande och skydd av en biologisk mångfald samt förbättring av estetiska och rekreationsvärden. Alla dessa mål eftersträvas sammantagna i fråga om varje avrinningsområde eftersom dessa utgör grunden för åtgärden, liksom i fråga om alla nationella territorier överhuvudtaget, i syfte att fastställa en strategi för att skydda namren mot den ökenspridning som gradvis förvärras på grund av markerosion, skogsbränder och de långvariga torrperioder som drabbar skogarna i Spanien. 7. Tidsplan Typ av arbete Huvudsakliga arbeten Påbörjas 1. 4. 1995 Avslutas 31. 12. 1995 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Avkastningen för den här typen av arbeten med att återställa vatten- och skogsområden står att finna i sociala vinster på lång sikt. Det är svårt att i ekonomiska termer mäta de ogripbara effekterna på miljön av återplantermg, skogbruksmetoder och hydrologiska korrigeringar (påverkan på luften, vattnet, marken, ekosystemen. ). Trots detta har man beräknat de olika trenderna vad gäller de kostnader och vinster som uppstår med hjälp av de referensvärden och kostnader som normalt fastställs för den här typen av projekt. Följande vinster har tagits i beaktande: 1. 2. 3. 4. 5. Minskad risk för översvämningar. Minskade förluster av skogsmark. Minskad förstörelse av dammar. Ökat värde på skogsområdena och minskad ökenspridning. Förbättrad vattenkvalitet. / 'A 6. Okat välbefinnande för befolkningen. ) w En jämförelse av dessa vinster med investeringskostnaderna har lett fram till en intern avkastning på 1,4 % vilket säkerställer att projekten har en social, ekonomisk och miljömässig lönsamhet. Ett antal effekter har inte värderats på grund av svårigheten att göra detta. och kan Bland landskapsförbättring. den minskade växthuseffekten nämnas dessa 9. Miliökonsekvensanalvs Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är avsedda att återställa och bevara den skyddande växtligheten, med det övergripande syftet att skydda tillgångar som mark, vatten och det hydrologiska kretsloppet i dess egenskap av grundläggande miljöprocess, eftersom de genomgående har positiva effekter på den namriiga miljön och inte i något fall inbegriper vare sig metoder eller arter som ändrar den naturliga jämvikten i den miljö där åtgärderna genomförs. Inplanteringen av växter sker antingen på mark som under de senaste femtio åren till stor del har varit täckt med samma arter som man kommer att inplantera eller på mark där det inte finns någon allvarlig risk för negativa ekologiska förändringar. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 162 323 ptas) Total kostnad: Total stödberättigad kostnad: Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 4 213 238 ecu 4 956 751 ecu (efter den 7 april 1995) 4 956 751 ecu 85 % m Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt nr 95/11/61/010-3 1 Projektnamn: Beskogning och kompletterande arbeten för att motverka dels erosion, dels ökenutbredning samt återställande av ekosystem i brandhärjade områden i Seguras avrinningsområde. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn. Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 ( )r»an som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Instimto Nacional para la Conservaciön de la Namraleza (nu Direcciön General para la Conservaciön de la Namraleza). Subdirecciön General de Protecciön de la Namraleza (nu Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal). Adress: Gran Via de San Francisco 4, 28005 Madrid. 3. 2 Namn: Consejeria de Medio Ambiente. Direcciön General de Planificaciön y Particiön. Adress: Avda de Eritana 1, SEVILLA (ANDALUCIA). 3. 3 Namn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente. Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural. Servicio de Protecciön del Medio Natural. Adress: C/ Pintor Matias Moreno 4, 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA). 3. 4 Namn: Consejeria de Medio Ambiente. Direcciön General del Medio Natural. Adress. C/ Luis Fontes Pagan 3, 30071 MURCIA (MURCIA). 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Region: De autonoma regionerna Andalucia, Castilla-La Mancha och Murcia. 5 Pro j ektbeskrivning Projektet består av en serie åtgärder i skogbeväxta områden och man ämnar följa två olika handlingslinjer. Den ena syftar till att bromsa upp den process med erosion och ökenutbredning som direkt påverkar miljön i Seguras avrinningsområde genom sin •1fa negativa inverkan på tre utomordentligt viktiga namrtillgångar: växtlighet, mark och vatten. De specifika åtgärder som kommer att vidtas enligt handlingslinje 1 är följande: - Biologiska insatser som syftar till att åstadkomma förbättringar i vegetationstäcket och skapa tillräckligt skydd för marken genom • beskogning med arter som är anpassade till miljön samt • skogsskötsel som bevarar och förbättrar det befintliga beståndet, så att en balans upprätthålls mellan markskydd och vegationens tillväxt i riktning mot klimax. - Korrigerande infrastrukturella åtgärder i form av stabilisering av slänter och flodbäddar för att kunna hantera stigande vattennivåer orsakade av återkommande skyfall, med hjälp av små hydrotekniska punktinsatser. Den andra handlingslinjen är inriktad på att skapa återväxt i skogsområden som drabbats av bränder. De specifika åtgärder som kommer att vidtas syftar till att främja en naturlig återväxt och skapa ett skyddande vegetationstäcke i brandhärjade områden. Vissa biologiska insatser kommer att göras, nämligen följande: - Ökad beskogning och främjande av återväxt av arter som drabbats av bränderna. - Förbättrad skötsel av befintligt skogsbestånd i förebyggande syfte och för att förhindra skogsbränder. Syfte Det övergripande syftet med dessa projekt är att skydda de grundläggande naturresurserna mark och vatten samt vattnets kretslopp som är en yiktig process ur miljösynpunkt. Vidare vill man återställa ekosystemen i områden som drabbats av skogsbränder. Mer specifikt vill man göra följande: - Hindra och kontrollera erosion orsakad av vind och vatten samt återskapa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. - Bekämpa och förebygga skogsbränder samt skapa återväxt i områden som förstörts av bränder. 161 - Förbättra och utöka vegetationstäcket genom att främja den biologiska mångfalden, för att ge tillräcklig stabilitet och biologiskt skydd åt marken och för att vegetationstäcket skall kunna absorbera den koldioxid som finns i atmosfären. - Reglera vattnets kretslopp: skydda vattentillgångarna och förbättra vattenkvaliteten, minska riskerna för och frekvensen av översvämningar, samt skydda vattenrelaterad infrastruktur. - Förbättra skogsbruket och därmed främja inflyttning och underlätta för människor att bo kvar i områden som håller på eller riskerar att avfolkas. Detta skall ske på ett väl avvägt sätt så att miljö och naturliga ekosystem bevaras. - Uppnå andra effekter, som att öka och skydda den biologiska mångfalden, höja det estetiska värdet samt förbättra möjligheterna till friluftsliv. Samtliga dessa målsättningar skall uppfyllas i varje avrinningsområde och ett sådant område skall ses som en geografisk enhet vad gäller de åtgärder som skall vidtas. Detta gäller även andra typer av områden i landet. Syftet är att lägga upp en strategi för att skydda naturen mot en fortskridande ökenutbredning orsakad av jorderosion, skogsbränder och den långvariga torka som drabbat skogsbeståndet i Spanien. Tidsplan för arbetena Typ av arbeten Huvudsakliga arbeten Påbörjas 950401 Avslutas 951231 8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys Avkastningen från denna typ av insatser där man återställer vatten- och skogsområden visar sig i form av långsiktiga samhällsvinster. Det är svårt att i pengar uppskatta värdet av skogsåterväxt, skogsvård och förbättringsarbeten i vattenområden (påverkan på luft, vatten, mark, ekosystem. ). Trots detta har kostnader och intäkter beräknats med hjälp av sådana referensvärden och skuggpriser som brukas tillämpas på den här typen av projekt. /}i% På intäktssidan har man tagit hänsyn till följande: 1. Minskad risk för översvämningar. 2. Minskad förlust av skogsmark. 3. Minskad igenslamning av dammar och reservoarer. 4. 5. 6. Då man jämför intäktssidan med investeringskostnaderna får man fram en internränta på 9,73, vilket innebär att projekten är lönsamma, såväl i ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur miljövårdssynpunkt. Värdeökning på skogsmark och minskad ökenutbredning. Förbättrad vattenkvalitet. Ökad välfärd i samhället. Det finns ett antal effekter som inte kunnat värderas. Bland dessa kan nämnas den minskade växthuseffekten och förbättringar i landskapsbilden. 9 Miljökonsekvensanaivs a) Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är inriktade på att återställa och bevara skyddande vegetationstäcken, med det övergripande syftet att skydda mark, vattentillgångar och vattnets kretslopp, som är en viktig process ur miljösynpunkt. Detta innebär att påverkan på miljön enbart är positiv. Man kommer inte att använda några metoder eller arter som bryter den naturliga jämvikten i den miljö där man arbetar. Plantering kommer endast att göras på mark där det under de senaste femtio åren växt sådana arter som kommer att planteras, eller på sådan mark där det inte föreligger någon allvarlig risk för negativa ekologiska förändringar. b) "I enlighet med villkoren i artikel 3. 5 i förordning (EEG) nr 2158/92 om skydd mot skogsbränder, bör de skogsvårdande insatser som ingår i projektet överensstämma med den spanska planen för skydd mot skogsbränder, över vilken kommissionen den 7 januari 1994 lämnade ett positivt yttrande". 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 6 566 535 6 566 535 85 % 5 581 554 :)6} Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om bevujande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt nr 95/11/61/010-4 1 Proiektnamn: Beskogning och kompletterande arbeten för att motverka dels erosion, dels ökenutbredning samt återställande av ekosystem i brandhärjade områden i Tajos a v r i nningsområde. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Instimto Nacional para la Conservaciön de la Namraleza (nu Direcciön General para la Conservaciön de la Namraleza). Subdirecciön General de Protecciön de la Namraleza (nu Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal). Adress: Gran Via de San Francisco 4, 28005 Madrid. 3. 2 Namn: Consejeria de Agricultura, Ganaderia y Montes. Direcciön General de Estmcturas Agrarias. Diputaciön General de Aragön. Adress: P° de Maria Agustin 36, Edf. Pignatelli, 5004 ZARAGOZA (ARAGON). 3. 3 Namn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente. Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural. Servicio de Protecciön del Medio Natural. Adress: CI Pintor Matias Moreno 4, 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA). 3. 4 Namn: Consejeria de Medio Ambiente y Ordenaciön del Territorio. Direcciön General del Medio Natural. Adress: C/ Muro 9, 47004 VALLADOLID (CASTILLA Y LEON). 3. 5 Namn: Consejeria de Agricultura y Comercio. Direcciön General de Estmcturas Agrarias. Adress: C/ Adriano 4, 06800 MERIDA (EXTREMADURA) 3. 6 Namn: Consejeria de Cooperation. Agenda del Medio Ambiente - Servicio de Gestion Territorial. Adress: C/ Princesa 3, 28008 MADRID (MADRID). / /^ 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Region: De autonoma regionerna Aragön, Castilla-La Mancha, Castilla y Leon, 1 •xtremadura och Madrid. 5 Projektbeskrivning Projektet består av en serie åtgärder i skogbeväxta områden och man ämnar följa två olika handlingslinjer. Den ena syftar till att bromsa upp den process med erosion och ökenutbredning, som direkt påverkar miljön i Tajos avrinningsområde genom sin negativa inverkan på tre utomordentligt viktiga namrtillgångar: växtlighet, mark och vatten. De specifika åtgärder som kommer att vidtas enligt handlingslinje 1 är följande: - Biologiska insatser som syftar till att åstadkomma förbättringar i vegetationstäcket och skapa tillräckligt skydd för marken genom • beskogning med arter som är anpassade till miljön samt • skogsskötsel som bevarar och förbättrar det befintliga beståndet, så att- en balans upprätthålls mellan markskydd och vegationens tillväxt i riktning mot klimax. - Korrigerande infrastrukturella åtgärder i form av stabilisering av slänter och flodbäddar för att kunna hantera stigande vattennivåer orsakade av återkommande skyfall, med hjälp av små hydrotekniska punktinsatser. Den andra handlingslinjen är inriktad på att skapa återväxt i skogsområden som drabbats av bränder. De specifika åtgärder som kommer att vidtas syftar till att främja en naturlig återväxt och skapa ett skyddande vegetationstäcke i brandhärjade områden. Vissa biologiska insatser kommer att göras, nämligen följande: - Ökad beskogning och främjande av återväxt av arter som drabbats av bränderna. - Förbättrad skötsel av befintligt skogsbestånd i förebyggande syfte och för att förhindra skogsbränder. 6 Svfte Det övergripande syftet med dessa projekt är att skydda de grundläggande naturresurserna mark och vatten samt vattnets kretslopp />65 som är en viktig process ur miljösynpunkt. Vidare vill man återställa v ekosystemen i områden som drabbats av skogsbränder. Mer specifikt vill man göra följande: - Hindra och kontrollera erosion orsakad av vind och vatten, samt återskapa den biologiska kapaciteten i de drabbade områdena. - Bekämpa och förebygga skogsbränder, samt skapa återväxt i områden som förstörts av bränder. - Förbättra och utöka vegetationstäcket genom att främja den biologiska mångfalden, för att ge tillräcklig stabilitet och biologiskt skydd åt marken och för att vegetationstäcket skall kunna absorbera den koldioxid som finns i atmosfären. - Reglera vattnets kretslopp: skydda vattentillgångarna och förbättra vattenkvaliteten, minska riskerna för och frekvensen av översvämningar, samt skydda vattenrelaterad infrastruktur. - Förbättra skogsbruket och därmed främja inflyttning och underlätta för människor att bo kvar i områden som håller på eller riskerar att avfolkas. Detta skall ske på ett väl avvägt sätt så att miljö och naturliga ekosystem bevaras. - Uppnå andra effekter, som att öka och skydda den biologiska mångfalden, höja det estetiska värdet samt förbättra möjligheterna till friluftsliv. Samtliga dessa målsättningar skall uppfyllas i varje avrinningsområde och ett sådant område skall ses som en geografisk enhet vad gäller de åtgärder som skall vidtas. Detta gäller även andra typer av områden i landet. Syftet är att lägga upp en strategi för att skydda naturen mot en fortskridande omvandling till öken orsakad av jorderosion, skogsbränder och den långvariga torka som drabbat skogsbeståndet i Spanien. Tidsplan för arbetena Typ av arbeten Huvudsakliga arbeten Påbörjas 950401 Avslutas 951231. 16C 8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys Avkastningen från denna typ av insatser där man återställer vatten- och skogsområden visar sig i form av långsiktiga samhällsvinster. Det är svårt att i pengar uppskatta värdet av skogsåterväxt, skogsvård och förbättringsarbeten i vattenområden (påverkan på luft, vatten, mark, ekosystem. ). Trots detta har kostnader och intäkter beräknats med hjälp av sådana referensvärden och skuggpriser som brukas tillämpas på den här typen av projekt. På intäktssidan har man tagit hänsyn till följande: 1. Minskad risk för översvämningar. 2. Minskad förlust av skogsmark. 3. Minskad igenslamning av dammar och reservoarer. 4. 5. 6. Värdeökning på skogsmark och minskad omvandling till öken. Förbättrad vattenkvalitet. Ökad välfärd i samhället. Då man jämför intäktssidan med investeringskostnaderna får man fram en internränta på 7,11, vilket innebär att projekten är lönsamma, såväl i ett samhällsekonomiskt perspektiv som ur miljövårdssynpunkt. Det finns ett antal effekter som inte kunnat värderas, men som skulle höja internräntan avsevärt. Bland dessa kan nämnas den minskade växthuseffekten och förbättringar i landskapsbilden. 9 Miljökonsekvensanalys a) Alla åtgärder som ingår i dessa projekt är inriktade på att återställa och bevara skyddande vegetationstäcken, med det övergripande syftet att skydda mark, vattentillgångar och vattnets kretslopp, som är en viktig process ur miljösynpunkt. Detta innebär att påverkan på miljön enbart är positiv. Man kommer inte att använda några metoder eller arter som bryter den naturliga jämvikten i miljön. Plantering kommer endast att göras på mark där det under de senaste femtio åren växt sådana arter som kommer att planteras, eller på sådan mark där det inte föreligger någon allvarlig risk för negativa ekologiska förändringar. b) "I enlighet med villkoren i artikel 3. 5 i förordning (EEG) nr 2158/92 om skydd mot skogsbränder, bör de skogsvårdande insatser som ingår i projektet överensstämma med den spanska planen för skydd mot /ib> skogsbränder, över vilken kommissionen den 7 januari 1994 lämnade ett positivt yttrande". 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 17 099 973 17 099 973 80 % 13 679 978 /}ti Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsarnmanfattning Nr 95/11/61/012 1. Projektil jimn 2. 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Avloppsreningsverk i Calvia - Balearema Myndighet som ger in gnsfik^n Namn: Adress: Direcciön General de Planificaciön Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid Myndighet snm fmsvarar för genomförandet Namn: Adress: Plate Direcciön General de calidad de las Aguas (MOPTMA) Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid Spanien Medlemsstat: Region: Balearema Autonom provins: Balearema 5. Beskrivning Projektet består i att bygga nödvändiga anläggningar för avloppsrening i Palma de Mallorcabukten, varvid följande arbeten skall utföras: 1. AVLOPPSRENINGSVERK, SANTA PONSA Behandling av fast avfall Sandavskifjning med förluftning och fettavskiljning Mätning av vattenmängden Homogemseringsdamm Försedimentering och slamavskiljning Biologisk rening: Luftningstankar Sekundärsedimentering av vanligt avfall Àteivinning av aktivt slam och överskottsslam Återvinning i anaerob zon />(>*) Klorering Pumpning av slam från försedimenteringen Slamförtjockning Anaerob rötning Efterförtjockning av slam Avvattning av slam Diverse anläggningar: Luktborttagning Tömning av beståndsdelar Dricks- och industrivatten Övervakningscentral Industrilokal Behandlinganläggning Stadsplanering och inhägnader 2. AVLOPPSRENINGSVERK, PAGUERA Behandling av fast avfall Sandavskiljning med förluftning och fettavskiljning Mätning av vattenmängden Biologisk rening med nitrifiering och denitrifiering och aerobisk slam- stabilisering Sekundärsedimentering och slamavskiljning Klorering Slamförtjockning 3. AVLOPPSRENINGSVERK, BENDINAT Behandling av fast avfall Sandavskiljning med förluftning och fettavskiljning Mätning av vattenmängden Biologisk rening med nitrifiering och denitrifiering och aerobisk slam- stabilisering Sekundärsedimentering och slamavskiljning Klorering Slamförtjockning 4. PUMPSTATIONER OCH LEDNINGAR Pumpstation, Murillo (E. I. 58) Frarnledning, Murillo - Son Ferrer (E. I. 8. 1) Frarnledning, Son Ferrer - reningsverk Pumpstation, Magalluf (E. I. 4. 2) Frarnledning, Magalluf - avloppsreningsverk 5. FÖRLÄNGNING AV UNDERVATTENSLEDNINGAR Ledning, Santa Ponsa, 1 200 m Ledning, Paguera, 300 m Ledning, Palma Nova, 500 m Ledning, Magalluf, 250 m /)*° 6. Svfte Anläggningsarbeten för de tre reningsverk som behandlar vattnet från de allmänna avloppssystemen i Calvias kommun. Därigenom minskas föroreningarna i denna kommun till nivåer som är godtagbara för utsläpp via undervattensledningar i Medelhavet. De viktigaste parametrarna för reningsverken är följande: 95/11/61/012 Santa Ponsa Paguera Bendinat SUMMA 34 000 6 700 6 700 47 400 118000 27 300 30 000 175 300 490 575 475 25 25 25 300 300 300 35 35 35 31000 3 100 7000 Faktisk befolkning (inv. ) Befolkning enl. plan Total genomsnittlig BOD, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig BOD, utlopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, utlopp (mg/1) Vattenmängd, dygnsgenom snitt (mVdygn) 7. Tidsplan Planering av projektet Markförvärv Huvudsakliga arbeten Operativ fas Avslutas 22. 11. 94 5. 10. 1996 Påbörjas 1. 6. 1993 5. 4. 1995 6. 10. 1996 A>* 8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande grwidföratsättnimjar fastställts: Investeringar för 20 års livslängd Drifts- och underhållskostnader Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de belopp som tas ut av användarna) Beräknad miljövinst Återvinning av behandlat vatten Den interna avkastningen är 15,61%. Detta sifferresultat bör kompletteras med projektets evenmella inverkan på de ekonomiska möjligheterna i området, mrismens utveckling på landsbygden och ökat välbefinnande för lokaltefolkningen. 9. Miljökonsekvensanaivs Miljökonsekvensanalysen visar ett positivt resultat på grund av att projektet medför följande: Bättre miljökvalitet genom avloppsrening som avlägsnar föroreningar till följd av människornas inverkan. Ökad tillgång till vatten genom att utbredda föroreningar förhindras. Minskad förorening av akvifererna. Systematisk förbättring av de marina ekosystemen som tidigare skadades av avloppsvatten utan adekvat rening. Uppfyllelse av direktiv 91/271/EEG. De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) Totalkostnad Stödberättigad kostnad (efter den 7. 4. 95) Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden: 12 162 170 12 162 170 85% 10 337 845 /9VU Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsammanfattning Nr 95/11/61/013 1. Projyktnqmn Avloppssystem, Costa del Sol och Costa de la Luz, Andalusien 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Namn: Adress: Plats Direcciön General de Calidad de las Aguas Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid Medlemsstat: Region: Autonom provins: Andalusien Spanien Cadiz och Granada 5. Beskrivning Projektet består i att bygga nödvändiga anläggningar för avloppsrening i några kommuner vid Andalusiens kust, varvid följande arbeten skall utföras: Reningsverk i Motril - Salobrena Projektet omfattar följande anläggningar: /?>3 Uppsamling genom följande rör- och matarvattenledningar: Salobrena, La Canaleta och Lobres (0350) Varadera och Puerto de Motril (0600) Motril och Torrenueva (0400) Vattenledning: Förbehandling, blandning och flockning, primärsedimentering (3 enheter), biologisk rening genom en biologisk reaktor med turbiriluftning (3 enheter), luftning och sekundärsedimentering. Slamledning: Extraktion och pumpning av primärsediment för förtjockning, extraktion av överskottsslam för a v vattning, återvinning av primärsediment, förtjockning genom sedimentering, anaerobisk rötning, uppvärmning, av- vattning, extraktion och deponering. Vattenverk, Almufiecar Projektet omfattar följande anläggningar: Uppsamling genom följande rör- och matarvattenledningar: Almufiecar (0800) Velilla (0350) Vattenledning: Förbehandling, primärsedimentering, biologisk rening och sekundärsedimentering. Slamledning: Extraktion och pumpning av biologiskt överskottsslam för primär från sedimentering, primärsedimentering, aerobisk rötning, avvattning via bandfilter, stabilisering med kalk och deponering. Återförsel av renat vatten: En anläggning för att återföra renat vatten till akvifererna planeras. extraktion och pumpning av blandat slam Vattenverk, La Lfnea Projektet omfattar följande anläggningar: Uppsamling genom följande rör- och matarvattenledningar: La Atunaras strand (0700) Campingplatsen (0250) Vattenledning: Förbehandling, primärsedimentering (klorering). Slamledning: Återvinning sedimentering, anaerobisk rötning, avvattning och deponering. av primärsediment, och desinfektion förtjockning genom 6. Svfte Anläggningsarbeten för reningsverken i Motril-Salobrefla, Almufiecar och La Linea. Därigenom minskas föroreningarna i dessa kommuner till nivåer som är godtagbara för utsläpp via undervattensledningar i Medelhavet eller för att återföra renat vatten till akvifererna. De viktigaste parametrarna för renings verken är följande: /HM 95/11/61/013 Motril - Salobrena Almufiecar Llnea de la Concepciön SUMMA Faktisk befolkning (inv. ) Befolkning enl. plan Total genomsnittlig BOD5, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig BOD5, udopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, utlopp (mg/1) Vattenmängd, dygnsgenom snitt (mVdygn) 95 000 60 000 85000 240 000 155 000 108 000 105 000 368 000 279 323 280 25 25 25 227 266 280 35 30 35 34 000 27 000 26 250 7. Tidsplan _(aiBBSBS;3SsasBaBBjj!—:;aB:BS!B:ssSBB Planering av projektet Markförvärv Huvudsakliga arbeten Operativ fas Påbörjas Avslutas 1. 5. 1995 1. 1. 1998 31. 12. 1997 / 1^ 8. Kostnads-Zintäktsanalvs Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande grandföratsättningar fastställts: Investeringar för 20 års livslängd Drifts- och underhållskostnader Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de belopp som tas ut av användarna) Beräknad miljövinst Atereinning av behandlat vatten Den interna avkastningen är 17,8 %. (Reningsverk, Motril-Salobreöa; 19,53 %, Almufiecar: 12,71% och La Linea de la Concepciön: 29,52%). Detta sifferresultat bör kompletteras med projektets evenmella inverkan på de ekonomiska möjligheterna i området, turismens utveckling på landsbygden och ökat välbefinnande för lokalbefolkningen. 9. Miliökonsekvpn^nalvs Miljökonsekvensanalysen visar ett positivt resultat på grund av att projektet medför följande: Uppfyllelse av direktiv 91/271/EEG. Bättre miljökvalitet genom avloppsrening som avlägsnar föroreningar till till följd av människornas inverkan. Ökad tillgång till vatten genom att utbredda föroreningar förhindras. Minskad förorening av akvifererna. Systematisk förbättring av de marina ekosystemen som tidigare skadades av avloppsvatten utan adekvat rening. De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. /m 10. Kostnad och stödbelopp ii ecu) Totalkostnad 19 812 349 Stödberättigad kostnad (efter den 7. 4. 95) 19 812 349 Stödnivå 85% Stöd från Sarnmaimållningsfonden: 16 840 497 Totalkostnaden fördelas enligt följande: Reningsverk, Motril - Salibrena 7 175 816 Reningsverk, Almufiecar Reningsverk, Concepciön 8 618 002 4 018 531 / ?w Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsarnmanfattning Nr 95/11/61/014 1. Projektnamn Avloppsrening, Campo de las Dalfas, Almeria 2. Myndighet som ger in fmsftkan 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Namn: Adress: Direcciön General de Planificaciön Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid Myndighet som ansvarar för genomförandet Namn: Adress: Plats Direcciön General de calidad de las Aguas (MOPTMA) Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid Medlemsstat: Region: Autonom provins: Andalusien Spanien Almeria 5. Beskrivning Projektet består i att bygga nödvändiga anläggningar för avloppsrening i Campo de Dalias, Almeria, varvid följande arbeten skall utföras: a) b) Anläggning av det Roquetas de Marområdet planerade avlopps reningsverket i El Solanillo och återförsel av behandlat vatten till Campo de Dalias akvifer genom infiltration efter tertiärbehandling genom omvänd osmos. Åtgärd liknande den föregående, bestående av tertiärbehandling genom omvänd osmos av vattnet från det reningsverk som för närvarande byggs i El Ejidos kommun. Därefter planeras infiltration av det behandlade vattnet för påfyllnad av Campo de las Dalias akvifer eller för återvinning. Likaledes planeras byggandet av ytterligare en anläggning för tertiärbehandling genom omvänd osmos följt av /IV* infiltration för behandling av vattnet från det nuvarande reningsverket som behandlar vattnet från tätorterna Las Norias och Santa Maria del Aguilas. Anläggning av ett reningsverk för Balerma och tertiärbehandling av det behandlade vattnet tillsammans med vattnet från det befintliga reningsverket i Blanega. Totalt ca 3 000 mVdygn återvinns genom påfyllnad av akviferen. Anläggning av ett avloppsreningsverk för Ådras kommun tillsammans med en anläggning för tertiärbehandling. Anläggning av avloppsreningsverk för små samhällen som San Agustin, Berja, Dalias, Félix, La Motionera, Puebla de Vicar, Enix och Pefiarrodada. c) d) e) 6. Sjflg Anläggningsarbeten för de femton reningsverk som behandlar vatten som samlats i de allmänna avloppssystemen i kommunerna Roquetas de Mar, El Ejido och Ådra och i andra, mindre avlopp i Campo de Dalias. Därigenom minskas föroreningarna i dessa kommuner, med en befolkning på 261 765 invånare, till nivåer som är godtagbara för utsläpp via undervattensledningar i Medelhavet eller för återvinning eller återförsel av renat vatten till akvifererna. De viktigaste parametrarna för reningsverken är följande: /iw AVLOPPSSYSTEM, CAMPO DE DALIAS, ALMERIA 95/11/61/014 Ådra 19 900 Berja 7000 Castala Peftarrodada 100 250 Faktisk befolkning (inv. ) Befolkning enl. plan Total genomsnittlig BOD, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig BOD, utiopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, udopp (mg/1) Vattenmängd, dygnsgenom snitt (m3/dygn) 23 400 9000 350 350 250 350 350 350 25 25 25 25 375 375 375 375 35 35 35 35 6 960 2000 60 100 /IÎÔ AVLOPPSSYSTEM, CAMPO DE DALIAS, ALMERIA 95/11/61/014 Rio Chico Dalfas El Ejido Sta Maria de Aguila Faktisk befolkning (inv. ) Befolkning enl. plan Total genomsnittlig BOD, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig BOD, utlopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, utlopp (mg/1) Vattenmängd, dygnsgenom- snitt (m3/dygn) 300 350 475 3 930 26 339 14 203 3 930 26 339 14 203 475 475 475 25 25 25 25 300 300 300 300 35 35 35 35 140 880 7 827 4 632 ylt-1 AVLOPPSSYSTEM, CAMPO DE DALIAS, ALMERIA 95/11/61/014 Balerma San Agustui La Mojonera Puebla de Vicar Faktisk befolkning (inv. ) Befolkning enl. plan Total genomsnittlig BOD, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig BOD, uUopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, utlopp (mg/1) Vattenmängd, dygnsgenom snitt (m3/dygn) 4 995 1 960 5600 6 500 8 154 1960 5600 6 500 475 475 475 475 25 25 25 25 300 300 300 300 35 35 35 35 2 492 582 1680 1940 ATL AVLOPPSSYSTEM, CAMPO DE DALIAS, ALMERIA 95/11/61/014 Solanillo 75 000 Felix 600 106 686 1200 475 475 Summa 166 927 208 522 Enix 250 600 475 Faktisk befolkning (inv. ) Befolkning enl. plan Total genomsnittlig BOD, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig BOD, utlopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, uUopp (mg/1) Vattenmängd, dygnsgenom- snitt (m3/dygn) 25 25 25 300 300 300 35 35 35 35 263 340 160 /1V3 7. Tidsplan Planering av projektet Markförvärv Huvudsakliga arbeten Operativ fas B B B S B H B B O t M B M Ba Påbörjas 5. 6. 1993 10. 4. 1995 31. 08. 1995 1. 1. 1999 Avslutas 7. 2. 1995 31. 12. 1998 8. Beräkning ?y kostnader och sociala och «frnnnmfrka fördelar Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande gnmdfömtsättningar fastställts: Investeringar för 20 års livslängd Drifts- och underhällskostnader Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de belopp som tas ut av användarna) Beräknad miljövinst Återanvändning av behandlat vatten Den interna avkastningen är 8,12%. Detta sifferresultat bör kompletteras med projektets evenmella inverkan på de ekonomiska möjligheterna i området, mrismens utveckling på landsbygden och ökat välbefinnande för lokalbefolkningen. 9. Miljökonsekvensanaivs Miljökonsekvensanalysen visar ett positivt resultat på grund av att projektet medför följande: Bättre miljökvalitet genom avloppsrening som avlägsnar föroreningar till följd av människornas inverkan. Ökad tillgång till vatten genom att utbredda föroreningar förhindras. Minskad förorening av akvifererna. Systematisk förbättring av de marina ekosystemen som tidigare skadades av avloppsvatten utan adekvat rening. Uppfyllelse av direktiv 91/271/EEG. De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. A\H 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) Totalkostnad Stödberättigad kostnad (efter den 7. 4:95) Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden: 32 594 272 32 594 272 85% 27 705 131 /M Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsammanfattning Nr 95/11/61/015 1. Projektnamn Avloppsreningsverk, östra Murcia 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Namn: Adress: Plats Direcciön General de Calidad de las Aguas (MOPTMA) Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid Spanien Medlemsstat: Region: Murcia Autonom provins: Murcia 5. Beskrivning Projektet består i byggandet av nödvändiga anläggningar för avloppsrening i Murcias kommun. För detta skall följande arbeten utföras: AU Avloppsanläggning som omfattar följande enhetliga processer: Förbehandling, vattenmätning, primärsedimentering, biologisk rening, sekundärsedimentering, recirkulation av biologiskt slam, desinfektion av vattnet med klor eller ozon för eller ultraviolett desinfektion samt primärsedimenteringen. installation av reagensdosering Slambehandlingsanläggning som omfattar följande processer: Förtjockning av primärslam och biologiskt slam, anaerobisk rötning, regleringstank för rötslam, torkning, förvaring och tömning. Gasbehandlingsanläggning som omfattar följande: Förvaring av rötgas i en hydrauliskt tillsluten gasbehållare, kompressorer för ökning av gastrycket före brännaren, värmepanna för vatten och skorsten för förbränning av överskottsgas. Anläggning för luktbehandling och ventilation av lokalerna. Följande processer skall användas: Utsugning av förorenad luft, ledning till luktborttagningsanläggningen, kemiska kontakttorn och utsugning av frånluft. Luktbehandling föreslås vid följande: Tillförsel, inpumpning av råvatten, förbehandling, primärsedimentering, slam- förtockare, förvaringstank för slam, avvattnings- och uppvärmningsanläggning samt pump- och slamkammare. 6. Syfte Anläggningsarbeten för ett reningsverk för vatten från avloppssystemen i den östra delen av Murcias kommun. Därigenom minskas föroreningarna i denna kommun, med en befolkning på 875 000 personekvivalenter, till nivåer som är godtagbara för utsläpp i floden Segura. De viktigaste parametrarna för reningsverken är följande: n> RENINGSVERK MURCIA-ESTE 95/11/61/015 SUMMA Faktisk befolkning (inv. ) Befolkning enl. plan 285 015 875 000 Total genomsmttlig BOD5, inlopp (mg/1) 350 Total genomsmtUig 25 BOD5, uUopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, inlopp (mg/1) 300 Total genomsmttlig SS, uUopp (mg/1) 25 Vattenmängd, dygnsgenomsnitt (m3/dygn) 150 000 s s s s s i s s s s s s a s s a a s s E S s d s s s s s s i B s s a s t s B KS ,m 7. Tidsplan Planering av projektet Markförvärv Huvudsakliga arbeten Operativ fas Påbörjas Avslutas 15. 4. 1994 1. 1. 1999 31. 12. 1998 Kostnads-Zintäktsanalvs Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande grundförutsättningar fastställts: Investeringar för 20 års livslängd Drifts- och underhållskostnader Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de belopp som tas ut av användarna) Beräknad miljövinst Återvinning av behandlat vatten Den interna avkastningen är 13,03%. Detta sifferresultat bör kompletteras med projektets evenmella inverkan på de ekonomiska möjligheterna i området, mrismens utveckling på landsbygden och ökat välbefinnande för lokalbefolkningen. Miljökonsekvensanaivs Miljökonsekvensanalysen visar ett positivt resultat på gmnd av att projektet Uc) medför följande: Bättre miljökvalitet genom avloppsrening som avlägsnar föroreningar till till följd av människornas inverkan. Ökad tillgång till vatten genom att utbredda föroreningar förhindras. Minskad förorening av akvifererna. Systematisk förbättring av de marina ekosystemen som tidigare skadades av avloppsvatten utan adekvat rening. Uppfyllelse av direktiv 91/271/EEG. De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) Totalkostnad 23 247 476 Stödberättigad kostnad (efter den 7. 4. 95) 23 247 476 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden: 19 760 354 /lc)0 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sanunanhållningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt Nr 95/11/61/017 1 Projejrtpamn; Avloppsledningar och utbyggnad av avloppsreningsverket i Rincön de Leon, Alicante. 2 Organ sorg ansvarar för qm$Kan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid, Spanien 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Direcciön General de Calidad de las Aguas 3. 2 Adress: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid, Spanien 4 Elan 4. 1 Medlemsstat: SPANIEN 4. 2 Provins: Alicante Autonom region: Valencia 5 Protektbeskrivning Projektet omfattar erforderliga installationer för rening av avloppsvatten i Alicante. I detta syfte kommer följande arbeten att utföras: 1. Utbyte av huvudledningarna mellan San Vicente och Alicante. 2. Utbyte av ledningen mellan Centro Comercial och den västra ledningen. 3. Upprustning av pumpstationen i San Gabriel. 4. Pumpning av vatten från pumpstationen i San Gabriel till avloppsreningsverket. 5. Pumpstation och pumpning från Barranco de las Ovejas. 6. Utbyggnad och upprustning av avloppsreningsverket i Rincôn de Leon. Rivning och nybyggnad av anläggning för förrening, försedimentering, förtjockning, anaerob nedbrytning m m. Avloppsreningsverket kommer följaktligen att innefatta: Vartenrening: förrening, försedimentering, biologisk rening (aktivt slam) samt desinfektion. Luktreducering sker med hjälp av aktivt kol. /Ich S lambehandling: primärslamcirkulation, förtjockning med hjälp av tyngdkraften, anaerob nedbrytning, uppvärmning av slam samt mekanisk dehydratisering genom centrimgering. 7. Avloppsledning som leder det renade vattnet från reningsverket till pumpstationen i San Gabriel och därifrån vidare till avloppskanalen i havet. 8. En 500 meter lång undervattensledning för utsläpp i havet. 9. Byggande av en vattentäkt i form av en reservoar för att möjliggöra uttag av 4 hm3 per år. Syfte. Genomföra arbeten och installationer vid ett reningsverk som tar hand om avloppsvattnet från huvudledningarna i Alicante kommun. I och med detta kommer man att kunna minska föroreningarna i denna kommun, som har en personekvivalent på 373 000, och uppnå acceptabla nivåer för utsläpp av avloppsvatten i floden Segura eller i havet. AVLOPPSLEDNINGAR OCH UTBYGGNAD AV RENINGSVERKET I RINCON DE LEON, ALICANTE 95/11/61/01? Nuvarande invånarantal Planerad personekvivalent BS5 sammanlagt medelvärde, inlopp (mg/1) BS5. sammanlagt medelvärde, utlopp (mg/1) SS sammanlagt medelvärde. SAMMANLAGT 32TÖÖÖ 373 000 1ST W 322 inlopp (mg/1) SS sammanlagt medelvärde utlopp (mg/1) Vattenvolym genomsnitt per dag (nrVdag) W 75T5ÖÖ" Tidsplan för arbetena Projektering Markförvärv Anläggningsarbeten Ibruktagande Påbörjas Avslutas 941231 980101 971231 /l^ Samhällsekonomisk koatnadWintäktsanalvs En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: - investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år - kostnader för drift- och underhåll - avgifter för utsläpp, rening samt V A-taxa (driftskostnader täcks av avgifter från användarna) - värdering av miljövinster - återanvändning av renat vatten Den erhållna internräntan blir 9,62 %. Till detta skall läggas projektets eventuella positiva inverkan pä den ekonomiska utvecklingen i området, landsbygdsturismens utveckling och den förbättrade levnadsstandarden för lokalbefolkningen. - MlljÖkoBselcvens^qaJys Miljökonsekvensanalysen är positiv tack vare att projektet har följande effekter: - Förbättrad miljö och minskade föroreningar genom rening av avloppsvatten. - Ökad vattentillgång genom att man undviker diffusa, utsläpp. - Minskad mängd föroreningar som når vattenförande skikt. - Systematisk förbättring av marina ekosystem där avloppsvatten tidigare släppts ut utan adekvat reningsgrad. - Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten innan det når nätet, är tillämpliga. 10 Totala kQgtqa j et (j eçpj Projektets, tQ^ltotnad: W 886 085 Städberättiftande totalkostnad feftcr 9504071: 16 886 085 SlädDM: Stöd från Sammanhallningsfniv|ftn' 85 % 14. 353. 172 /W Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. BILAGA I SPECIFIKATIONER Sammanfattning av projekt Nr 95/11/61/018 1 Projektnamn: Avloppsledningar i centrala Asturien. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Direcciön General de Calidad de las Aguas 3. 2 Adress: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid, Spanien 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: SPANIEN 4. 2 Provins: Asturien Autonom region: Asturien 5 Projektbeskrivning Projektet innefattar nödvändiga installationer för rening av avloppsvatten från kommunerna El Berrön, Oviedo, Siero, Aller och Mierés, som ligger i centrala Asturien. I detta syfte kommer följande arbeten att utföras: A) KOMPLETTERANDE AVLOPPSLEDNINGSSYSTEM VID ALLERFLODEN I CAUDALFLODENS DALGÅNG, STRÄCKAN SO VILLA-O Y ANCO. Huvuddelen av ledningen är synlig och löper parallellt med Allerfloden, med en längd av 6 421 löpmeter. Rörens diameter är 300, 500 och 600. Vidare planeras fjorton anslutningsledningar, vilket sammanlagt innebär 9 074 löpmeter rör. B) KOMPLETTERANDE AVLOPPSLEDNINGSSYSTEM VID NORENAFLODEN, STRÄCKAN LA FRESNEDA-NORENA. jCty Sammanlagt är ledningen 8 632 löpmeter och rörens diameter är 1 000, 800 och 600. På så sätt ligger vattenhastigheten hela tiden inom intervallet 0,6 till 3,0 m/s. Den maximala lutningen på denna sträcka är 0,4 % och den minimala 0,2 %. C) KOMPLETTERANDE AVLOPPSLEDNINGSSYSTEM VID NORAFLODEN, STRÄCKAN LLAMARGAS- EL BERRON. Ledningen består av 4 240 löpmeter rör, med diameter 1000, 800, och leder avloppsvatten från samhällena mellan el Berrön och Villaperez, till reningsverket i Villaperez. Vattenhastigheten ligger mellan 0,6 och 3,0 m/s. Maximal och minimal lutning är 0,29 % respektive 0,2 %. Svfte Utföra anläggningsarbeten och installation av tre ledningar för transport av avloppsvatten från kommunerna El Berrön, Oviedo, Siero, Aller och Mierés till reningsverken i Villaperez och Baina. I och med detta minskar man föroreningarna från dessa kommuner, som har en befolkning på 85 000 invånare. De gmndläggande parametrarna för ledningarna är följande: AVLOPPSLEDNINGAR I CENTRALA ASTURIEN 95/ii/6l/uiS Ledning Ledning Ledning TOTALT Nuvarande in vånarantal Planerad person ekvivalent Norafloden 16 297 Norenafloden 18 075 Allerfloden 13 170 47 542 30 000 4ÖÖÖÖ 15ÖÖÖ 85Ö0Ö 7 Tidsplan för arbetena Projektering Markförvärv Anläggningsarbeten Ibruktagande Påbörjas 940720 940606 941121 971121 Avslutas 950125 961205 8 Samhällsekonomisk kostnads-Zintäktsanalvs En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år • • kostnader för drift- och underhåll Ä • avgifter för utsläpp, rening samt V A-taxa (driftskostnader täcks av avgifter från användarna) • värdering av miljövinster • återanvändning av renat vatten Den erhållna internräntan blir 23,26 %. Till detta bör läggas projektets eventuella inverkan på landsbygdsturismens utveckling, förbättrade sanitära förhållanden, återhämtning för fisket samt annan produktiv verksamhet, bättre utnyttjande av floderna, värdestegring på intilliggande mark, förbättrad levnadsstandard, förbättrat miljöskydd samt en ökad social medvetenhet. 9 Miljökonsekvensanaivs Miljökonsekvensanalysen är positiv tack vare att projektet leder till: • Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. • Förbättrad miljö och minskade föroreningar genom rening av avloppsvatten. • Minskad mängd föroreningar som når vattenförande skikt. • Systematisk förbättring av marina ekosystem där avloppsvatten tidigare släppts ut utan adekvat reningsgrad. Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten innan det når nätet, är tillämpliga. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 95Q407V. Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: Totalkostnaden fördelar sig enligt följande: Allerflodens ledning Norenaflodens ledning Noraflodens ledning (sträckan Las Llamargas- El Berrön) 15 483 943 15 483 943 85 % 13 161 351 5 938 160 5 760 120 3 785 663 ». /i% Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. BILAGA I SPECIFIKATIONER Sammanfattning av projekt Nr 95/11/61/019 1 Projektnamn: Sanering av Avilésbukten, vänstra sidan. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Direcciön General de Calidad de las Aguas 3. 2 Adress: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid, Spanien 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: SPANIEN 4. 2 Provins: Asturien Autonom region: Asturien 5 Projektbeskrivning Projektet innefattar nödvändiga installationer för rening av urbant avloppsvatten på den vänstra sidan av Avilésbukten. Reningssystemet bygger på att man med hjälp av en stor kompletterande avloppsledning och flera sekundärledningar samlar upp alla utsläpp på den vänstra sidan av bukten, inklusive utsläppen från en stor del av Castrillöns kommun, och leder dem till hamnbassängen och vidare över till andra sidan av floden. Huvudledningen har en längd av 5 999 löpmeter. 6 Svfte Utföra anläggningsarbeten och installation av ledningar för transport av avloppsvatten från Avilés kommun till det framtida reningsverket i Nieva. I och med detta minskar man föroreningarna från dessa kommuner, som har en befolkning på 140 000 invånare. De grundläggande parametrarna är följande: SANERING AV VÄNSTRA SIDAN AV AVILÉSBUKTEN 93/11/61/019 I TOTALT /\ ^ "} i <5 g Nuvarande invånarantal Planerad personekvivalent 140 620 169 589 7 Tidsplan för arbetena Projektering Markförvärv Anläggningsarbeten Ibruktagande Påbörjas 951001 980101 Avslutas 971231 8 Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: • investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år • kostnader för drift- och underhåll • Avgifter för utsläpp, rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av avgifter från användarna) • värdering av miljövinster • återanvändning av renat vatten Den erhållna internräntan blir 44,24 %. Till detta bör läggas projektets eventuella inverkan på landsbygdsturismens utveckling, förbättrade sanitära förhållanden, återhämtning för fisket samt annan produktiv verksamhet, bättre utnyttjande av floderna, värdestegring på intilliggande mark, förbättrad levnadsstandard, förbättrat miljöskydd samt en ökad social medvetenhet. 9 Miljökonsekvensanaivs Miljökonsekvensanalysen är positiv tack vare att projektet leder till: • Förbättrad miljö och minskade föroreningar genom rening av avloppsvatten. • Minskad mängd föroreningar som når vattenförande skikt. • Systematisk förbättring av marina ekosystem där avloppsvatten tidigare släppts ut utan adekvat reningsgrad. • Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: 14 015 266 Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): 14 015 266 /J9j Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 85 % 11 912 976 ^ O c> Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. BILAGA I SPECIFIKATIONER Sammanfattning av projekt Nr 95/11/61/020 1 Projektnamn: Avloppsreningsverk i Huelva. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Direcciön General de la Calidad de las Aguas. 3. 2 Adress: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid, Spanien. 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: SPANIEN 4. 2 Provins: Huelva Autonom region: Andalusien 5 Projektbeskrivning Projektet innefattar nödvändiga installationer för rening av avloppsvatten i Huelva kommun. För detta syfte kommer följande arbeten att utföras: RENINGSVERK I HUELVA Vattenreningsprocessen består av: förrening, fysikalisk-kemisk rening, försedimentering, slutsedimentering samt desinfektion (klorering). Slambehandlingsprocessen består av: slampumpning, luftningstank, slamcirkulation, förtjockning med hjälp av tyngdkraften, anaerob rötning med energiåtervinning och luktreducering. Svfte Utföra anläggningsarbeten och installation av reningsverk för rening av avloppsvatten från Huelva kommun. I och med det minskar man föroreningarna från denna kommun, som har en personekvivalent på 180 000, och uppnår acceptabla nivåer för utsläpp av avloppsvatten i Atiantiska oceanen via undervattensledningar. De grundläggande parametrarna för reningsverket är följande: 95/11/61/017 Nuvarande invånarantal Planerad personekvivalent BSS sammanlagt medelvärde, inlopp (mg/1) BS5 sammanlagt medelvärde, utlopp (mg/1) SS sammanlagt medelvärde ISAAjMANUCT""" 144 008 180 000 3ÖÖ "55 277 inlopp (mg/1) SS sammanlagt medelvärde utlopp (mg/1) Vattenvolym genomsnitt per dag (nrVdag) 35 58 500 7 Tidsplan för arbetena Projektering Markförvärv Anläggningsarbeten Ibruktagande Påbörjas Avslutas 950901 980701 980630 8 Samhällsekonomisk kostnads-Zintäktsanalvs/intäktsanalvs En kostnads-Vintäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år • • kostnader för drift- och underhåll • avgifter för utsläpp, rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av avgifter från användarna) • värdering av miljövinster • återanvändning av renat vatten Den erhållna internräntan blir 11,31 %. Till detta bör läggas projektets eventuella inverkan på den ekonomiska Utvecklingen i området samt en förbättrad levnadsstandard för lokalbefolkningen. °i o'L & f c ^ à & i i t t & ^^ 9 Miliökonsekvensanalvs Miljökonsekvensanalysen är positiv tack vare att projektet leder till: Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. • • Förbättrad miljö och minskade föroreningar genom rening av avloppsvatten. • Ökad vattentillgång genom att man undviker diffusa utsläpp. • Minskad mängd föroreningar som når vattenförande skikt. • Systematisk förbättring av marina ekosystem där avloppsvatten tidigare släppts ut utan adekvat reningsgrad. Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten innan det når nätet, är tillämpliga. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 950407): Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 22 794 059 22 794 059 85 % 19 374 950 &>l Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Nr 95. 11. 61. 021. A 1. Projektnamn: Sanering, Madrid, 1995 2. 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Myndighet som ger in ansökan Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid Myndighet som ansvarar för genomförandet Namn: Adress: Barcelö, 6 - 28004 Madrid Ayuntamiento de Madrid Plats Medlemsstat: Spanien Region: Madrid 5. Beskrivning En serie om 6 miljöprojekt för behandling av illaluktande avloppsvatten, vilket för Madrids del skulle förbättra miljön kring floden Manzanares. Följande projekt ingår: 1. Teknisk anpassning av datainsamlingssystemet vid Madrids avlopps reningsverk. Åtgärden omfattar uppgradering och anpassning av det befintliga systemet genom installation av ny utrustning i kommunens över- vakningscentral och i vart och ett av de sju reningsverken, liksom installation av ett lokalt Ethernet-nät. 2. Utökning av luktbehandlingsystemet i Viveros de la Villas reningsverk. Åtgärden omfattar tillämpning av systemet i rensnings- och slam- avskiljningszonerna och i filtrerkamrarna, varvid de tre zonerna byggs ? £^ om så att arbetsmiljön i dessa blir dräglig för personalen utan att luktbehandlingssystemets effektivitetsnivå påverkas. ?»5 3. Övertäckning av försedimenteringsbassängerna i Viveros de la Villas "" reningsverk. Åtgärden omfattar konstruktion och anläggning av slutna utrymmen för isolering av dessa zoner för att förhindra gasutsläpp samt konstruktion för evakuering och lämplig utrustning och efterbehandling av luft från de slutna utrymmena. installation av 4. Installation av en avskiljare för biologiskt slam i la Chinas reningsverk. Följande installationer ingår: En rund avskiljare med 15 m diameter; en behållare för slamförvaring samt en pump; slampumpar av bättre kvalitet som ersättning för de gamla pumparna; en ny flotationslinje; ett system för tillförsel och trycksättning av luft; ett system för slamcirculation samt nödvändig elektrisk utrustning; anpassning av pump- och rötningssystem samt arbeten i samband med detta. 5. Andra etappen av förbättringen av miljösituationen i la Chinas renings verk. Åtgärden omfattar arbeten, installationer och utmstningar för att helt eller delvis förhindra uppkomsten av dålig lukt i zonerna för förbehandling av råvatten och för anaerob rötning av slam. 6. Första etappen av förbättringen av miljösituationen i Butarques renings verk. Åtgärden omfattar inbyggnad av förbehandlingszonerna (grovrensgaller, finrensgaller, transportband och behållare-komprimator) för att isolera dessa från omgivningen. I varje zon installeras ett system för evakuering och efterbehandling av luft. 6. Svfte Uppgradering och anpassning av datainsamlingssystemet för att erhålla snabbare och mera exakta uppgifter från avloppsreningsverken. Minskning av utsläppen av dålig lukt i avloppsreningsverken och spridningen av dessa till omgivningen. En ansenlig förbättring av avloppshanteringen. 7. Tidsplan lo€ t yp avarbete Huvudsakliga arbeten Påbörjas 1. 9. 1995 Avslutas 31. 12. 1995 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Den ekonomiska analysen för projekten omfattar en period av 25 år. Den interna avkastningen varierar mellan 8 och 21,9%. I kostnaderna ingår investeringar för anläggningsarbeten eller utrustning för varje projekt liksom drifts- och underhållskostnader. De vinster som tagits med i beräkningen är grundade på miljövinster och vinster i fråga om skydd mot skador på vattenförsörjningssystemet. 9. Miljökonsekvensanaivs Projekten omfattar åtgärder för förbättring av miljösituationen i Madrids avloppsreningsverk genom minskad uppkomst av dålig lukt. Tack vare datainsamlingssystemet kommer stilleståndstiderna i avloppsreningsverken att minska och därigenom den mängd obehandlat vatten som släpps ut direkt i floden. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 161,225 ptas) Total kostnad Stödberättigad kostnad Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden Fördelning av stödet: 2 013 335 2 013 335 80% 1 610 668 1. Teknisk anpassning av avloppsrenings verkens datainsamlingssystem 2. Utökning av luktbehandlingssystemet i Viveros de la Villas avloppsrenings verk 3. Övertäckning av försedimenterings- bassängerna i Viveros de la Villas reningsverk 380 090 129 012 198 480 ÎpV 4 * Installation av en avskiljare för biologiskt slam i la Chinas renings verk. 5. Andra etappen av förbättringen av 277 873 miljösimationen i la Chinas reningsverk 277 873 6. Första etappen av förbättringen av miljösimationen i Butarques renings verk 347 341 SUMMA 1 610 668 ?oJ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Nr 95/11/61/021 D 1. Projektnamn: Fast kommunalt avfall, Madrid, 1995 2. 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Myndighet som ger in ansökan Namn: Adress: Direcciön General de Planificaciön (MEH) P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid Myndighet som ansvarar för genomförandet Namn: Ayuntamiento de Madrid Adress: Barcelö 6 - 28004 Madrid Plats Medlemsstat: Spanien Region: Madrid 5. Beskrivning En serie om fem projekt, varav fyra skall genomföras i Valdemingömez- området, där Madrids kommun har en station för integrerad behandling av kommunalt avfall med en kapacitet på 1 200 ton/dag. Denna station består av en återvinnings- och komposteringsenhet och en energiutvinningsenhet. Det sjätte projektet gäller stationen i Migas Calientes. 1. Ombyggnad och anpassning av återvinnings- och komposterings- enheten i Valdemingömez till en kapacitet av 850 ton/dag. Denna enhet integreras i de befintliga anläggningarna som byggs om och anpassas till den nya kapaciteten. Projektet omfattar också nödvändig miljöförbättring i form av separation av dag- och lakvatten, byggnad av nya lakvattenbassänger samt utseendemässig förbättring och anpassning av byggnaderna till omgivningen. ?o<3 Förbättring av anläggningarna för kompostframställning i Madrids station för integrerad behandling av kommunalt avfall. Projektet för avfallsbehandlingsstationen i Valdemingömez omfattar förstoring och automatisering av komposteringsbassängen samt en viss förbättring av kompostreningssystemet. För de planerade förbättringarna krävs anpassning och utökning av de befintliga anläggningarna samt installation av ny utrustning. System för automatisk kontroll av lastning/lossning vid Madrids station för integrerad behandling av kommunalt avfall. Det planerade systemets viktigaste funktioner är beräkning och lagring av data om den last lastbilarna levererar till anläggningen. Det består av en I/O-enhet, en central styrenhet och en identifieringsenhet för lastbilarna. Behandling av rökgaser med aktivt kol vid Madrids energiutvinnings- station Enheten för behandling av gaser vid avfallsförbränningsanläggningen i Valdemingömez skall kompletteras med behandling av rökgaser med aktivt kol i pulverform. I första hand är det fråga om att lösa problemet med förvaring och blandning av de båda tillsatta produkterna, nämligen aktivt kol och släckt kalk i pulverform, och i andra hand en kontrollerad och konstant tillförsel av denna blandning till gasledningen. Station för omvandling av vegetabiliskt avfall, Viveros de Migas Calientes Anläggning av en station för behandling av vegetabiliskt avfall, med en golvyta på 15 314 m2, omfattande en mottagnings- och förvaringszon, en behandlingszon och en zon för slutlig framställning och blandning. Volymen behandlat vegetabiliskt avfall är 9 000 ton/år. 6. Svfte Anpassning av återvinningsanläggningen till de nya källsorteringsprocesserna samt produktionsökning. no Förbättring och optimering av komposteringsprocessens blandnings system och av kompostens fysiska och biologiska kvalitet. Insamling av data och datorstödd dirigering av lastbilarna och av det som transporteras till stationen för integrerad avfallsbehandling. Återställande av det område som använts som soptipp. Återvinning av vegetabiliskt avfall och användning av dessa vid kompostframställning. 7. Tidsplan, •i i "i1 "SBEsaggsssssasa i,. i • • ' " '. 111 • un v i s s s — s g s a s s s ac i nu i IIIIIMSSSBBS II , = = = == Typ av arbete Huvudsakliga arbeten Påbörjas 7. 4. 1995 Avslutas 31. 12. 1996 Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Den ekonomiska analysen för alla projekten omfattar en period av 15 år. Den interna avkastningen varierar mellan 8 och 13%. I kostnaderna ingår investeringar för anläggningsarbeten eller utrustning för varje projekt liksom drifts- och underhållkostnader. De vinster som tagits med i beräkningen är minskade sanitära olägenheter för försäljning av befolkningen, besparingar biprodukter lukt, minskade transportkostnader). (kompost) och miljövinster i fråga om avfallshantering, (minskad Miljökonsekvensanaivs Projekten syftar till att eliminera en stor del av de luft-, mark- och grundvattenföroreningar som uppkommer vid avfallsbehandling, särskilt genom att minska komposteringslukternas inverkan på miljön, minska utsläppet av kvicksilverdioxin från rökgaserna, förhindra att vegetabiliskt avfall kommer ut i omgivningen. 8 -i-i 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 162,225 ptas) Total kostnad Stödberättigad kostnad Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden Fördelning av stödet: 11 227 167 11 227 167 80% 8 981 733 1. Anpassning av återvinnings- och komposteringsanläggning 2 472 073 4 573 980 2. Förbättring av anläggningarna för kompostframställning 174 167 3. System för automatisk kontroll av lastning/lossning 355 280 4. Behandling av rökgaser med aktivt kol 1 406 233 5. Station för omvandling av vegetabiliskt avfall 8 981 733 SUMMA ?. -!*- Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Nr 95. 11. 61. 021 E 1. 2. 2. 1 2. 2 Proiektnamn: Stadsmiljö 1995, Madrid. Myndighet som ger in ansökan Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH Adress: Paseo de la Castellana, 162, 28071 Madrid 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. Namn: Ayuntamiento de Madrid Adress: Barcelö, 6 - 28004 Madrid Plats Medlemsstat: Spanien Region: Madrid Beskrivning Följande två projekt planeras: 1. Anläggning av ett centrum för akustiska undersökningar i Madrid. Centret skall bestå av en central byggnad kompletterad med en provningsbana för fordon och en plattform för mätning av buller från maskiner i allmänhet. Byggnaden skall inrymma mätningslaboratorier för fordons- och maskinbuller, ett laboratorium för underhåll och kalibrering av instrument, ett ekofritt rum samt ett datoriserat bibliotek för centraliserad information. Hela byggnaden skall förses med ljudisolerande väggar och stämma överens med alla direktiv i detta avseende. 2. Återställande av skadade områden och förbättring av miljön i Casa del Campos park. Ï43 Följande åtgärder planeras: - För att undvika risken för föroreningar i parken planeras sanering av källor och vattentäkter och rening av vattendrag. M<* Skogsföryngring i förtätade och eroderade delar av parken. De konkreta ~ åtgärderna i detta avseende är inriktade på anläggningen av ett _ dräneringssystem och nyplantering av buskar och örter i eroderade områden. Förbättring av vegetationen, framför allt stråken av busk- och örtvegetation. Uppsättning av fågelbord, fågelholkar och Mcknmgsplattformar samt plantering av fruktträd och anläggning av små dammar. Återställande av faunan genom inplantering av karpfiskar, hardjur, ekorrdjur och änder. Återställande av historiska minnesmärken, natursköna platser och service. Anläggning av botaniska leder och en fågelobservationsplats. 6. Sylte Syftet varierar alltefter projekt. 1. För centrumet för akustiska undersökningar: Kontroll av nivån på ljudutsläpp från motorfordon, larm och sirener, samt från bygg- och anläggningsmaskiner, för minskning av buller nivåerna i staden. Undersökning av bullerskärmarnas geometri. Undersökning och förbättring av ljudförhållandena vid kollektiva transporter i syfte att minska bullernivån. 2. För återställande av skadade områden och förbättring av miljön i Casa del Campos park: Förbättring av de fysiska, kemiska och biologiska tillståndet hos vatten täkter och vattendrag samt hos vatten i omlopp. Begränsning av risken för förlust av land och erosion. Stärkande av den inhemska växtligheten i området och bevarande av den vegetation som har störst ekologiskt värde. Sanering av en yta av 13 400 m2. 2 214 512 m2 skogsföryngring. 7. Tidsplan Typ av arbete Påbörjas Avslutas He Huvudsakliga-arbeten 1. 10. 1995 31. 12. 1996 = = = = = = = = S S S S S S S = S = S S S = S S S S S = S K =S H6 8. Ekqpomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Syftet-med kostnads-/intäktsanalysen för dessa projekt är att fastställa den ekonomiska avkastningen ur social synvinkel. Analysen är baserad på en uppskattad livslängd av 25 år. I kostnaderna ingår gjorda investeringar. Underhållskostnaderna uppskattas till 5% på investeringarna. Vinsterna av projektet med centret för akustiska undersökningar är följande: Befolkningen skyddas mot bullerproblem. Kontrollkapaciteten kommer att kunna ökas med närmare 500%, jämfört med aktuella siffror. Minskat ljudutsläpp (miljövinst). De sociala vinstema av återställandet av Casa del Campos park beräknas med hänsyn till resekostnaderna. Principen för denna metod är att den tid eller de pengar som anslås för att besöka en plats visar det värde som denna plats representerar för varje individ. Den sammanlagda summan för alla besökare representerar det värde som denna resurs utgör för samhället. Den interna avkastningen för dessa projekt uppskattas till 11,5 respektive 16,2%. 9. Miljökonsekvensanaivs Den serie projekt som omfattas av detta beslut kommer att inverka positivt på miljön eftersom syftet med de planerade åtgärderna är att bevara, skydda och förbättra stadsmiljön, skydda människors hälsa, utnyttja naturtillgångarna förnuftigt och rationellt. Projektet rör inte något miljökänsligt område. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) Total kostnad Stödberättigad kostnad (efter den Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden ) Fördelning av stödet: 4 130 652 4 130 652 80% 3 304 522 H> Centrum för akustiska undersökningar Återställande av Casa del Campos park Summa 811 715 2 492 807 3 304 522 UÎ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projelrtsarnmanfattning Nr 95. U. 61. 022D 1. Projektnamn Kommunalt avfall i Barcelona 1995. 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 2. 2 Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. Namn: Ayuntamiento de Barcelona Adress: Plaza de San Miquel, s/n - 3a planta - 08002 Barcelona Plats Medlemsstat: Spanien Region: Katalonien Beskrivning Åtgärden omfattar följande 7 projekt: Nr 1 Tekniskt styrsystem för hämtning av källsorterat avfall Projektet omfattar utplacering av 1 500 containrar för papper, glas och emballage, införande av ett system som automatiskt väger på sopbilarna placerade containrar, införskaffande av milande material (4 bilar för för packningsavfall och 4 för pappersavfall), fasta installationer och stymtrustning samt program- och maskinvara (4 enheter). M 9 Nr 2 Gasrening och filtrering av rök från förbränningsanläggningen i Besös Genom enstegstekniken i våtprocessen och uppvärmning av gaser avser man att minska gasutsläppet från denna anläggning. För detta ändamål skall nya anläggningar byggas och ny elektromekanisk utrustning installeras samtidigt som en del ändringar skall göras av den nuvarande utrustningen. Nr 3 Centraler för hämtning, sortering och disponering av kommunalt avfall som inte omfattas av hämtningen av hushållsavfall Installation av 8 anläggningar: 4 anläggningar av typ B, vardera med en storlek på 2 400 m2 och en kapacitet för behandling av 6 300 ton avfall per år och 4 anläggningar av typ A, vardera med en storlek på 4 500 m2 och en kapacitet för behandling av 12 600 ton avfall per år samt kompletterande arbeten för drift av anläggningarna. Nr 4 Anpassning och idrifteättning av återvinningsanläggningen för fast kommunalt avfall Åtgärden omfattar utbyte av utrustningen genom installation av ett nytt komposteringssystem, anpassning av anläggningens två sorteringslinjer till sortering av uppsamlade förpackningar och emballage, installation av en linje som komprimerar och omformar voluminöst avfall till balar, anläggning av en ny mottagningsstation för hushållsavfall som inte är förenligt med fast kommunalt avfall och en plastreningsanläggning samt inköp av två fordon för uppsamling/komprimering av förpackningar. Nr 5 Åtgärder i förbränningsanläggningen i Montcada Syftet med projektet är att komplettera de nuvarande anläggningarna med a) 2 extra brännare, varav en i varje ugn, med en högsta nominell effekt på 2 500 000 kcal/t, tillsammans med kylfläktar, styr- och övervakningssystem och nödvändig tilläggsutrustning; b) Installation av ett halvvåt process för gasrening med skorsten, malningsramper, kylvattenkrets och reglersystem; c) Gasanalysator. Nr 6 Centraler för klassifiering, återvinning och sedimentering av fast kommunalt avfall Projektet omfattar anläggning, utrustning och drift av 12 centraler. Sju av centralerna är av typ B med en storlek på 2 275 m2 och skall installeras i Barcelona, Cerdanyola, S. Feliu de Llobregat, Montcada, Sr. Just D. , St. Vincens dels H. och St. Andreu de la B. De övriga fem centralerna är av typ C (4 500 m2), varav tre skall installeras i Barcelona, en i Badalona och en i Gavå. Nr 7 Källsortering av förpackningar och emballage i containrar på allmän plats Projekt omfattar utplacering av behållare av iglootyp för förpackningar och emballage från hushållen på olika ställen i Barcelonas storstadsområde. Uppskattat antal är 2 800 enheter. I projektet ingår också utrustning av fyra lastbilar med 20 m3 kapacitet för tömning och transport av materialet till ^O sorteringsanläggningen. 6. Syfte Syftet varierar alltefter projekt: Nr 1 Uppsamling av 24 000 ton avfall per år. Nr 2 Anpassning av anläggningen till gemenskapslagstiftningen för att begränsa utsläpp av föroreningar i luften. Nr 3 Klassificering och uppsamling av 75 600 ton avfall per år. Nr 4 Anpassning av anläggningen för behandling av 80 000 ton avfall per år. Nr 5 Minskning av gasutsläpp och därigenom av föroreningar i området. Nr 6 Behandling av 70 000 ton avfall per år. Nr 7 Uppsamling av 35 000 ton avfall från förpackningar och emballage per år. 7. Tidsplan Typ av arbeten Huvudsakliga arbeten i " 1 Påbörjas 7. 4. 1995 ' = s = = 3 B= ' i 'i i Avslutas 31. 12. 1998 i Igaaea;~—-g—---a—a—g-— I 8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar Den ekonomiska analysen för projektet omfattar en period på 20 år utom för hämtningen av källsorterat avfall, som omfattar en period på 15 år. Den interna avkastningsgraden varierar mellan 8,9 och 28%. I kostnaderna ingår fömtsedda investeringar för att uppfylla det planerade syftet liksom kostnader för drift och underhåll. Vinsten baseras på fördelarna av minskade föroreningar, återvinning och åter- användning (genom försäljning av material), energi- och materialbesparingar, förbättrad livskvalitet, återvinning av de områden som använts som okontrollerade soptippar och tillkomsten av nya arbetstillfällen. ? i i 9. Milj ökonsek vensanaivs a) b) Projekten utgör åtgärder för att förhindra miljöpåverkan från avfallet. De bidrar till förbättrad hämming och återvinning av fast avfall som skydd för miljön. Likaledes minskas gasutsläppen, vilket minskar luft föroreningarna i området. Projekten för gasrening och filtrering av rök från förbrännings anläggningen i Besös och åtgärder i förbränningsanläggningen i Montcada bör vara förenliga med direktiv 80/779/EEG, 84/360/EEG, 85/203/EEG, 88/609/EEG och 89/429/EEG. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 161,225 ptas) Totalkostnad Utgifter före dagen för stödets beviljande Stödberättigad kostnad (efter den 7. 4. 95) Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden: 24 202 200 155 063 24 047 137 80% 19 237 708 Fördelning av stödet: STÖD 1. Tekniskt styrsystem för hämtning av källsorterat avfall 347 340 2. Gasrening och filtrering av rök från förbrännings- 8 221 554 anläggningen i Besös 3. Centraler för hämtning, sortering och disponering av kommunalt avfall som inte omfattas av hämtningen av hushållsavfall 1 488 603 4. Anpassning och av anläggningen för fast kommunalt avfall iottftsättning återvinnings- 1 985 300 5 Åtgärder i förbränningsanläggningen i Montcada 2 624 900 6 Centraler för klassifiering, återvinning och 3 108 203 sedimentering av fast kommunalt avfall 7 Källsortering av förpackningar och emballage i 1 461 808 containrar på allmän plats SUMMA 19 237 708 ? t <L Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sajnmanhållningsfond Nr 95. 11. 61. 022 E 1. Projektnamn: Förnyelse av stadsmiljön i Cuitat Vella 1995-1998. Case Antic, Barcelona 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 2. 2 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Namn: Adress: Plåts. Ayuntamiento de Barcelona Plaça de Sant Miquel, s/n, 3a Planta - 08002 Barcelona Medlemsstat: Spanien Region: Katalonien 5. Beskrivning Förnyelsen av Casc-Antic är en integrerad åtgärd i vitaliseringsprojektet för Barcelonas historiska centrum i syfte att restaurera stadens struktur och garantera invånarnas återinflyttning i nya eller renoverade bostäder. Projektet omfattar fyra olika men samverkande åtgärder för att nå de planerade målen: Expropriation, evakuering och rivning av hela kvarter (1 078 bostäder totalt 124 fastigheter med 75 290 m2 och 218 affärslokaler), byggnadsyta. Total urbanisering, med renovering av infrastrukturer: övergång från stadsgas till naturgas; utbyte av elnätet till 220 V; anslutning till stadens dricksvattennät; nytt avloppssystem med anslutning till renings verk. Beläggning och belysning av parker och nya alléer, inalles 28 476 m2. 113 6. Svfte Syftet med åtgärden är följande: Att lätta upp stadens struktur genom att förnya stadsbilden och skapa en mosaik av grönområden. Att förbättra rörligheten i staden genom ökning av antalet gång- och cykelvägar. Att avlägsna fysiska och visuella hinder genom att anlägga ett nät av grönytor och bilfria zoner i hjärtat av stadsdelen. Att minska trängseln i staden genom minskad folktäthet och färre parkeringsplatser i markplanet. Totalrenovering av gambeläggning, avloppssystem och infrastruktur. 7. Tidsplan Typ av arbete Påbörjas Avslutas Markförvärv och huvudsakliga arbeten 7. 4. 1995 31. 12. 1998 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Den ekonomiska analysen för projekten omfattar en period av 5 år. Den interna avkastningen är 13,1 %. Kostnaderna omfattar investeringar i grundläggningsarbeten och urbanisering. Den avkastning som beräknats är miljömässiga vinster. Beräkningen har utförts med hjälp av en metod baserad på värden i fråga om livskvalitet. Beräkningen grundar sig på en jämförelse mellan kostnaden för likvärdiga bostäder i Case Antic och ytterområdena, varvid skillnaden motsvarar den del av priset som tillskrivs det miljömässiga värdet. Detta värde multipliceras med antalet bostäder i det berörda området, varigenom avkastningen av åtgärden kan beräknas. ÏXli 9. Miliökonsekvensanalvs Projektet ger en förbättring av stadsmiljön. Genom att ett stort rekreationsområde som uteslutande är avsett för fotgängare och cyklister öppnas för befolkningen upphör utsläppen av föroreningar och bullret minskar. Likaledes elimineras trängseln i staden genom en begränsning av trafiken. För övrigt förbättras stadsbilden genom anläggningen av öppna platser och parker och genom olika typer av utrustning. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 161,225 ptas) Total kostnad Stödberättigad kostnad (efter 7. 4. 1995) Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden 12 746 780 12 746 780 80% 10 197 422 11 f Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsarnmanfattning Nr 95. 11. 61. 023A 1. Projektnamn Avloppssystem i Barcelonas storstadsregion, 1995. Myndighet som ger in ansökan Namn: Direcciön General de Planificaciön Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 2. 2. 1 2. 2 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 Namn: Area Metropolitana de Barcelona Adress: Carrer 62 n° 16-18 Edificio A. Zona franca 08040 Barcelona 4. Plats 4. 1 4. 2 5. Nr 1 Förbättring av Calle del Rossellös avlopp mellan Plaza de Salvador Allende Medlemsstat: Spanien Region: Beskrivning Katalonien och Calle de Pablo Picasso Kommun: Sant Boi de Uobregat Anläggningsarbetena för avloppsnätet omfattar följande: IIG Anläggning av en rörledning av PVC med en längd av 168 m och en yttre diameter på 800 mm samt 5 inspektionsbrannar typ A. Nr 2 Förbättring av avlopp och återställande av gatubeläggningen på Calle del Rossellé mellan Calle de Joaquin Auger och Plaza de Salvador Allende Kommun: Sant Boi de Llobregat Åtgärderna omfattar huvudsakligen följande: Anläggning av en avloppsledning av PVC med en längd av 51 m och en diameter på 80 mm, en 292 m lång 300 mm rörledning, 21 dagvattenbrunnar med vattenlås, 30 x 70 cm, och 6 inspektionsbmnnar typ A. Nr 3 Förbättring av avlopp och återställande av gatubeläggningen på Calle de Joan Marti mellan Calle de Antoni Gaudi och Calle de Eusebi Giiell Kommun: Sant Boi de Llobregat Anläggningsarbetena omfattar följande: Anläggning av 30 m låg ledning av betongrör med 60 cm diameter, en 12 m lång PVC-ledning med 800 m diameter, 5 inspektionsbrunnar av typ A och 12 dagvattenbrunnar med vattenlås, 30 x 70 cm. Nr 4 Avloppssystem, Calle de Maria Girona mellan Plaza del Ayuntamiento och Llobregatfloden Kommun: Sant Boi de Llobregat Detta projekt kan delar upp i två väl avgränsade delar: 1) 2) En ledning som skall ingå i det kommunala avloppsnätet som ersättning för den nuvarande kommunala ledningen som är i mycket dåligt skick. Ett nytt avloppssystem som skall lösa problemet med bortförsel och tillförsel av avloppsvatten i avskiljaren i en del av kommunen som inte omfattas av denna servis. 200 m PVC-ledning med 60 cm diameter skall anläggas. Nr 5 Förbättring av avlopp och återställande av gatubeläggningen på gatorna omkring Plaza de Cataluna ? 2 } Kommun: Sant Boi de Llobregat Syftet med detta projekt är att på ett enkelt och rationellt sätt ansluta till det kommunala avloppsvattnet avloppsnätet från vilket det sedan leds till reningsverket i Viladecans. Åtgärden koncentreras till gatorna omkring Plaza de Cataluna. (både kloakvatten och regnvatten) Ett enhetligt avloppssystem (för regnvatten och avloppsvatten) planeras för uppsamling av avloppsvattnet i området. Följande skall anläggas: 1 748 m avloppsledning med 300, 600, 800 och 1000 mm diameter samt 18 inspektionsbrunnar (6 av typ A och 15 av typ B). Nr 6 Förbättring av avlopp och återställande av gatubeläggningen, Sant Ramons ringväg mellan Calle de Eusebi GUell och Calle de Girona Kommun: Sant Boi de Llobregat Följande skall anläggas: 925 m betongrör med 30, 40 och 60 cm diameter, 8 inspektionsbrunnar typ A, 33 dagvattenbrunnar med vattenlås, typ A och 8 typ B. Nr 7 Förbättring av avlopp och återställande av gatubeläggningen på Calle de Nord Kommun: Sant Boi de Llobregat Ett enhetligt avloppssystem (för regnvatten och avloppsvatten) planeras för uppsamling av avloppsvattnet i området. Följande skall anläggas: En avlopps ledning med en längd av 320 m och en diameter på 600 mm, 194 m betongrör med 300 mm diameter, 30 dagvattenbrunnar med vattenlås, 70 x 30 cm, 7 inspektionsbmnnar typ A och 2 typ B. Nr 8 Avloppsnät och förbättringar, C/ Canarias Kommun: Santo Coloma de Gramanet Huvudavloppet kommer att bestå av en 147 m lång betongledning med 80 cm diameter. Anslutningarna till särskilda avlopp och dagvattenbrunnar görs med m betongrör med 30 cm diameter, längd 80 m. Inspektionsbrunnarna är på 80 x 80 cm. Det skall också installeras 4 dagvattenbrunnar på 70 x 30 cm för uppsamling av regnvatten. Nr 9 Avloppsnät och förbättringar, Avda Primavera Kommun: Santo Coloma de Gramanet En inspektion skall göras av huvudavloppet för att se i vilket skick det befinner sig. 6 inspektionsbmnnar på 80 x 80 cm skall installeras tillsammans med 5 dagvattenbrunnar med vattenlås, av massivtegel. Totalt skall det läggas 119 m rörledning i vibrerad spännbetong med 30 cm diameter för anslutning till huvudnätet. Nr 10 Avloppsnät och förbättringar, Calle Galceran Marquet och Calle Letamendi Kommun: Santo Coloma de Gramanet Förlängning av det befintliga avloppssystemet med 63 m betongrör med 60 cm diameter. Det skall installeras 14??? som skall anslutas till nätet med hjälp av rör med 30 cm diameter, totalt 63 m. Nr 11 Avloppsnät och förbättringar, Calle Dante och Ausias March Kommun: Santo Coloma de Gramanet Det avlopp som skall anläggas vid Calle Dante är en förlängning av det befintliga avloppet vid Calle Roger de Flor. Det består av totalt 60 m betongrör med 60 cm innerdiameter. Det nya avloppet på Calle Ausias March är däremot av PVC med 50 cm diameter och en längd av 105 m. Anslutningarna till särskilda avlopp och till de 9 dagvattenbrunnar på 70 x 30 cm som skall installeras görs i betongrör med 30 cm diameter. Totalt skall det läggas 69 m av denna rörtyp. Nr 12 Avloppsnät och stadsdelsförbättringar 95, åtgärder vid C/ Mila och Fontanals ?/i°) Kommun: Santo Coloma de Gramanet Detta projekt ingår i ett åtgärdspaket kallat "Stadsdelsförbättringar 95", enligt vilket det skall vidtas en rad åtgärder vid olika gator av kommunen för att utrusta denna med ett basavlopp. Gambmnnsnätet behöver anpassas och därmed anslutningsledningarna till det allmänna avloppsnätet. Det skall anläggas 6 m betongledning med 30 cm diameter för anslutning av 4 dagvattenbrunnar med vattenlås till huvudnätet. Totalt skall 102 m ny rörledning läggas. Nr 13 Avloppsnät och förbättringar, C/ Alella, San Jozé och San Silvestre Kommun: Santo Coloma de Gramanet Projektet består av en anpassning av gambmnnsnätet och därmed av anslutningsledningarna till det allmänna avloppsnätet. Detta skall göras med hjälp av 8 m fabrikstill verkat betongrör med 30 cm diameter. Även 269 m rörledning på 30 x 20 cm skall läggas. För uppsamling av regnvatten skall det anläggas 2 dagvattenbrunnar i massiv tegel. Även avskiljare med vattenlås skall anläggas. Nr 14 Avloppsnät och förbättringar, C/ Beethoven och C/ Camprodon Kommun: Santo Coloma de Gramanet I samband med utvidgningen av gamnätet är det nödvändigt att anpassa och utvidga gatubrunnsnätet (varvid det skall installeras totalt 10 dagvattenbrunnar på 70 x 30 cm) och därmed också anslutningsledningarna till det allmänna avloppsnätet, vilket skall göras med hjälp av en 31 m lång rörledning med 30 cm diameter. Det skall också anläggas 34,4 m rörledning i korrugerad PVC med 800 mm diameter. Nr 15 Avloppsnät och förbättringar, C/ Aguileras Kommun: Santo Coloma de Gramanet I samband med utvidgningen av gamnätet är det nödvändigt att anpassa r3 o gatubrunnsnätet, varvid det skall installeras totalt 7 dagvattenbrunnar på 70 x 30 cm, och därmed också anslutningsledningarna till det allmänna avloppsnätet, vilket skall göras med hjälp av en 28 m lång rörledning med 30 cm diameter. Nr 16 Förbättring av stadsmiljön och avlopp i stadsdelarna under 1995 Kommun: Santo Coloma de Gramanet Arbetet består i att utöka dimensionerna på avloppsnätet för två viktiga genomfartsgator i staden, Av. AnselmO de Rius och Avenida Cataluiia, till 150 respektive 110 cm diameter. Av avloppsledningen med den största dimensionen skall det installeras 550 m och för den andra 456 m, totalt 1 006 m ny avloppsledning. Nr 17 Avloppsledning från El Fondo Kommun: Viladecans Projektet omfattar en avloppsledning från El Fondo på en sträcka av 650 m. Den ledning som ingår i projektet består av sträcka täckt med korrugerat plåt, som skall rinna ut i en armerad betongledning som skall leda vattnet till flodbädden. Anläggningen är skild från områdets avloppsnät, från vilket endast vissa överskottsmängder skall uppsamlas. Åtgärden omfattar en 500 m lång avloppsledning med 600 mm diameter, vilket kommer att lösa regnvattenproblemet i de mest utsatta delarna av kommunen. Nr 18 Avloppsledning från La Font i Badalona Kommun: Badalona Åtgärden omfattar ledning av den nuvarande öppna delen av avloppet från La Font eftersom den täckta delen av avloppet redan utförts. För detta ändamål måste den del av det kommunala avloppssystemet som ingår i detta avlopp anpassas. Arbetet omfattar en sträcka på 1 048 m, med 6 m bredd och 1,5 m höjd. Även 40 inspektionsbrunnar skall installeras. ni Nr 19 Avloppsledning från C-245 mellan Av. Bertran y Giiell och Riera Parets, Gava Kommun: Gava Avloppsledningen utgörs av PVC-rör med 1,25 m diameter. Totalt installeras 670 m schaktningsarbeten och uppbrytning, ersättning och utökning av asfaltbeläggning. Även 8 behållare planeras. rörledning, vilket kräver omfattande Nr 20 Avloppsledning från den norra avskiljaren i Castelldefels Kommun: Castelldefels Projektet omfattar utstakning och utförande av nödvändiga arbeten för avloppsledningen från avloppssystemet, på en sträcka som i framtiden skall omfatta den ännu inte byggda pumpstationens förgrening och fem sträckor (sträcka I - V) från denna station till havet. från den norra avskiljaren i Castelldefels, Sträcka I motsvarar de 16 metrarna mellan pumpstationen och motorvägen. Sträcka II motsvarar motorvägsunderfarten, vilken skall utföras med hjälp av 10 stycket 3 m långa kassuner tillverkade på platsen. Sträcka III är 464 m lång. Sträcka IV är 117 m lång och når till Castelldefels strand. Sträcka V är den sista sträckan på avloppsledningen och är 30 m lång. Nr 21 Avloppsledning för Torrent de Vallmajor och Velazques, Badalona Kommun: Badalona Projektet består i att avleda Torrent de Valmayors avlopp till Calle Velazques avlopp genom en avloppsledning med 400 m längd och en genomskärning på 1,5 x 1,5 m2 genom vilket en gemensam lösning för de båda avloppen planeras. *yi Calle Velazques avlopp ersätts av en 300 m lång rörledning med 100 cm diameter. Dessutom ersätts 250 m av avloppet utmed N-II av en rörledning med 120 cm diameter. Nr 22 Åtgärdsplan för lokala avlopp Kommun: L'Hospitalet de Llobregat Ombyggnads- och förbättringsarbeten på diverse avlopp i hela staden. Följande avlopp kräver brådskande åtgärder: Avlopp för Riera del Frares, Ruera de la Creu, C/ Marti Codolar, C/ Barcelona, C/ Casanovas, C/ Castelao, C/ Modern, Cl Nazaret, C/ Renclusa, Av. Masnou, C/ Pukos, Cl Vallparda, C/ Sant Josep och C/ Farnés. Arbetena omfattar schaktningsarbeten i storleks ordningen 36 700 m3 och anläggning av 5 790 m rörledning av varierande diameter, 204 dagvattenbrunnar på 70 x 30 cm, dubbel avloppsledning på 2 x 2 m i armerad betong och 108 bmnnar med en diameter på 80 cm eller däröver. Nr 23 Projekt för avlopp och reparation av gatubeläggning, Pasaje del Mercat, C/ Barcelona, Av. Pompeu Fabra och Calle Tossa, Lloret, Tarragona och Empuries Kommun: El Prat de Llobregat Projektet omfattar förbättring av dagvattenavlopp i fyra områden i kommunen, nämligen Pasaje del Mercat, Calle Barcelona, Avenida Pompeu Fabra och Calle Tossa, Lloret, Tarragona och Calle Empuries. Vid Pasaje del Mercal ersätts den nuvarande avloppsledningen eftersom det inte är praktiskt möjligt att dra en parallell ledning. Vid C/ Barcelona anläggs ett nytt centralt avlopp på 630 mm. På Av. Pompeu Fabra ersätts det befintliga avloppet undef trottoaren med ett nytt mitt under körbanan. 6. Syfte förbättra Att översvämningar. avloppsnäten i tätorterna för att förhindra O 3 Att anlägga 17 829,4 m rörledning. 7. Tidsplan Typ av arbeten Huvudsakliga arbeten Påbörjas 7. 4. 1995 Avslutas 31. 12. 1996 8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar Den ekonomiska analysen för projektet omfattar i allmänhet en period på 20 år. Den interna avkastningsgraden varierar mellan 8,0 och 14,4% och når i vissa fall ända upp till 27,4%. I kostnaderna ingår investeringskostnader. Vinsten har fastställts genom att i så stor utsträckning som möjligt analysera syftet, varvid de syften vilkas fördelar kunnat värderas enligt projektens definitionsnivå valts ut. I varje enskilt fall har sådana immateriella fördelar som kan värderas tagits med tillsammans med en kvalitetsbeskrivning av sådana som inte kan värderas. 9. Miljökonsekvensanaivs De planerade avloppsprojekten gynnar uppfyllelsen av direktiv 91/271/EEG om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse genom att infrastrukturen för avlopp förbättras i de olika kommunerna och därigenom gör det möjligt att uppfylla målet med detta direktiv, nämligen att skydda miljön mot negativ påverkan av utsläpp av avloppsvatten. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 161,225 ptas) Totalkostnad Utgifter före dagen för stödets beviljande Stödberättigad kostnad (efter den 7. 4. 95) Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden: 15 828 699 14 886 15 813 813 80% 12 651 050 2:'^ Fördelning av stödet: PROJEKT • "T STÖDBELOPP Nr 1 - Förbättring av Calle del Rossellös avlopp mellan Plaza de Salvador Allende och Calle de Pablo Picasso Nr 2 - Förbättring av avlopp och återställande av gatu- beläggningen på Calle del Rossellö mellan Calle de Joaquin Auger och Plaza de Salvador Allende Nr 3 - Förbättring av avlopp och återställande av gatu- beläggningen på Calle de Joan Marti mellan Calle de Antoni Gaudi och Calle de Eusebi Giiell Nr 4 - Avloppssystem, Calle de Maria Girona mellan Plaza del Ayuntamiento och Llobregatfloden Nr 5 - Förbättring av avlopp och återställande av gatu- beläggningen på gatorna omkring Plaza de Cataluiia Nr 6 - Förbättring av avlopp och återställande av gatu- beläggningen, Sant Ramons ringväg mellan Calle de Eusebi Giiell och Calle de Girona 27 812 24 314 18 359 466 096 168 659 73 398 Nr 7 - Förbättring av avlopp och återställande av gatu- 58 398 beläggningen på Calle de Nord Nr 8 - Avloppsnät och förbättringar, C/ Canarias Nr 9 - Avloppsnät och förbättringar, Avda Primavera Nr 10 - Avloppsnät och förbättringar, Calle Galceran Marquet och Calle Letamendi Nr 11 - Avloppsnät och förbättringar, Calle Dante och Ausias March Nr 12 - Avloppsnät och stadsdelsförbättringar 95, åtgärder vid C/ Mila och Fontanals Nr 13 - Avloppsnät och förbättringar, C/ Alella, San Jozé och San Silvestre Nr 14 - Avloppsnät och förbättringar, C/ Beethoven och C/ Camprodon Nr 15 - Avloppsnät och förbättringar, C/ Aguileras 48 514 139 869 85 218 87 307 54 101 92 829 66 243 32 243 ri'b Nr 16 - Förbättring av stadsmiljön och avlopp i stads- 500 543 delarna under 1995 Nr 17 - Avloppsledning från El Fondo Nr 18 - Avloppsledning frän La Font i Badalona Nr 19 - Avloppsledning från C-245 mellan Av. Bertran y Giiell och Riera Parets, Gavå Nr 20 - Avloppsledning från den norra avskiljaren i Castelldefels Nr 21 - Avloppsledning för Torrent de Vallmajor och Velazques, Badalona Nr 22 - Åtgärdsplan för lokala avlopp Nr 23 - Projekt för avlopp och reparation av gatu- beläggning, Pasaje del Mercat, C/ Barcelona, Av. Pompeu Fabra och Calle Tossa, Lloret, Tarragona och Calle Empuries SUMMA 331 214 1 960 589 318 879 2 159 139 2 046 169 3 438 673 452 147 12 651 050 V>>€ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansieUt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsammanfattning Nr 95. 11. 61. 023E 1. Projektnamn Stadsmiljön i Barcelona stad år 1995. 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162-28071-Madrid 3. Myndighet «om ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Namn: Adress: Plats Area Metropolitans de Barcelona Carrer 62 n° 16-18 Edificio A. Zona franca 08040 Barcelona Medlemsstat: Spanien Region: Katalonien 5. Beskrivning Sammanlagt 4 projekt som beskrivs i det följande: 1. Parque Turö Caritg (faserna II och m) Kommun: Badalona Projektet avser anläggningen av en stadspark i ett förfallet område. Projektet består av följande 3 faser: — Den första fasen har redan genomförts och är inte aktuell för finansiering. Den andra fasen motsvarar det område som utgör den största delen av projektet och som är beläget i vägkorsningen Avenida Caritg och Calle Pere Martell. Den andra fasen omfattar befintlig skog och består av plantering av träd och miljömässig återhämtning i ett mycket nedgånget allmänt område. Man eftersträvar nyplanteringar på 9,5 hektar och antalet plantor kommer att uppgå till 6 000. Det tredje området som är beläget i nordost och högre upp har en mer urban inriktning och ges en terassliknande utforrnning. 2. Återställande av Riera Majors flodbädd och stränder Kommun: Cerdanyola del Vallès — Arbetet består av bortforsling av jord, planteringar, ett mindre till stadspark ledningsarbete och arbeten som rör anpassningen (trädgårdsarbete, stenbeläggning, belysning och sittplatser). Man kommer att plantera olika träd- och buskslag på omkring 20 hektar. Man planerar att framkomligheten skall vara begränsad till mark 30 m från stranden för att skydda arternas biologiska processer. I det här området kommer flod- och vattenväxter att planteras. 3. Återvinnande och återställande av flodområdet där floden Llobregat rinner igenom kommunen Cornelia de Llobregat Kommun: Cornelia de Llobregat Projektet gäller 2 km mark längs med floden och en yta på ungefär 16 hektar. Det bygger på två handlingsprinciper: a) Att bromsa miljöförstöringens inverkan på såväl natur och miljö som på hur dessa resurser används. b) Att göra området så tillgängligt som möjligt och införliva det med den angränsande stadsmiljön, så att de rekreationsområden som har återvunnits blir ett komplement till de som redan finns i staden som helhet. 4. Anslutning, inbördes förhållande och arrangemang avseende ett område beläget mellan norra och södra Cornelia de Llobregat Kommun: Cornelia de Llobregat m Projektet genomförs i ett område på totalt 117 799 m2 även om man beräknar att det område som kommer att påverkas uppgår till mer än 34 hektar. Genomförandet av detta projekt innebär att ett mycket nedgånget område i Cornelia de Llobregat skall omvandlas till ett stort grönområde, kompletterat med ett område med anläggningar för allmänheten, vilket skall ske genom utarbetandet av en särskild plan om markanvändning som gör det möjligt att knyta samman två mycket viktiga områden i staden som för närvarande är mycket avskilda från varandra. Området indelades i fyra zoner när kostnaderna för förbättringarna beräknades: Den första zonen omfattar 40 788 m2 och inbegriper förstärkning, förbättring och utvidgning av delen med stadsbebyggelse runt Torre de La Miranda. Den andra zonen innefattar 4 224 m2 och inbegriper den nya direktvägen från San Ildefonso till stationen och Parque de Can Mercader samt till bron under järnvägen. Den tredje zonen består av 38 787 m2 och innefattar nya arrangemang för området mellan förlängningen av Avenida Salvador Allende och Segundo Cinturön och fotbollsstadion. Den fjärde zonen omfattar 34 000 m2 och de åtgärder som skall vidtas rör områdena längs med järnvägen och den bakre sidan av Parque de Can Mercader. 6. Svfte — Att återvinna naturområden, förbättra miljön, undanröja befintliga faror, få bort synlig nedskräpning och på det hela taget eftersträva att rninimera inverkan av viss infrastruktur. — Att återvinna en yta på totalt 549 699 m2. 7. Tidsplan Typ av arbete | Huvudsakliga arbeten Påbörjas 15. 1. 1995 Avslutas 31. 12. 1999 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Vinster och kostnader har fastställts genom en analys av syftet med varje projekt. nc) För kostnaderna har uppgifter hämtats från respektive projekt med tillägg i vissa fall av bruks- och underhållskostnader. Vinsterna har fastställts genom en så utförlig analys som möjligt av syftena, genom att de syften har valts ut som kan beräknas i överensstämmelse med projektens definitionsgrad. På så sätt tar man i varje enskilt fall de immateriella tillgångar som kan beräknas och lägger till en tedömning av nyttan med de tillgångar som inte kan beräknas. Avkastningsperioden varierar för varje projekt. ^ e, Den interna avkastningen varierar från 9,7 % och uppåt överstiger i ett fall 50 %. 9. Miljökonsekvensanaivs a) Återvinnandet av naturområden kommer att ha en positiv inverkan på miljön. Gruppen av projekt faller helt och hållet inom ramen för de mål för förbättringar av stadsmiljön som samlats i Grönboken om stadsmiljön, eftersom det slutgiltiga syftet med projekten är att å ena sidan skapa städer med attraktiva omgivningar för invånarna och å andra sidan minska städernas bidrag till de totala föroreningarna. b) Projekten för att återvinna och återställa flodområdet där floden Llobregat rinner igenom kommunen Cornelia de Llobregat och att återupprätta Riera Majors flodbädd och stränder är beroende av ett löfte från de behöriga myndigheterna att betrakta den återställda ytan som allmänt område där det råder byggnadsförbud. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 162 323 ptas) Total kostnad: Total stödberättigad kostnad: Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 13 896 365 ecu 13 896 365 ecu 80 % 11 117 091 ecu Uppdelning av stödet: 1. Parque Turö Caritg (fas II och III) 2. Återställande av Riera Majors flodbädd och stränder 3. Återvirining/återställande av flodområdet där Llobregat rinner igenom kommunen Commellå de Llobregat 4. Anslutning, inbördes förhållande och arrangemang avseende ett område beläget mellan norra och södra Cornelia de Llobregat t vi 4 581975 2 612 075 492 844 3 430 197 TOTALT 11117 091 X 4 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond fl BILAGA I ÖVERSIKT Projektsarnmarifattning Nr 95. 11. 61. 025-2 1. profeKnanirt Behandling av fast kommunalt avfall, 1995. Återvinning av avfall i Bilbao 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 Namn: Direcciön General de Planificaciön Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid Myndighet som ansvarar för genomförandet Namn: Ayuntamiento de Bilbao Adress: Plaza Ernesto Erkorcka, s/n Bilbao 4. Plats 4. 1 4. 2 5. Medlemsstat: Spanien Region: Baskien Beskrivning Artigas avfallsupplag i Bilbao betjänar 700 000 invånare. Det huvudsakliga syftet med den nuvarande planen för återvinning av avfall är att återanvända det material som kommer till avfallsupplaget. I praktiken planeras återvinning av plastmaterial, järn, papper och papp. Denna åtgärd skall genomföras i den i Artigas. Den nya befintliga behandlingsanläggningen i avfallsupplaget återvinnrngsariläggmngen införlivas med den nuvarande anläggningen genom en förgrening i bandet som för närvarande går till avfallsupplaget. I den första î(,3 etappen, som genomförs i förgreningen, återvinns ferromagnetiskt material med hjälp av en elektromagnet och därefter övrigt material genom att det, sedan det sorterats i en roterande trumma, förs på transportband. Slutligen förs de återvunna produkterna på transportband via en matare till en press med automatisk buntning och är sedan klara att vidarebefordras. Det materia] som inte återvunnits förs av transportbandet tillbaka till avfallsupplaget. Syilfi Att möjliggöra en årlig åteivinning av 210 000 ton plastmaterial, järn, papper och papp för återanvändning. Att möjliggöra återvinning av material som inte källsorterats för åter användning och att förlänga avfallsupplagets livslängd. • 7. lidspiaa Typ av arbeten Huvudsakliga arbeten Påbörjas 1. 10. 1995 Avslutas 31. 05. 1996 8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar Syftet med kostnads-/intäktsanalysen för projektet är att fastställa dess avkastning ur social synpunkt. Analysperioden är 15 år. I kostnaderna ingår olika typer av investeringskostnader (anläggningsarbeten, kapitalvaror, maskiner, osv. ). Fördelarna utgörs av minskade föroreningar genom lämplig avfallshantering, återvinning av mark för alternativ användning/kostnadsbesparing vid avfalls hantering genom olika återvirjningsmöjligheter samt råvaru- och energi besparing. Avkastningsgraden är 16,92%. Till detta måste man lägga andra, icke mätbara sociala fördelar. 9. Miliökonsekvensanalvs a) Det planerade projektet har en positiv inverkan på miljön eftersom de åtgärder som kommer att vidtas innebär att miljön förbättras genom minskade utsläpp och skyddas genom au vatten- och markföroreningar förhindras samtidigt som de namrtillgångar som återvinns genom käll sortering och återanvändning utnyttjas rationellt. «^ Projektet berör inte något mujökänsligt område och de arbeten som utförs i samband med detta och som kan inverka ytterligare korrigeras genom de åtgärder som ingår i det egentliga anläggningsarbetet. b) Vid hantering av giftigt eller farhgt avfall bör de ansvariga myndigheterna snarast möjligt sända det till en lämplig behandlingsanläggning. tijb 10. Kostnad och stödbelono fl ecu) (1 ecu = 162,323 ptas) Totalkostnad Stödberättigad kosmad (efter den 7. 4. 95) Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden 1 169 888 1 169 888 80% 935 910 ^6 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsammanfattning Nr 95/11/61/027 1. Projektnamn Projekt tor dricksvattenförsörjning 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 2. 2 Namn: Direcciön General de Planificaciön Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. Namn: Direcciön General de Obras Hidraûlicas (MOPTMA) Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid Plats Medlemsstat: Spanien Region: Andalusien, Aragonien, Kastilien-La Mancha och Murcia Beskrivning Tretton för att garantera vattenförsörjningen i olika bebyggelser med allvarliga och ständiga problem på grund av torka i provinserna Guadalajara, Huelva, Murcia, Malaga, Cuenca och Teruel. En detaljerad beskrivning av varje projekt ges nedan. 1. Vattenförsörjning, Pezuela de Santorcaz, el Pozo de Guadalajara och Pioz En förgreningsledning skall anläggas för att lindra de mest trängande behoven i Pezuela de las Torres i fråga om dricksvattenförsörjning. Arbetet består av anläggningen av 6 496 m fördelnmgsleclning, vilket ökar vattenförsörjningen till 7 1/s. Dessutom skall det installeras luftningsventiler och bräddavlopp med tillhörande ventiler. Anslutmngen skall ske vid den nämnda ortens vattenreservoar. ?V* 2. Vattenförsörjning, Zalamea la Real och Riotinto Anslutning av Chanza - Piedrassystemet, som försörjer den södra delen av provinsen Huelva, till vattenförsörjningssystemet i Huelvas gmvområde för att lösa vattenbristen till följd av torkan. Huvudprojektet består av anläggningen av en fördelningsledning och tillhörande pumpstationer från Valverde del Camino till vattenreningsverket i Riotinto. - Fördelningsledning, diameter 300 mm - Luftningsventiler, antal - Ventiler, antal 8 000 m 13 7 3. Vattenförsörjning i Huelvas kolfält, pumpstation Ökning av pumpkapaciteten i ledningen från Chanza-Piedrassystemet. Utbyte av de befintliga pumparna i stationerna i Trigueros och Beas. Anläggning av ny pumpstation i Valverde del Camino för tillförsel av vatten till Zalamea la Real och Riotinto. Pumpstation, Trigueros: - Pumpstation, Beas: Pumpar Vattenmängd: Hm 3 st 153 nrVtim 120 m Pumpar Vattenmängd: Hm 3 st 153 mVtim 140 m - Pumpstation, Valverde del Camino: Pumpar Vattenmängd: Hm 3 st 100 m3/tim 189 m 4. Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. O. , magasin i stenbrott Anläggning av ett runt magasin med 10 000 m3 kapacitet, i armerad betong. Anläggning av en nergrävd fördelningsledning av asbestcement, med en diameter på 400 mm och en längd av 746,56 m mellan Cartagenas kanal och ovanstående magasin. 5. Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. O. , frarnledning, La Aljorra Pumpstation som skall ta vatten från Cartagenas nya kanal, med tre grupper av motorpumpar (2-1), med en gemensam vattenmängd av 315 1/s till 65 m och 220 nkr motor. Frarnledning på 3,8 km med 700 mm diameter, helt i asbestcement, med undantag av 200 m som är i böjbart gjutjärn. Rektangulärt 10 000 m3 utjämningsmagasin i armerad betong. Detta magasin ligger sist. UtS 6. Vattenförsörjning, Campo Cartagena F2, vattenledningar och förgrenings ledningar Anläggning av följande nergrävda fördelningsledningar: - 7,95 km, 500 mm diameter, från Canteras magasin till Guia. Huvudvattenledning. - 2,14 km, 300 mm diameter och 5,77 km, 250 mm, från slutet av huvud vattenledningen till ledningen till La Palma och La Aparacida, utgör förgreningsledning 1. - 3,4 km, 450 mm diameter, 4,1 km, 300 diameter, 5,33 km, 250 diameter, 5,12 km, 200 mm diameter som från slutet av huvudvattenledningen ansluter till framledningen till Alforra och slutar i vattenledningen till La Palma. Sluter kretsen i förgreningsledning 1. Utgör förgreningsledning 2. - 0,5 km, 100 mm diameter, från huvudvattenledningen till La Gia. Utgör förgreningsledning 3. - 1,25 km, 250 mm diameter, från förgreningsledning 2 till Pozo Estrecho. Utgör förgreningsledning 4. - Alla fördelningsledningar är i asbestcement med undantag av 1,15 km som är i böjbart gjutjärn och dem som ligger kistor (ca 0,25 km), vilka är av järnplåt. 7. Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. E. , vattenledning i södra delen av Mar Menor, sträckan Cabezo Beaza - Beal - Pumpstation som skall ta vatten från magasinet i Cabezo Beaza, med tre grupper av motorpumpar (2 + 1), med en samlad vattenmängd av 200 1/s, för en tryck- höjd av 24 m och 100 nkr motor. - Vattenledning, 13,3 km, 600 mm diameter, i asbestcement, till magasinet i El Beal. 8. Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. E. , utvidgning av vattenlås, la Guia, förberedelsearbeten - Anläggning av en 8,99 km nergrävd fördelningsledning i armerad betong och en tank i 1 000 mm plåt mellan Cartagenas nya kanal och magasinet i Cabezo Beaza. 9. Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. E. , huvudledning Beaza - magasinet i Alumbres - Pumpstation som skall ta vatten från magasinet i Cabezo Beaza, med tre grupper av motorpumpar (2 + 1), med en samlad vattenmängd av 450 mVtim, för en tryckhöjd av 16 m och 50 hkr motor. - Frarnledning, 5,8 km, 600 mm diameter, i praktiken helt i asbestcement, som går till magasinet i Alumbres i Canales del Taibillas sammanslutning. 10. Vattenförsörjning i bebyggelser i provinsen Malaga Detta projekt omfattar följande arbeten: - Alozaina. Installation av borranläggning och vattenledning i Jorox. ?4fj - Almachar och El Borge. Fördjupning av intagsbrunnen i floden Benamargosa och anpassning av anläggningen. - Casabermeja. Intag och vattenledning i Puerto de la Pedrizaszonen. - Colmenar. Intag och vattenledning i El Hundidero. - Jimena de Librar. Förbättring av vattenförsörjningen och skyddsmur Guadiaro- floden. - Malaga. Täckning av rännsten på Conde de Lemosgatan. 11. Filtreringsdamm, Vinuela, västra Costa del Sol Projektet omfattar rening av 1 2001 råvatten per sekund från reservoaren i Vinuela med hjälp av 7 tryckfilter med sand och tillsats av reagenser, för vattenförsörjning till de västra delarna av Costa del Sol. 12. Intag och vattenledningar för dricksvatten till Minglanilla För tillförsel av dricksvatten till befolkningen i Minglanilla utförs en rad åtgärder i form av upprustning av en 400 mm bred och 300 m djup brunn, installation av en 86 nkr pump med kraftmatmng från en 150 kVA kraftenhet i en 100 m lång ledning med medelhög spänning och 96 m med lågspänning och en 160 kVA transformator i en ledning med 200 mm diameter. 13. Kompletterande intag och vattenledningar till Teruel Projektet omfattar: - Vattenintag - Vattenledningar för komplettering av staden Teruels vattenförsörjning. Fysiska enheter: - 4 068 m rörledning för frarnledning av vatten - 691 m genomföring för bmnnar och provborrning - 2 transformatorstationer - 6 centrifugalpumpar för frarnledning av vatten 6. Mål De åtgärder som omfattas av denna grupp av projekt ingår i förprojekten i Cuencas vattenförsörjningsplaner och i förprojekten i den nationella vatten försörjningsplanen varigenom en enhetlig nationell vattenförsörjningsstrategi garanteras. De huvudsakliga målen för dessa projekt är följande: Dricksvattenförsörjning till en befolkning på 340 000 människor med problem till följd av torkan. Anläggning av infrastruktur bestående av 93 868 m vattenlednings och ett antal pumpstationer med tillhörande utrustning som garanterar vattenförsörjningen och möjliggör en hållbar utveckling i området. Förbättrad vattenförsörjning i städerna. Förbättrad vattenkvalitet. <2 5© förhållanden och Bättre sanitära befolkningen. Ökad tillgång till resurserna genom ekonomiskt och samordnat utnyttjande. Bättre hushållning med vattenresurserna. lor den berörda livskvalitet Specificerade mål för projekten: Vattenförsörjning, Pezuela de Santorcaz, el Pozo de Guadalajara och Pioz, Guadalajara INVÅNAR- mVDYGN ANTAL 1 500 605 Vattenförsörjning, Zalamea la Real och Riotinto, Huelva 23 000 Vattenförsörjning i Huelvas kolfält, pumpstation, Huelva Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. O. , magasin i stenbrott, Cartagena Vattenförsörjning, frarnledning, La Alforra, Cartagena Campo Cartagena Z. O. , Vattenförsörjning, Campo Cartagena F2, vatten ledning och förgreningsledning, Cartagena Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. E. , vatten ledning i södra delen av Mar Menor, Cartagena Campo Cartagena Z. E. , Vattenförsörjning, utvidgning av vattenlås, la Guia, förberedelse arbeten, Cartagena Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. E. , huvud ledning Beaza - magasinet i Alumbres, Cartagena Vattenförsörjning i bebyggelser i provinsen Malaga, Malaga Filtreringsdamm, Vinuela, västra Costa del Sol, Malaga 22 000 9 744 170 000 250 128 70 000 103 680 Intag och vattenledningar för dricksvatten Minglanilla, Cuenca till 3 000 Kompletterande Teruel, Teruel SUMMA intag och vattenledningar till 35 000 12 960 324 500 377 117 S S -f 7. Tidsplan Typ av arbete Anläggningsarbete Påbörjas 1. 4. 1995 Avslutas 31. 12. 1995 8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar Eftersom de uppgifter som är nödvändiga för att kunna utföra en kostnads-/intäktsanafys för projekt av detta slag inte alltid är direkt tillgängliga har det varit nödvändigt att fastställa några av dessa uppgifter indirekt i form av kriterier eller grundförutsättningar. För fastställande av kostnaderna har följande tagits med i beräkningen: Investeringskostnaderna, som motsvarar de belopp som anges i projekt informationen. Driftskostnader, varvid alla kostnader för användning av berörd infrastruktur liksom kostnader vilkas livslängd är lägre än projektets livslängd tagits med. Intäkterna har fastställts genom en bedömning av värdet på de skador eller kostnader som förhindrats eller genom värdet på de fördelar och tjänster som kommit allmänheten till godo till följd av projektet. Följande vinster har fastställts: Garanterad tillgång till vattenresurserna. Bättre vattenkvalitet. Minskad överexploatering av akvifererna. Projektets interna avkastningsgrad är 212,66% (Pezuela 29,30%, Zalamea 100,67%, Huelvas kolfält 100,58%, Campo de Cartagena 137,57%, bebyggelser i provinsen Malaga 182,49%, de västra delarna av Costa del Sol, Malaga 833,67%, Minglanilla 22,39% och Teruel 92,28%). 9. 1) 2) 3) Miljökonsekvensanaivs Mot bakgrund av definitionen och målen för projekten kommer detta att bidra till: Bevarande, skydd och förbättring av miljökvaliteten. Hushållning med vattentillgångarna. Genom den planerade åtgärden kommer orter med vattenbrist att få den infrastruktur som behövs, vilket bidrar till det prioriterade målet att förbättra livskvaliteten. Dessa projekt har huvudsaklingen lindrande effekter eftersom de skador som uppstått på grund av de senaste årens torka tvingar den spanska staten att sörja för trängande 1ÎTL omedelbara behov till följd av denna. Samtidigt kommer de planerade åtgärderna att göra det möjligt att undvika lika allvarliga bristsimationer i framtiden. 4) Alla åtgärder i projekten bör vara avsedda för privata ändamål. Den kvalitet som enligt direktiv 75/442/EEG krävs för avloppsvatten uppfylls och projekten följer den samlade inriktningen i direktiv 85/337, 80/778, 75/440 och 79/869. 10. Kostnad och stödbelopp fl ecu) Totalkostnad Stödberättigad kostnad Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden: 14 046 069 14 046 069 85% 11 939 158 Kostnaderna, fördelade per projekt, är följande: PROJEKT STÖDBERÄTTIGAD KOSTNAD Vattenförsörjning, Pezuela de Santorcaz, el Pozo de 272 449 Guadalajara och Pioz, Guadalajara Vattenförsörjning, Zalamea la Real och Riotinto, Huelva Vattenförsörjning i Huelvas kolfält, pumpstation, Huelva Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. O. , magasin i stenbrott, Cartagena Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. O. , frarnledning, La Alforra, Cartagena Vattenförsörjning, Campo Cartagena F2, vattenledning och förgreningsledning, Cartagena Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. E. , vattenledning i södra delen av Mar Menor, Cartagena Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. E. , utvidgning av vattenlås, la Guia, förberedelsearbeten, Cartagena Vattenförsörjning, Campo Cartagena Z. E. , huvudledning Beaza - magasinet i Alumbres, Cartagena 810 729 811 345 461 425 1 081 793 1 980 793 1 641 172 1 896 835 1 048 526 Vattenförsörjning Malaga i bebyggelser i provinsen Malaga, 271 064 Filtreringsdamm, Vinuela, västra Costa del Sol, Malaga Intag och Minglanilla, Cuenca vattenledningar för dricksvatten till 1 811 203 425 078 ?£ 3 Kompletterande intag och vattenledningar till Teruel, Teruel 1 533 978 ?i5L, Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsanimanfattriing Nr 95/11/61/028-1 1. Projektnamn Projekt för vattenförsörjning Guadalquivirs avrinningsområden i kampen mot torkan i Sydspaniens och 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Namn: Adress: Direcciön General de Planificaciön Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid Myndighet som ansvarar för genomförandet Namn: Adress: Plats Direcciön General de Obras Hidrâulicas (MOPTMA) Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid Medlemsstat: Provinser: Autonom region: Andalusien Spanien Almeria, Granada, Cördoba, Malaga och Sevilla 5. Beskrivning PROJEKT I SYDSPANIENS AVRINNINGSOMRÅDE Q < rr Projekt i provinsen Almeria På grund av den ihållande torkan förklaras arbetena för vattenförsörjning till de bebyggelser som omfattas av nedan beskrivna projekt som krisåtgärder. 5. 1 Vattenförsörjning, Roquetas de Mar (Almeria) Tätorterna vid Almerias kust (Roquetas del Mar och Aguadulce) får för närvarande vatten från bmnnar. Dessa tillgångar är nära att ta slut på grund av att de ständigt umyttjas för att bekämpa torkan. Det är därför nödvändigt att anlägga infrastruktur som kan lösa vattenförsörjningssituationen. Följande anläggningar planeras: Vattenreservoar med en kapacitet på 10 000 m3. Den består av två 40 x 30 tankar och 4,25 plattor, med raka väggar i 0,35 m tjock armerad betong av typ H-200 och pelare i storlek 0,30 x 0,30 placerade i ett rutnät på 5 x 5 som stöd för täckningen bestående av prefabricerade armerade balkar. Vattenledning Roquetas - Aguadulce bestående av två rörledningar i böjligt gjutgods med 400 mm diameter, nergrävda i rörgravar, som täcks med ett sandlager varefter rörgraven fylls med utvalda schaktmassor. Vattenledningen består av följande två sträckor: 1 2 Ledning av 342 m längd som förbinder den sista behållaren på ledningen Beninar - Aguadulce och utjämningsmagasinet i Aguadulce, inklusive två slussventiler med flexibel avstängning, med en diameter på 300 mm, för anslutning till det befintliga nätet i Aguadulce. Förlängning på 6 352 m av den sista sträckan av den befintliga ledningen för förbindelse med utjämningsmagasinen i Aguadulce och Roquetas. Som specialdelar ingår 8 förgreningsrör, 7 luftnirigsrör och 4 brädd- avlopp. Dessutom planeras 5 vattenposter liksom installation tryck regulatorer i framtida anslutningar. 5. 2 Vattenförsörjning, Cabo de Gata (Almeria) Den rådande torkan förvärrar den osäkra situationen för vattenförsörjningen till staden Cabo de Gata eftersom den huvudsakligen försörjs från brunnar. De arbeten som ingår i detta projekt gör det därför möjligt att lösa det framför allt under sommartid synnerligen svåra vattenförsörjningsproblemet. Arbetet består i att utöka den nuvarande avsaltningsanläggningen med en ny ledning för att öka produktionen med 500 nvVdygn med hjälp av omvänd osmos. Byggandet av anläggningen medför ingen negativ miljöpåverkan samtidigt som förstärkningen av vattenförsörjningen kommer att förbättra de allmänna levnadsförhållandena och förhindra överexploatering av de bmnnar som håller på att sina. ifc 5. 3 En tredje ledning till reningsverket i Bajo Almanzora (Almeria) Vattnet från reservoaren i Cuevas de Almanzora innehåller enligt utförda analyser höga halter av sulfat (937 mg/1), vilket enligt europeiska normer inte är lämpligt för vattenförsörjning till en befolkning på 120 000 invånare. Av denna anledning anses det nödvändigt och angeläget att bygga denna vattenberedningsanläggning. För att kunna behandla en volym på 30 000 nvVdygn planeras en komplettering av de två ledningarna som ingår i projektet "Reningsanläggning för vatten från Bajo Almanzoras reservoar" med anläggningen av en tredje ledning med 128 säkerhetsventiler och 768 membran för av rena 10 000 m3 vatten per dygn från en sulfathalt (S04) på 937 mg/1 till 250 mg/1 och magnesium (Mg) från 682 till 50 mg/1. Tillhörande anslutning och pump för råvatten liksom elektriska anslutningar och styr- och mätutrustning ingår också. 5. 4 Reservoar och ledningar i stadsdelar i Los Guiraos och Guazamara (Cuevas de Almanzoras kommun), Almeria Den rådande torkan förvärrar den osäkra situationen för vattenförsörjningen i mindre bebyggelser eftersom dessa huvudsakligen försörjs från bmnnar. De arbeten som ingår i detta projekt gör det därför möjligt att lösa det synnerligen svåra vattenförsörjningsproblemet. Arbetet omfattar 1 000 m fördelnings- och förgreningsledningar i PVC med en inre diameter på 110 - 60 mm, i en rörgrav, för vattenförsörjning till en rad stadsdelar i Los Guiraos och Guazamara i Cuevas de Almanzoras kommun. Anslutningar till det allmänna nätet liksom specialdelar och tillbehör ingår också. 5. 5 Reservoar och ledningar i stadsdelar i Palomares och Terreros (Cuevas de Almanzoras kommun), Almeria Torkan har förvärrats och därmed den osäkra situationen för mindre bebyggelser. Det är därför angeläget att lösa vattenförsörjningen till dessa. Åtgärden omfattar arbeten som krävs som komplement till de arbeten som ingår i projektet "Ledningar för integrerad vattenförsörjning till bebyggelser i trakten kring Bajo Almanzora". I stora drag ingår följande: a) Förgreningsledning på 2 500 m till Terreros magasin (Pulpis kommun) i gjutjärn med 250 mm innerdiameter samt specialdelar. b) Betongmagasin på 500 m3 för det allmänna avloppet för reglering av vattenförsörjningen till Pozo Esparto och Cala Panizo i Cuevas de Almanzoras kommun. 1 5* c) Förgreningsledning på 3 200 m till magasinet i Palomares (Cuevas del Almanzoras kommun) i böjbart gjutjärn med 150 mm innerdiameter samt specialdelar. d) Anslutningar till det allmänna nätet. 5. 6 Vattenförsörjning i stadsdelar i Garranchuelo och Santa Cruz (Gädors kommun), Almeria I dessa delar av Gådors kommun planeras följande arbeten: Anläggning av ett vattenledningsnät med polyetenrör med låg densitet och 90 mm diameter. Vattenanslutningar till bostäder. Förlängning av huvudvattenledningen från Plaza de la Constituciön till slutet av Canalejasgatan, med PVC rör med flexibla kopplingar och 160 mm ytterdiameter. Installation av 27 ventiler med flexibel avstängning på strategiska ställen i det kommunala nätet för förbättrad service. Anpassning av vattenledningsnäten vid deras sammanflöde vid Plaza de la Constituciön. Återställande av all servis som berörs av arbetena. Projekt i provinsen Granada Den svåra torkan i Granadaprovinsen har förorsakat vattenbrist för de mindre bebyggelserna eftersom deras vattentillgångar sinar. Dessa kommuner befinner sig i ett allvarligt nödläge och måste oundvikligen lösa vattenförsörjningen eftersom det inte ens är möjligt att leverera en minimal vattenmängd till befolkningen på grund av att brunnarna utnyttjats hänsynslöst och det inte längre finns kvar något ytvatten. 5. 7 ' Izbor - Los Acebuches. Vattenledning i Acebuches kommun (Granada) Den berörda befolkningen i detta område omfattar 1 750 personer som kan få vatten tack vare detta projekt. Åtgärden omfattar följande: Vattenledning med 100 mm diameter från reservoaren i Beznar till magasinet i Izbors bebyggelse med förbättring av ledningen från Izbor till Los Acebuches genom anläggning av en 75 mm rörledning. De båda rörledningarna består av 4,5 m gjutjärnsrör med 110 mm diameter respektive 1 m med 75 mm diameter. Framledningsutrustning för 10 1/s. 5. 8 Utjämningsmagasin for vattenförsörjning till bebyggelserna i Barranco del Proqueira: Capilera, Bubion och Pampaneira (Granada) Den berörda befolkningen i detta område omfattar 6 200 personer som kan få vatten tack vare denna nya infrastruktur. i 5i Arbetet omfattar följande: Byggande av ett utjämningsmagasin i armerad betong med en kapacitet på ca 2 000 m3 intill Los Lugares bevattningsanläggning i Capileira. En vattenledning bestående av 4 km PVC-rör med 110 mm diameter. 5. 9 Utjämningsmagasin för vattenförsörjning till La Taha: Pitres - Capilerilla - Mecina - Ferreirola - Atalbeitar - Portugos (Granada) Befolkningen i dessa områden omfattar 4 500 personer som kan få vatten tack vare dessa åtgärder. Åtgärden består av följande: Byggande av ett utjämningsmagasin med en kapacitet på ca 25 000 m3 i La Haza del Cerezo (Pitres). 5. 10 Utjämningsmagasin för vattenförsörjning till Busquistars och Trevelez kommun (Granada) Befolkningen i behov av vatten i dessa områden omfattar mer än 1 400 personer och tredubblas under sommarsäsongen, vilket denna sommar kommer att medföra en allvarlig nödsituation. Syftet med arbetet är att garantera dricksvattenförsörjningen i Busquistars och Trevelez kommun genom anläggningen av ett utjämningsmagasin. 5. 11 Anpassning av magasinet i Velez de Benaudallas kommun (Granada) Befolkningen i detta området omfattar under sommarsäsongen 5 000 personer som kan få vatten tack vare dessa åtgärder. Syftet med detta projekt är att förbättra vattenförsörjningen till Velez de Benaudallas kommun med hjälp av en 2,5 km lång ledning av PVC-rör med 250 mm diameter och ko till det befintliga magasinet och genom täckning av tillförselmagasinet, vilket kommer att säkerställa vattenkvaliteten. 5. 12 Vattenförsörjning till bebyggelserna i Murtos och Turons kommun (Granada) Befolkningen i behov av vatten omfattar 1 650 personer som kan få vatten tack vare detta projekt. Vattenförsörjningen sker för närvarande med hjälp av tankvagnar. Arbetena omfattar följande: Anläggning av en 17 820 m lång ledning för vattenförsörjning till dessa båda områden som tar sitt vatten från floden Trevelez och har allvarliga problem med försörjningen. Ledningssträckorna består av följande: 13 481 m böjbar gjutjärnsledning med 150 mm diameter 3 013 m böjbar gjutjärnsledning med 80 mm diameter 1 326 m böjbar gjutjärnsledning med 60 mm diameter irg Tillbehör till ledningen. 7 anslutningar för intilliggande byar. 5. 13 Vattenförsörjning till bebyggelsen i Notaez (Granada) Detta är en liten bebyggelse som står helt utan vatten och vars vatten försörjning därför måste lösas. Arbetena omfattar följande: Anläggning av en 4 450 m lång ledning med 110 mm diameter, utvändigt PN 10, för vattenförsörjning till detta område från Almegijar. Tillhörande installationer. 2 drivmotorer, 4 hk. 5. 14 Utjämningsmagasin i Laroles och Castaras kommun (Granada) Vattenförsörjning nödsituation. till ca 1 500 personer som befinner sig i en allvarlig Dessa magasin, med en kapacitet på 12 000 m3 och betongtäckning, skall delvis reglera det oregelbundna tillflödet från bifloderna vid Guadalfeos högra strand. Påfyllningen till vattenförsörjning med hjälp av PVC-rör med en diameter på 200 och 125 mm. tillflöden kan sedan användas från dessa 5. 15 Höjning av kanaler till nivå 100 i Molvizars kommun (Granada) Befolkningen i behov av vatten omfattar 950 personer för vilka vatten försörjningen förbättras och garanteras tack vare de planerade arbetena. Följande skall anläggas: En matarstation för vatten från magasinet i Molvizar till kanaler på nivå 100 i bebyggelserna Molvizar och Itrabao. En 1 300 m lång rörledning för pumpning till reningsverk. En bevattningsanläggning. Projekt i provinsen Malaga Projekt i den östra delen av Costa del Sol Tätorterna i den östra delen av Costa del Sol, vars område sträcker sig från Rincön de la Victoria till Nerja, på gränsen mellan Malagas och Granadas provinser, får för närvarande sitt vatten via brunnar som i hög grad förorsakar en överbelastning av akvifererna och uppvisar hög salinitet på gmnd av infiltration av havsvatten. Detta område med hög befolkningstäthet, särskilt under sommarsäsongen då en folkmängd på ca 350 000 personer registreras, medför ett risksimation som gör det nödvändigt att anlägga en infrastruktur för vattenförsörjning som klarar dricksvattentillförseln och gör det möjligt att definitivt lösa alla problem i samband med detta. l€o 5. 16 Anslutningsledning Vinuela - Malaga (Vélez Målagas kommun), Malaga Arbetet omfattar anläggning av en fördelningsledning med 800 mm diameter från magasinet i Toro (Torre del Mar) till magasinet i Jaboneros (Malaga). Längden är 28 km och alla typer av specialdelar ingår, även arislutningar till fördelmngsledningarna i den östra delen av Costa del Sol. Återställande av vägbeläggning, servis, vägar, osv. ingår också. Genom projektet kommer dricksvattenförsörjningen till den östra delen av Costa del Sol och staden Malaga att säkerställas. 5. 17 Trafiches vattenberednmgsverk för vattenförsörjning från Rincön de la Victoria till Nerja (Vélez-Mälagas kommun) Med tanke på det kritiska läget för den östra delen av Costa del Sol har det ansetts nödvändigt och angeläget att bygga ett vattenberedningsanläggning för att rena vattnet från magasinet i La Vinuela till de befintliga vatten ledningsnäten i städerna. Som komplement till den befintliga utrustningen planeras 5 tryckfilter med tillhörande ventiler, luftrening, tömning av tvättvatten och driftsautomatik. 'Likaledes ingår stadsplaneringsarbeten i samband med anläggningen och byggandet av en ledningscentral samt anläggning av 200 m fördelningsledning. 5. 18 Vattenförsörjning Rincön de la Victoria - Torre del Mar (Vélez-Mâlaga) Projektet omfattar följande: Anläggning av en 2 135 m lång rörledning av stål med 1 200 mm diameter i början av den östra förgreningsledningen i Guaroplanen. Dessutom ingår 1 600 m gjutjärnsledning med 400 mm diameter för anslutning till Romeralmagasinet och därifrån till det befintliga nätet i Vélez-Mâlaga. Återställande av servis, gambeläggning, ventiler, osv. ingår också. 5. 19 Vattenförsörjning Vélez-Mâlaga - Rincön de la Victoria (Malaga) Tillsammans med föregående projekt kommer detta projekt att bidra till att lösa vattenförsörjmngsproblemet i den östra delen av Costa del Sol. Följande åtgärder planeras: Utbyte av 4 000 m defekta rörledningar av olika diameter i den nuvarande ledningen från Torredelmar, via Vélez-Målaga, till Rincön de la Victoria. Justering av bristfälliga anslutningar till La Vinuelas system. Guaro planen. Anläggning av ett utjämningsmagasin på 2 000 m3 i Rincön de la Victoria tillsammans med anslutningsledningar till huvudvattenledningen med hjälp av en rörledning med 250 mm innerdiameter. 5. 20 Filtreringsutrustning, Vinuela (Malaga) ?6-ï Även detta projekt, som gäller vattenförsörjningen i den östra delen av Costa del Sol, är ett komplement till de föregående. Det omfattar kompletteringar som är nödvändiga för att den nuvarande filtreringsanläggnmgen (tiycksättning av filter, anpassning av flodbädden för rörläggningen, osv. ) skall fungera. Det ingår också 8 kompletta anslutningar till Vélez-Målaganätet avstängningsventil, luftningsventiler, behållare, osv. ) flödesventil, (tryckventil, Vattenförsörjning till bebyggelser i provinsen Malaga Till följd av den extrema torkan i halvöns södra delar är vattenförsörjnings- situationen i Målagaprovinsen hör till de svårast drabbade. för de mindre bebyggelserna outhärdlig. Befolkningen Den infrastruktur för vattenförsörjning som planeras är absolut nödvändig för att täcka befolkningens behov, förbättra kvaliteten på tillförseln och rusta sig för evenmella krissituationer i framtiden. Målet med de vattenförsörjningsprojekt som presenteras nedan är enbart att förbättra och säkerställa vattenförsörjningen till befolkningen i dessa områden som befinner sig i en krissituation. 5. 21 Vattenförsörjning, Casabermejas kommun (Malaga). Befolkningen i behov av vatten omfattar 3 700 personer som får vatten tack vare de planerade åtgärderna. Syftet med projektet är att lösa dricksvattenförsörjningen till Casabermejas kommun genom att anlägga en ca 10 km lång vattenledning. Åtgärden omfattar också specialdelar, ventiler, avlopp, behållare, väg- övergångar, osv. 5. 22 Vattenförsörjning, Pizarra och Cartama (Malaga) Befolkningen vattentillförseln måste säkerställas. i behov av vatten omfattar 14 500 personer för vilka Syftet med projektet är vattentillförsel till Pizarra-Cartamaområdet genom anläggning av en pumpstation och tillhörande anslutningsledning på 2 300 m till ett monteringsfärdigt magasin. Arbetet kompletteras med elektrisk utrustning. 5. 23 Vattenledning till Campillos (Malaga) 2 6^ Befolkningen som berörs av denna åtgärd omfattar 7 600 personer. Åtgärden består i byte av 4 400 m av vattenledningen i La Mohedaområdet. 5. 24 Vattenförsörjning, Alcaucin och Periana (Malaga) Färdigställande av vattenledningen till några små delar, med en befolkning på 1 700 personer, av Alcaucin och Periana. För detta anläggs en 2 000 m lång ledning tillsammans med specialdelar, ventiler, avlopp, osv. 5. 25 Vattenförsörjning, Moclinejo och Macharaviaya (Malaga) Denna åtgärd gäller vattenförsörjningen till en befolkning på 1 500 personer. Förbindelse från matarledningen till vattenledningen i den södra delen av kusten genom en anslutningsenhet. 5. 26 Vattenförsörjning, Monda (Malaga) Färdigställande av vattenledningen till Monda, med en befolkning på 1 650 personer, med hjälp av följande: En 1 000 m lång vattenledning En mataranläggning Elektrisk och mekanisk utrustning 5. 27 Vattenförsörjning till delar av Cerro Atalaya (Vélez-Mâlagas kommun) Projektet gäller säkerställande av vattenförsörjningen till delar av Cerro Atalaya, med en befolkning på 500 personer, med hjälp av följande: En 15 800 m lång vattenledning två utjämningsmagasin Tillbehör som ventiler, avlopp, osv. 5. 28 Reparationer i Colmenar (Malaga) Reparation och förbättring av infrastrukturen för vattenförsörjning till 3 200 personer: Utbyte av en rör på en sträcka av ledningen från El Realengo Ett magasin Tillbehör som ventiler, avlopp, vägövergångar, osv. 5. 29 Anslutning till Benalavia-Benaldidsystemet (Malaga) För att säkerställa vattenförsörjningen i olika kommuner i Målagas kommun kommer anslutning till Benalevia-Benaldidsystemet att utföras med hjälp av följande: En 1 300 m lång vattenledning Ett magasin Tillbehör som ventiler, avlopp, vägövergångar, osv. 2-63 PROJEKT I GUADALQUIVIRS AVRINNINGSOMRÅDE Projekt i provinsen Cördoba 5. 30 Åtgärder i staden Cördoba. Vattenförsörjning från flytande (Cördoba) intag Åtgärden består i att installera ett flytande intag i San Rafael de Navallanas reservoar, som försörjer staden med vatten, för att innehållet i reservoaren skall kunna umyttjas maximalt. intag i Konkret består åtgärden reservoaren i San Rafael de Navallana och installera en pump för att kunna tillgodogöra sig ytvattnet som råvatten för vattenförsörjning till staden Cördoba mellan nivåerna 144 (54,0 hm3) och 137 (27,5 hm3). i att förlänga Guadalmellatokanalens Projekt i provinsen Sevilla 5. 31 Anslutning av de sevillanska systemen till vattenförsörjningen från Ecijas konsortium och Sierra Sur (Sevilla) Åtgärden består i att från vattenkonsortiet i Ecija till Sierra Surs kommun- sammanslutning leverera en vattenmängd på 4 054 nrVdygn via en ledning som skall förbinda Osuma med det i El Saucejo belägna fördelningsmagasinet för Sierra Surs kornmunsammanslutning. Detta kommer inom en nära framtid att göra det möjligt att från reservoaren i Retortillo leverera vatten till följande byar: Algåmitas, El Saucejo, Los Corrales, Martin de la Jara, Pmna och Villanueva de San Juan. Arbete omfattar anläggningen av 18 km gjutjärnsledning med 300 mm dia meter, invändigt belagd med cementbruk, nergrävd på ca 1,50 meters djup och lagd på en 15 cm tjock sandbädd. Rörledningen kommer utvändigt att vara överdragen med polyetenslang på ställen där marken innehåller gipssten. Den hydrauliska funktionen i ledningen säkerställs genom att 28 luftnings ventiler, 26 avlopp och motsvarande slussventiler installeras på lämpligt sätt i inspektionsbrunnar med en diameter på 1,40 m. Beträffande berörd servis planeras återställande av stängslen på de berörda lantgårdarna, av korsningen på väg SE-460 genom paining, av korsningar över vattendrag med lämpliga betongskydd och återställande av underlaget på boskapsstigar. 6. Svfte Syftet med dessa projekt är att bemästra torksituationen i de områden som är mest utsatta för vattenbristen. Följande planeras särskilt: i&ii Huvudsyften Att tillhandahålla tillräcklig infrastruktur för vattenförsörjning för att säkerställa dricksvattenförsörjningen till den berörda befolkningen. Att förbättra vattenförsörjningen i tätorterna. Att förbättra vattenkvaliteten. Att förhindra hänsynslöst utnyttjande av ytvatten och grundvatten och konsekvenserna av detta på namren. Bisyften Att förbättra de sanitära förhållandena och livskvaliteten för den berörda befolkningen. Att förbättra tillgången till denna resurs genom ett sparsamt och samordnat utnyttjande av denna. 7. Tidsplan Huvudsakliga arbeten Påbörjas 15. 3. 95 Avslutas 31. 12. 1996 8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar Eftersom de uppgifter som är nödvändiga för att kunna utföra en kostnads- /intäktsanalys för projekt av detta slag inte alltid är direkt tillgängliga har det varit nödvändigt att fastställa några av dessa uppgifter indirekt i form av kriterier eller grundförutsättningar. För fastställande av kostnaderna har följande tagits med i beräkningen: Investeringskostnaderna, som motsvarar de belopp som anges i projektinformationen. Driftskostnader, varvid alla kostnader för användning av berörd infrastruktur liksom kostnader vilkas livslängd är lägre än projektets livslängd tagits med. Intäkterna har fastställts genom en bedömning av värdet på de skador eller kostnader som förhindras eller genom värdet på de fördelar och tjänster som kommer allmänheten till godo till följd av projektet. Följande vinster har fastställts: Garanterad tillgång till vattenresurserna. Bättre vattenkvalitet. Minskad överexploatering av akvifererna. Projektens interna avkastningsgrad varierar mellan 352,87 och 5,36%. 9. Miljökonsekvensanaivs ÎGÏ Dessa projekt bidrar till att uppfylla de mål som fastställs i artikel 130 r i Romfördraget för att säkerställa tillhandahållandet av dricksvatten till befolkningar med svår vattenbrist för att deras livskvalitet skall kunna bibehållas. Alla åtgärder i projekten bör vara avsedda för privata ändamål. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) Totalkostnad 30 168 245 Stödberättigad kostnad (efter den 11. 4. 95) 30 168 245 Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden: 85% 25 643 008 I SYDSPANIENS AVRINNINGS- I I I O M R Å DE Vattenförsörjning, Roquetas de Mar En tredje ledning till avsaltnings- anläggningen i Cabo de Gata (Almeria) En tredje ledning till reningsverket i Bajo Almanzora (Almeria) Reservoar och ledningar i stadsdelar i Los Guiraos och Guazamara (Cuevas de Almanzoras kommun, provinsen Almeria) Reservoar och ledningar i stadsdelar i Palomares och Terreros (Cuevas de Almanzoras kommun, provinsen Almeria) Vattenförsörjning i Garranchuelo och Santa Cruz (Gådors kommun), Almeria stadsdelar i Vattenförsörjning i Izbors och Los Acebuches kommun (Granada) Utjämningsmagasin försörjning till bebyggelserna Barranco del Proqueira (Granada) vatten- i för Utjämningsmagasin försörjning till La Taha (Granada) för vatten- Utjämningsmagasin försörjning Trevelez kommun (Granada) vatten- för till Busquistars och Anpassning av magasinet i Velez de Benaudallas kommun (Granada) ?66 27 642 416 I I 1 848 166 616 055 1 232 111 123 211 628 378 154 014 184 817 308 028 308 028 308 028 92 408 Vattenförsörjning till bebyggelserna i Murtos kommun och Turons (Granada) 800 872 Vattenförsörjning Notaez (Granada) till bebyggelsen i 123 211 Utjämningsmagasin Castaras kommun (Granada) i Laroles och Höjning av kanalen till nivå 100, Molvizars kommun (Granada) Arislutningsledning Vinuela - Malaga (Vélez Malagas kommun) Trafiches vattenberedningsverk för vattenförsörjning till den östra delen av Costa del Sol, från Rincön de la Victoria till Nerja (Vélez-Målagas kommun) Vattenförsörjning Rincön de la Victoria - Torre del Mar (Vélez- Målaga) Vattenförsörjning Vélez-Mâlaga Rincön de la Victoria (Malaga) - Filtreringsutrustning, Vinuela (Malaga) Vattenförsörjning, kommun (Malaga) Vattenförsörjning, Cartama (Malaga) Casabermejas Pizarra och Vattenledning till Campillos (Malaga) Vattenförsörjning, Alcaucin Periana (Malaga) och 123 211 492 845 13 676 435 1 724 956 1 324 520 616 055 757 749 400 436 400 436 92 408 Vattenförsörjning, Moclinejo och 30 803 Macharaviaya (Malaga) Vattenförsörjning, Monda (Malaga) Vattenförsörjning till delar av Cerro Atalaya (Vélez-Målagas kommun) Reparationer i Colmenar (Malaga) Anslutning till Benalavia-Benaldid- systemet (Malaga) GUADALQUIVIRS AVRINNINGS- OMRÅDE Vattenförsörjning från Aljaraque till magasinet i Tharsis ?6> 12 321 308 028 123 211 30 803 10 534 551 Ledning mellan reservoarer i Huelva och lastkajerna i hamnen Ledning mellan Tioxides reningsverk och Reina Sofias pir Åtgärder i staden Cördoba. Vatten- försörjning från flytande intag av Anslutning sevillanska systemen till vattenförsörjningen från Ecijas konsortium och Sierra Sur de 369 633 2 156 195 %£1 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsarnmanfattning Nr 95/11/61/028-2 1. Prnfrlctnamn Projekt för vattenförsörjning i kampen mot torkan i Guadianas, Seguras, Tajos och Jucars avrinningsområden %. 2. 1 2. 2 Myndighet som ger in ansöka^ Namn: Adress: Direcciön General de Planificaciön Paseo de la Castellana 162 -28071 Madrid 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Namn: Adress: Plais Medlemsstat: Provinser: Direcciön General de Obras Hidråulicas (MOPTMA) Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid Spanien Cåceres, Badajoz, Toledo, Ciudad Real, Alicante och Murcia Autonoma regioner: Extremadura, Castilla-La Mancha, Murcia och Valencia 5. Ryftfrrivnjng PROJEKT I SEGURAS AVRINNINGSOMRÅDE På grund av den extrema torkan som för närvarande råder i Seguras avrinningsområde är det nödvändigt och angeläget att utföra dessa arbeten för att kunna återvinna renat avloppsvatten. Med hjälp av dessa anläggningar för återvinning kommer det att frigöras resurser av annat ursprung som kan användas för att förstärka dricksvatteriförsörjningen. 163 Projekt i provinsen Alicante 5. 34 Avsaltnmgsanläggning för returvatten frän bevattningsanläggningen i La Pedrera (San Miguel de Salinas kommun, Alicante) Avloppsvattnet från områdena kring bevattningsanläggningar i Levante Margen Derecha samlas i Rambla de la Fayona, med en dygnsvolym på ca 40 000 m3. I framtiden beräknas volymen till 12 000 mVdygn. De planerade arbetena omfattar följande: b) a) Uppsamling av returvattnet från bevattningsanläggningen i La Pedrera med hjälp av en pumpstation bestående av två grupper av motorpumpar med en kapacitet på 75 1/s till en höjd av 6 m, för att desinfekteras, klaras och filtreras och sedan behandlas i en avsaltningsanläggning i vilken det ingår mikrofiltrering, deklorering och avsaltning i egentlig mening. Ledning från saltbehandlingsanläggningen till den anlagda ledningen som har sitt utlopp i Medelhavet. Täckt magasin på 3 000 m3 för förvaring och pumpning av avsaltat vatten till Cartagenas vattenledningsnät. Pumpstation med tre pumpar med en kapacitet på 50 1/s till en höjd av 100 m för frarnledning av behandlat vatten till Cartagenas vattenlednings nät i närheten av San Miguel de Salinas. d) c) i framtiden, när de bevattnade områdena e) Böjbar gjutjärnsledning som tål ett tryck på upp till 12,5 atm, med en längd av 7 500 m, för ledning av de nuvarande vattenmängderna vid låg till belastning och bevattningsanläggningarna i Levante M. D. normaliserats, de förväntade avloppsvattenmängderna under hela dygnet utan att ledningen behöver utökas. Tillhörande stadsplaneringsarbeten, hall för filtrerings-, avsättnings- och pumpstation för renat vatten liksom leverans till Cartagenas vatten ledningsnät i Taibillas vattenledningssamfallighet samt återställande av vägar och berörd servis. d) När detta vatten avsaltats genom omvänd osmos kommer det att ledas till Cartagenas vattenledningsnät i Taibillas vattenledningssamfallighet för att tillgodose dricksvattenbehovet. Genom detta projekt uppnås följande resultat: ^'Vo Upp till 4 000 m3 bräckt vatten per dygn som skulle rinna ut i havet avsaltas och används till vattenförsörjning i kustområdet och Cartagenaområdet, där en folkmängd på ca 15 000 personer berörs. Vattnet förhindras från att rinna ut i ekosystemet i salinerna i Torrevieja och La Mata (Alicante). Projekt i provinsen Murcia 5. 35 Återvinning av avloppsvatten från reningsverket i Bullas (Bullas kommun, Murcia) På grund av det ogynnsamma klimatet kommer det i själva verket inget vatten från borrningen i La Rafa och nästan inget från källan i La Osamenta. / Med hjälp av dessa anläggningar för återvinning kommer det att frigöras resurser av annat ursprung som kan användas för att förstärka dricksvatten försörjningen. Det är därför nödvändigt och angeläget att utföra dessa arbeten för att kunna återvinna renat avloppsvatten. Arbetena omfattar följande: Pumpstation på 607 m höjd för att pumpa upp 150 1/s till 55 m manometrisk tryckhöjd. Följande utrustning ingår: 300 m ledning för medeltryck, pumphus för 4 pumpar (3 + 1) för att pumpa upp 75 1/s till 55 m manometrisk tryckhöjd tillsammans med spänningsregulatorer, behållare för intag och frarnledning, manöver- och övervakningspaneler och en transformator på 250 kWA. En 1 200 m lång frarnledning med asbestcementrör med 400 mm diameter och från 7,5 atm till 10 atm arbetstryck. Två underjordiska reservoarer, med 2 mm ogenomträngligt högtrycks- laminat av polyeten med en täthet på 2 mm och 100 000 och 30 000 m3 kapacitet, på 640 respektive 625 meters nivå. En 2 500 m lång rörledning av asbestcement med 400 mm diameter och 7,5 atm arbetstryck för anslutning till reservoarerna och bevattningsnätet. 5. 36 Beredskapsarbeten för återvinning av avloppsvatten från reningsverket i Torre de Cotillas (Murcia) Arbetena omfattar följande: Uppsamling av avloppsvatten med hjälp av en 2 600 m lång rörledning med 500 mm diameter. ^Vi Ledning till ett 150 000 m3 utjämningsmagasin och anslutning från magasinet till vattenledningsnätet via en 3 700 m lång ledning med 450 mm diameter. Höjning från utjämningsmagasinet till en anslutningspunkt på bevattnings nätet via en pumpstation bestående av 2 pumpar (1 + 1) på 80 1/s och 1 000 m frarnledning med 350 mm diameter. 5. 37 Återvinning av avloppsvatten från Alguazas (Alguazas kommun, Murcia) På grund av den av torkan förorsakade vattenbristen uppstår det under normalperioder störningar i vattentillförseln till Heredamiento de Alguazas bevattningsområden och det nuvarande trädbeståndets fortbestånd är allvarligt hotat. I denna stad finns ett vattenreningsverk i drift som släpper ut avloppsvattnet i floden Mula. Genom att återvinna detta renade vatten skulle viktiga hjälpanläggningar för bevattning kunna bidra till att hålla plantagerna vid liv. Det är därför nödvändigt och angeläget att utföra dessa arbeten för återvinning av renat avloppsvatten. Med hjälp av dessa anläggningar för återvinning kommer det att frigöras resurser av annat ursprung som kan användas för att förstärka dricksvattenförsörjningen. Arbetena omfattar följande: Uppsamling av renat vatten med hjälp av en 500 m lång rörledning med 500 mm diameter. Utjämningsmagasin för renat vatten, klätt med 2 mm högtryckslaminat av polyeten på geotextil och med 100 000 m3 kapacitet. Utjämningsmagasin för renat vatten uppumpat till den nivå som råder i de högsta bevattningsanläggningarna i El Heredamiento, klätt med 2 mm högtryckslaminat av polyeten på geotextil och med 100 000 m3 kapacitet. En 5 500 m lång rörledning av asbestcement med 700 mm diameter och 7,5 arm arbetstryck från utjämningsmagasinet till rjevattningsnätet. Detta är huvudvattenledningen. En 875 m lång rörledning av asbestcement med 400 mm diameter och 7,5 atm arbetstryck från den förra rörledningen till framledningen i Saladar. En 1 200 m lång frarnledning av asbestcement med 350 mm diameter och 7,5 atm arbetstryck från vattenreningsverket till utjämningsmagasinet. En 3 000 m lång och 4 m bred serviceväg utmed huvudvattenledningen. Pumpstation bestående av grupper på 150 nkr, inbegripet elektricitet, automatik, anläggningsarbeten, mätarventiler, osv. 5. 38 Återvinning av avloppsvatten från vattenreningsverket i Mula (Mulas kommun, Murcia) Vattentillförseln till Mula är i stor fara på grund av hänsynslöst utnyttjande av akvifererna och den ihållande torkan i området. ÎVL- Med hjälp av dessa anläggningar för återvinning kommer det att frigöras resurser av annat ursprung som kan användas för att förstärka dricksvatten försörjningen. För närvarande bevattnar man med vatten från magasinet i La Cierva och från bmnnar som helt säkert umyttjas i alltför hög grad. Sedan avloppsvattnet renats släpps det ut i floden Mula nedströms om det område som kan bevattnas. Det är nödvändigt och angeläget att utföra dessa arbeten så att dessa vattentillgångar, som är av avgörande betydelse för Mula, kan umyttjas för att bibehålla det välstånd som skapats och bevara de arbets tillfällen som är den enda inkomstkällan för invånarna i området. Arbetena omfattar följande: Anläggning av ett uppsamlingsmagasin för vatten från reningsverket och matning till 80 m höjd med hjälp av 4 pumpar (3 + 1) på 80 khr vardera. En 250 kWA transformatorstation. En 3 250 m lång frarnledning med 300 mm diameter och 10 atm arbetstryck. Ett underjordiskt utjärnningsmagasin på 50 000 m3, med 2 mm ogenom trängligt högtryckslaminat av polyeten. En 100 m lång frarnledning med 400 mm diameter och 7,5 atm arbetstryck för anslutning till bevattningsnätet. PROJEKT I TAJOS AVRINNINGSOMRÅDE Proiekt i provinsen Toledo och Guadalaiara 5. 39 Förstärkning av Toledos vattenförsörjning från Las Aveskanalen (Castilla- La Mancha) Under perioder med ihållande torka visar sig Toledos vattenförsörjning, från magasinen i El Torcön och Guajaraz, helt otillräcklig. Man har därför tillgripit Las Aveskanalen för att utvinna de nödvändiga mängderna från själva Tajo uppströms om Aranjuez. Den åtgärd som nu skall vidtas består i att utöka pumpkapaciteten från den nuvarande nivån i slutet av kanalen samtidigt som framledningen förlängs till utjämningsmagasinet och dess första sträcka dubbleras. För att förhindra de till pumpstationen på grund av upprepade avbrotten i vattentillförseln svårigheten att upprätthålla en minimal vattenmängd i slutet av en 40 km lång bevattningsledning, skall det byggas ett litet utjämningsmagasin, varvid den enda nivåskillnaden i kanalen, vid floden Algodor, umyttjas. Arbetena kommer därför att omfatta följande: Anläggning av ett utjämningsmagasin i Las Aveskanalen, klätt med ogenomträngligt laminat, med en nyttoeffekt på ca 15 000 m3. r*3 Tillbyggnad av pumphuset för installation av en tredje grupp av likadana motorpumpar som den största av de två som redan finns, med en kapacitet på 486 nkr. Installation av en trefastransformator på 800 kWA. Fördubbling av ca 3 160 m av den första delen av framledningen med rör av 500 mm diameter. Läggning av ca 4 000 m rörledning med 600 mm diameter till utjämningsmagasinet i El Cerro de los Palos. 5. 40 Vattenledningsnät till tre byar i regionerna Talavera de la Reina och Entrepenas och avloppsnät i Entrepeflas (Toledo och Guadalajara) Arbetena för vattenförsörjning till 10 000 invånare i tre byar i Talavera- regionen omfattar följande: Anläggning av 15 000 m rörledning av PVC med 6 atm. arbetstryck och 300, 250 och 200 mm diameter, som med utgångspunkt från vattenledningsnätet för renat vatten från Talavera de la Reina (Toledo) leder 5 1/s till byn Talavera la Nueva, 10 1/s till byn Alberche och 15 1/s till byarna Calera och Chozas. Denna rörledning ligger i en 1,50 m djup grav, vilket förutsätter 30 000 m3 grävning och fyllnad. Installation av 15 ventiler, 10 luftningsventiler och 5 bräddavlopp i standardbrunnar som tillsammans med 4 mätare i mätarskåp fullständigar denna del av projektet. Arbetet för vattenförsörjning till byn El Olivar i Entrepefiasregionen omfattar följande: Förbättring av det nuvarande intaget, anläggning av en brunn med 450 mm diameter och 120 m djup, med en pumpgrupp med en kapacitet på 3 1/s samt byggnad av ett nytt magasin med 100 m3 kapacitet. Förlängning av det nuvarande avloppssystemet och installation av en monteringsfärdig reningsenhet med sedimentering, rötning och filtrering, med kapacitet för 500 invånare. 5. 42 Beredskapsarbeten landstingskommun, sträcka I och II (Toledo) för utökad vattenförsörjning till El Algodors För vattenförsörjning till de 26 byarna i El Algodors landstingskommun (Toledo) har det anlagts ett vattenledningsnät från reservoaren i Finisterre. Vattenbristen i den nuvarande källan har gjort det nödvändigt att istället pumpa upp vatten från floden Tajo till byn Ocana och därifrån leda ca 165 1 vatten i sekunden i motsatt riktning mot den fömtsedda, till Tembleque, för att leverera det därifrån. Sommartid är denna vattenmängd (den maximalt tillåtna i den befintliga rörledningen) inte tillräcklig utan det behövs för närvarande 250 1/s (162,5 1/s via en ny sträcka och resten via den befintliga sträckan). Arbetena kommer därför att omfatta följande: tVf Läggning av en första, 7 700 m lång rörsträcka alldeles intill den befintliga rörledningen, från de nuvarande magasinen i Ocana i riktning mot Tebleque och anslutning av sträckans sista del till den befintliga rör ledningen, för en vattenmängd på 162,5 1/s för det omedelbara behovet samt förberedelse för 600 1/s för framtida behov, till ett belopp av 350 miljoner. Denna första sträcka kommer ensam inte att ge vatten på tillräcklig nivå (764,00) i Tembleque för att kunna levereras till de övriga byarna på grund av tryckfallet i resten av den nuvarande rörledningen. Läggning av den andra sträckan som fortsättning på den första sträcka på 7 700 m som föreslagits i andra handlingar och som inte räcker för att ge önskad vattenmängd på den nivå som krävs (764,00). Denna andra sträcka är 6 600 m lång i syfte att begränsa tryckfallet så att man genom en höjning med 63 m manometertryck i Ocana kan nå Tembleque med ett pieozometertryck på nivå 764,00, vilket är vad som förutses i det ursprungliga projektet för rätt tillförsel från denna plats till de övriga byarna via detta befintliga nät. Som ett komplement kommer regionstyrelsen i Castilla-La Mancha att utvidga pump- och matarstationen i floden Tajo för en direkt vattenmängd på 250 1/s (för framtida behov 750 1/s) till de befintliga magasinen i Ocana. Tillsammans med det föregående säkerställs 150 1/s i Tembleque på nivå 764,00, vilket för närvarande är nödvändigt för leverans. Samtidigt eftersträvar man dock att den nya rörledningen tillsammans med den nuvarande skall uppfylla landstingskommunens framtida behov, med ett intag på 550 1/s i Tembleque via samma rörledning, plus 50 1/s via den nuvarande ledningen. Projekt 1 provinsen Caceres 5. 45 Kompletterande åtgärder i staden Caceres och Malpartida de Plasenda (Caceres) Den åtgärd som planeras i Caceres består i att lägga en 44 kW elledning med en beräknad längd av 15 km för fast krafttillförsel till pumpstationen i floden Almonte som för närvarande bar provisorisk krafttillförsel. För detta ändamål skall föras en anslutning från en elledning i Iberdrola, 6 km från Caceres. Ledningen skall utföras med metall- och betongstolpar. Installation av en 2 000 kWA transformatorcentral planeras också. För Malpartida de Plasencias vattenförsörjning planeras anläggningen av en avtappningsdamm med en kapacitet på 60 1/s i Garganta del Obispo, från vilken vatten självrinner till det befintliga utjämningsmagasinet (magasin i Malpartida). På så sätt matas reningsanläggningen direkt på vintern och magasinen fylls och om Garganta inte har tillräcklig vattenmängd på sommaren pumpas vatten upp från magasinen. <l\S Den 4 713 m långa ledningen, i en rörgrav, är utförd av rör med 300 mm diameter med anslutningsmöjligheter för luftningsventiler och bräddavlopp. PROJEKT I GUADIANAS AVRINNINGSOMRÅDE 5. 41 Nödvattenledning till Luciana och andra konununer frän magasinet i Torre de Abraham (Ciudad Real) Lucianas kommun, som är en tätort med en befolkning på ca 700 invånare på vintern, som fördubblas på sommaren, ligger vid floden Bullaques sammanflöde med Guadiana. Den nuvarande vattenförsörjningen sker med hjälp av en brunn vars förråd är praktiskt taget uttömt och befolkningen kommer därför inom en nära framtid att befinna sig i en krissituation. De övriga bebyggelserna består av små byar i Porzunas kommun, som alla får vatten från individuella brunnar i samma tillstånd som ovanstående. Lösningen på problemet är att anlägga en 15 km lång rörledning av PVC med 160 mm diameter tillsammans med tillhörande luftningsventiler, bräddavlopp, vägövergångar, osv. för vattenförsörjning till Lucianas kommun från befintliga vattenledningar, från vilka vattnet leds från magasinet i Torre de Abraham. För att lösa problemet för alla byar i Porzuna måste en 12 km lång rörledning av PVC med 110 mm diameter läggas tillsammans med tillhörande luftnings ventiler, bräddavlopp, specialdelar, vägövergångar, osv. På grund av den svåra vattenförsörjningssituationen i ovanstående bebyggelser som, om inga åtgärder vidtas, skulle göra det nödvändigt att under sommartid leverera vatten via tankar, måste arbetet utföras omedelbart. Projekt i provinsen Huelva 5. 32 Vattenförsörjning till Andévalo Occidental (Huelva) - Regionen Andévalo Occidental, i vilken en rad bebyggelser ingår, bl. a. Puebla de Guzmån, Tharsis och Alonso, och som har en befolkning på 15 000 invånare vintertid, vilken sommartid fördubblas, har problem med vatten försörjningen på grund av den allmänna torksituation som råder, i synnerhet i Guadianas avrinningsområde. Sedan de olika möjligheterna i detta område undersökts möjliggörs en lösning som anges närmare nedan. Denna lösning består i att leda vatten i Chanza-Piedrassystemet, sedan det renats i de anläggningar som vattenförsörjningsföreningen för Huelvas västra kust har i Aljaraque, via en 40 km lång rörledning med 300 mm diameter, till ovanstående region. q>6 Genom denna åtgärd skulle vattenförsörjningsproblemen för befolkningen i regionen Andévalo Occidental lösas definitivt. Projekt i provinsen Badajoz 5. 43 Beredskapsåtgärder för vattenförsörjning till bl. a. Montes och Capilla (Badajoz) Kommunerna Capilla, Garlitas och Tamurejo, belägna i närheten av La Serenas magasin i Badajozprovinsen, har vintertid en sammanlagd befolkning på 7 500 invånare (sommartid det dubbla). Dessa bebyggelser tillhör Guadalemars vattenförening. Vid detta renoveringsarbete anslöts för Capilla ett nytt intag och reningsverk till gamla vattenledningar. Dessa gamla ledningar i Capilla är i ett mycket dåligt skick och är i själva verket anledningen till att vattnet inte kommer fram till konsumenterna. De båda andra kommunerna har, trots att de ligger i närheten och lätt kan anslutas, inte anslutits till vattenföreningens anläggningar. De båda områdena har förlitat sig på tillförsel från källor som idag, med den allvarliga torksituationen, inte ger tillräckligt med vatten av tillfredsställande kvalitet, och befinner sig därför i en ständig krissituation. På grund av den svåra vattenförsörjningssituationen i byarna som måste få vatten via tankar, måste arbetet utföras omedelbart. Lösningen på problemet är att anlägga en 17 280 m lång gjutjärnsledning med 200 mm diameter tillsammans med tillhörande bräddavlopp och luftnings ventiler och återställa berörd servis. Genom dessa åtgärder löser man vatten försörjningsbehoven för de 7 500 invånarna i ovanstående kommuner, vilkas befolkning ökar till 15 000 personer under veckoslut och sommarmånaderna. Följande sträckor omfattas av denna åtgärd: Vattenledning Siruela - Tamurejo Åtgärden består i att anlägga en 10 086,52 m lång gjutjärnsledning med 125 mm diameter från fördelningsmagasinet i Siruela till fördelningsmagasinet i Tamurejo. Vattenledning till Zarza Capilla la Nueva Eftersom det i Guadalemars vattenförenings vattenförsörjningsprojekt ingår en ledning från Sancti Spiritus till Penalsordo görs det på ett ställe på denna nya ledning en anslutning till den befintliga ledningen till Zarza Capilla la Nueva. Därifrån planerar man att dra en 1 070 m lång gjutjärnsledning med 100 mm diameter. i*» Vattenledning till Zarza Capilla la Vieja Eftersom det finns en ledning från Sancti Spirims till Peâalsordo skall det göras en förgrening till Zarza Capilla la Vieja. Den nya rörledning som planeras är av gjutjärn med 100 mm diameter och 381,00 m längd. Vattenledning Peâalsordo - Capilla Åtgärden består i att anlägga en vattenledning mellan de båda orterna parallellt med den befintliga ledningen, med undantag av en sträcka på 947,23 m som skall ledas om för att minska arbetets påverkan på bebyggelsen i Penalsordo. Den nya rörledning som planeras är av gjutjärn med 150 mm diameter och 2 771,82 m längd. Matning, Serenas reservoar På gmnd av den låga vattennivån i Guadalemars reservoar, vilket inte gör det möjligt att pumpa vatten från intagstornet, kommer vattnet att ledas från reservoaren i Serena. Pumpningen skall ske med hjälp av en pump med en upptagen effekt på 100 kWÅ, med en vattenmängd på 250 1/s till 25 m och en 2 961,83 m lång PVC-ledning med 500 mm diameter. Pumpen skall placeras på en ponton och en förankring för utflödet skall göras i Guadalemars reservoar. 5. 44 Beredskapsarbeten från Tentudias för utökad vattenförsörjning vattenförening till Fuentes de Leon, Bienvenida och andra kompletterande arbeten (Badajoz) Orterna Fuentes de Leon och Bienvenida har stora problem med vatten försörjningen till följd av den ihållande torkan i Guadianas avrinningsområde. Fuentes de Leon och Bienvenida ingick inte i vattenförsörjningsprojektet för vattenföreningen för Tentudia, som de tillhör, eftersom de var självförsörjande på vatten via befintliga bmnnar. Brunnarna räcker numera inte till och nya efterforskningar har inte gett något resultat. De kommer att få vatten via de befintliga näten som i planen i själva verket inte umyttjas. Sedan de olika möjligheterna i detta område undersökts möjliggörs en lösning som baserar sig på att vatten tas från Tentudias vattenförenings ledningar. För Fuentes de Leon kan vattnet tas från den västra zonens rörledning och ledas till magasinet i La Alameda. Ledningen är ca 5 500 m lång med en diameter på 150 mm. Magasinet och den befintliga pumpanläggningen till utjämningsmagasinet på platsen måste anpassas och repareras, både vad beträffar den elektromekaniska delen och den nära 2 000 m långa rörledningen. 1 > "8 För Bienvenida kan vattnet tas från den norra zonens ledning, mellan förgreningen till Montemolin och magasinet i Fuente de Cantos, för att via en ca 13 km lång rörledning med 200 mm diameter ledas till ortens utjämnings magasin. Även här behöver magasinet och ventilhuset anpassas och repareras. Genom dessa åtgärder skulle vattenförsörjningsproblemen för befolkningen i de båda orterna Fuentes de Leon och Bienvenida lösas definitivt. PROJEKT IJUCARS AVRINNINGSOMRÅDE Projekt i provinsen Alicante 5. 46 Åtgärder i Marina Bajaregionen (Alicante) Avsikten med detta arbete är att säkerställa dricksvattenförförjningen till de kommuner, med en befolkning på 300 000 invånare, som omfattas av Marina Bajakonsortiet (Benidorm, Villajoyosa, Altea, Finestrat, Polop, La Nucia, Algaz del Pi och Callose de Ensarria) och vilkas vattentillförsel på gmnd av den ihållande torkan är hotad. Sedan läget undersökts anses det nödvändigt och angeläget att anlägga infrastruktur för vattenförsörjning som omfattar följande: Delvis dubblering av den nuvarande vattenledningen mellan Guadalest- magasinet och Marina Bajakonsortiets kommuner. Dubbleringen består av 8 km rörledningar av gjutjärn eller asbestcement med 700 respektive 500 mm diameter. Åtgärden kompletteras med specialdelar (30 enheter) för skydd av vattenledningen. 6. Sylte Syftet med dessa projekt är att bemästra torksituationen i de områden som är mest utsatta för vattenbristen. Följande planeras särskilt: Huvudsyften • • • • Att tillhandahålla tillräcklig infrastruktur för vattenförsörjning för att säkerställa dricksvattenförsörjningen till den berörda befolkningen. Att förbättra vattenförsörjningen i städerna. Att förbättra vattenkvaliteten. Att förhindra hänsynslöst utnyttjande av ytvatten och grundvatten och konsekvenserna av detta på naturen. t* «5 Bisyften • • Att förbättra de sanitära förhållandena och livskvaliteten för den berörda befolkningen. Att förbättra tillgången till denna resurs genom ett sparsamt och samordnat utnyttjande av denna. 7. Tidsplan S B a B B B:B S Sga B B a s a s B 8 B B a a^B a Sx s B s s a B s a ^ B E B a s : ^ s a B B 8 S B S B a B a a ^^ Huvudsakliga arbeten Påbörjas 15. 3. 95 Avslutas 31. 12. 1996 8. Beräkning ay kostnader och sociala ocfi y k o ^ o f n j^ fördelar Eftersom de uppgifter som är nödvändiga för att kunna utföra en kostnads- /intäktsanalys för projekt av detta slag inte alltid är direkt tillgängliga har det varit nödvändigt att fastställa några av dessa uppgifter indirekt i form av kriterier eller gmndfömtsättningar. För fastställande av kostnaderna har följande tagits med i beräkningen: Investeringskostnaderna, projektinformationen. 'v som motsvarar de belopp som finns i Driftskostnader, varvid alla kostnader för användning av berörd infrastruktur liksom kostnader vilkas livslängd är lägre än projektets livslängd tagits med. Intäkterna har fastställts genom en bedömning av värdet på de skador eller kostnader som förhindras eller genom värdet på de fördelar och tjänster som kommer allmänheten till godo till följd av projektet. Följande vinster har fastställts: Garanterad tillgång till vattenresurserna. Bättre vattenkvalitet. Minskad överexploatering av akvifererna. Projektens interna avkastningsgrad varierar mellan 569,0 och 2,94%. 9. Miliökonsekvensanalvs Dessa projekt bidrar till att uppfylla de mål som fastställs i artikel 130 r i för att säkerställa tillhandahållandet av dricksvatten till Romfördraget befolkningar med svår vattenbrist för att deras livskvalitet skall kunna bibehållas. U<3 Alla åtgärder i projekten bör vara avsedda för privata ändamål. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) 30 476 273 Totalkostnad Stödberättigad kostnad (efter den 11. 4. 95) 30 476 273 Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden: 85% 25 904 832 T———~ ' ' — — —— ' — — — — — — — — » — — — — — —— — — — — — — ——— — — — —— —————. 12 290 310 3 634 728 SEGURAS AVRINNINGS- OMRÅDE ——— Avsaltnmgsanläggning för returvatten från bevattningsanläggningen i La Pedrera (Alicante) Åteivinning av avloppsvatten reningsverket i Bullas (Murcia) Återvinning av avloppsvatten reningsverket (Murcia) i Torre de Cotillas Återvmning av avloppsvatten reningsverket i Alguazas (Murcia) från 1 909 773 från 2 587 434 från 2 063 786 Återvinning av avloppsvatten från 2 094 589 reningsverket i Mula (Murcia) TAJOS AVRINNINGSOMRÅDE Förstärkning av Toledos vatten- från Las Aveskanalen försörjning (Castilla-La Mancha) Vattenledningsnät regionerna Talavera de la Reina och Entrepenas och avloppsnät i Entrepenas till Vattenförsörjning till El Algodors landstingskommun, sträcka I och II (Castilla-La Mancha) Kompletterande åtgärder i staden Caceres och Malpartida de Plasencia (Extremadura) GUADIANAS AVRINNINGS- OMRÅDE till Andévalo Vattenförsörjning Occidental (kommunerna Puebla de Guzmån, Tharsis och Alonso, Huelva) 8 532 370 1 971 378 1 324 520 4 994 361 1 232 111 8 113 453 3 696 334 _^ <U1 Vattenledning till Luciana och andra kommuner från magasinet i Torre de Abraham (Barrio Bullaque, Castilla- La Mancha) Beredskapsåtgärder vatten- försörjning till Los Montesregionen (Badajoz) för vattenförsörjning Utökad från Tentudias vattenförening till Fuentes de Leon, Bienvenida (Extremadura) JUCARS AVRINNINGSOMRÅDE Fördubbling av vattenförsörjningen till Marina Bajaregionen (Alicante) 905 601 1601745 1 909 773 1 540 139 1 540 139 «Ut- Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sajnmanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsarnrnanfattning Nr 95. 11. 61. 030 1. P^pjektnanni Avloppsreningsverk i Jaén 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 2. 2 Namn: Direcciön General de Planificaciön Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. Namn: Direcciön General de Obras Hidråulicas Adress: C/Sierpes N° 41, 41075 Sevilla Plats Andalusien Medlemsstat: Spanien Region: Beskrivning Det planerade arbetet omfattar utvidgning av det befintliga avloppssystemet, som går till en behållare till vilken det ansluts ett bräddavlopp med ventil, varifrån det dras en förbiledning och en stor brunn anläggs. FÖRBEHANDLING: Rensning av fast avfall via tre kanaler med galler och silar. Grusavskiljning med hjälp av kanaler och avfettare. PRIMÄRSEDIMENTERING: Vattnet från förbehandlingen går till ett fördelningsmagasin. Två runda sedimenteringsbassänger med 30 meters diameter anläggs. Det producerade slammet renas på väg mot pumpanläggningarna. BIOLOGISK FÖRBEHANDLING: Vattnet från primärsedimenterings- bassängen går till ett fördelningsmagasin för de olika linjerna. Vattnet som genomgått sedimentering och blandats med slammet fördelas i två aktiverings magasin på 14 x 61 m försedda med skiljeväggar. I luftningszonen sker luftning genom inblåsning av fina luftbubblor och nedsänkta propelleromrörare. nz sugs in genom rörledningar och skrapor som leder slammet mot sug- ledningama. Slammet rörs om med hjälp av dränkbara pumpar. Vattnet klor- behandlas och slammet silas, förtjockas, homogeniseras, rötas, awattnas och förvaras. SLAMBEHANDUNG: Silning, förtjockning, rötning, anaerob nedbrytning, förvaring, avvattning. 6. Svfte SPECIFICERADE MÅL Faktisk befolkning: 135 000 inv. Befolkning enligt plan: 146 000 inv. Total genomsmttlig BOD5, inlopp: 260 mg/1 Total genomsmttlig BOD3, utlopp: > 90% Total genomsmttlig SS, inlopp: 340 mg/1 Total genomsmttlig SS, utlopp: > 90% Vattenmängd, dygnsgenomsnitt: 33,750 m3/dygn 7. Timplan Typ av arbeten Huvudsakliga arbeten Påbörjas 1. 12. 1994 Avslutas 31. 8. 1996 8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fnrriplar Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande grundfömtsättningar fastställts: Investeringar för 20 års livslängd Drifts- och underhållskostnader Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de belopp som tas ut av användarna) Beräknad miljövinst Den interna avkastningen är 10,18%, varvid restvärdet för reningsverket inte inräknats. 9. Miljökonsekvensanalys Projektet kommer att bidra till integrerad kontroll och förhindrande av föroreningar och till vattenhushållning. "US Bestämmelserna i direktiv 91/271/b. hO uppfylls. De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av mdustriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) Totalkostnad Stödberättigad kosmad (efter den 11. 4. 95) Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden: 11628 050 11 628 050 80% 9 302 440 l%* Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sajnmanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projelo^armiiairfattning Nr 95/11/61/031 1. Proiektnamn Avloppsreningsverk i Huesca och Teruel 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 2. 2 Namn: Direcciön General de Planificaciön Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Namn: Adress: Plats D. G. del Agua. Diputaciön General de Aragön Paseo Maria Agustin 36 - 50071 Zaragoza Medlemsstat: Spanien Region: Aragonien (Huesca och Teruel) 5. Beskrivning Anläggning av avloppssystem och två reningsverk för kommunalt avloppsvatten i Huesca och Teruel. Sekundärbehandling genom ett konventionellt biologiskt system för aktivt slam vid genomsmttlig belastning genom rötning och avvattning ingår. 6. Svfte - Att förbättra vattenkvaliteten i floderna Isuela, Flumen och Cinca i Huesca och Turia i Teruel från nuvarande kvalitet C5 och C4 till C3. - Att främja besparing och återvinning av vattnet. <UG Befolkning (abonnenter) Befolkning enl, plan Total genomsmttlig BOD5, inlopp Total genomsmttlig BOD5, utlopp Total genomsmttlig SS, inlopp HUESCA TERUEL 13 400 130 000 300 mg/1 ^ 25 mg/1 297 mg/1 8 200 67 500 360 mg/1 £ 25 mg/1 440 mg/1 Total genomsnittlig SS, utlopp ^ 25 mg/1 £ 30 mg/1 Vattenmängd, dygnsgenomsnitt 25 920m3/dygn 11232 nrVdygn Andel industrivatten 25% 25% 7. Tidsplan Typ av arbete Huvudsakliga arbeten Påbörjas 1. 10. 1995 Avslutas 31. 5. 1998 8. Bftrflfrnfng ay kostnader och sociala oclft pknn0mi<:kfl fnrr^ar Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande gnmdfömtsätmingar fastställts: - Investeringar för 20 års livslängd - Drifts- och underhållskostnader - Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de belopp som tas ut av användarna) - Beräknad miljövinst Den interna avkastningen är totalt 8,93%; 11,85% för reningsverket i Huesca och 4,57% för reningsverket i Teruel. 9. Miliökonsekvensanalvs - Bevarande, skydd och förbättring av miljökvaliteten - Rationellt utnyttjande av naturtillgångarna - Hushållning med vattentillgångarna - Skydd av människornas hälsa it^ tätbebyggelse med mer än 15 000 personekvivalenter med utsläpp i sötvatten i ett mindre känsligt område uppfylls. - De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) Totalkostnad Stödberättigad kostnad (efter den 11. 4. 95) Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden: 19 511 952 19 138 631 80% 15 310 905 tu Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsammanfattning Nr 95/11/61/032 1. Projektnamn Avloppssystem i Sellas avrinningsområde, Pilona Myndighet som ger in ansökan Namn: Direcciön General de Planificaciön Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid Myndighet som ansvarar för genomförandet Namn: Conserjeria de Medio Ambiente y Urbanismo Adress: Coronel Aranda S/N - 33005 Oviedo Plats Medlemsstat: Spanien Region: Asturien Beskrivning 2. 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. Avloppssystem i Cangas de Onis och Cano Arbetena omfattar tre väl avgränsade delar: a) Avloppsnät för Cano och anslutning av detta till Cangas de Onis nät. Total längd: 3 452 m. b) Förbättringar i det interna nätet i Cangas de Onis, totalt 5 673 m. c) Avskärande ledningar i Cangas de Onis, vid båda sidorna om floden Sella. 1 framtiden planeras en korsning av Sella, där flödet koncentreras till ett enda ställe från vilket vattnet skall pumpas till det framtida reningsverket. 2 669 m rörledning av olika diameter och material planeras. Avloppssystem-avskärande ledningar i Infiesto och Villamayor (Pilona) Arbetet består i att anlägga en uppsamlingstank/avskärande ledning för ÎW Infiesto och Sevares i Pilonas kommun. Längden på rörledningen uppgår till 15 680 m i olika material, huvudsakligen stengods och armerad betong. Avloppssystem i Ribadesella, etapp 1. Projektet omfattar i etapp 1 renovering av avloppssystemen i Ribadesellas bebyggelse utmed den högra sidan av floden Sella och av rören i vattenledningsnätet utmed samma sida liksom av de rör i vattenledningsnätet som är direkt och indirekt nödvändigt till följd av avloppsledningarna. När hela projektet utförs skall dessa avloppssystem anslutas till det allmänna avloppsnätet och till de allmänna renings- och avloppssystemen. Avloppsnätet skall bestå av rörledningar med 300 - 1 500 mm diameter, i stengods eller armerad betong. 6. SxÛ§ Att förbättra vattenkvaliteten hos de sista 25 kilometrarna av floden Sella. De åtgärder som ingår i dessa projekt utgör den första av de planerade etapper som bör genomföras inom en snar framtid med lämpliga reningssystem för att uppfylla gemenskapslagstiftningen. Av de 33 500 invånarna i Sella-Piloöas avrinningsområde kommer 10 496 att direkt beröras av de planerade åtgärderna, dvs. 31 %, med följande fördelning: - Avloppssystem i Cangas de Onis och Cano: 3 600 inv. - Avloppssystem-avskärande ledningar i Infiesto och Villamayor (Pilona): 3 076 inv. - Avloppssystem i Ribadesella, etapp 1: 3 820 inv. SPECIFIKA MÅL - Faktisk befolkning: 10 496 inv. 7. Tidsplan Typ av arbete Anläggningsarbeten Påbörjas 31. 8. 1995 Avslutas 31. 5. 1997 8. R a k n i ng ay kostnader och sociala ocjl f Irnnnntfoka fördrar Den interna avkastningen är totalt 6% och 6% för avloppssystemet i Ribadesella, 4% för Infiesto, 9% för Cangas och 7% för Onis-Cano. 9. MHiökonsekvfn<fanalYs Bevarande, skydd och förbättring av miljökvaliteten. ^6 Förbättrad miljö i tätorter och skyddade områden och trakter. Förbättrad hälsa hos allmänheten. Uppfyllelse av direktiv 91/271/EEG. 10. Kostnad och stödbelopp g ecu) Totalkostnad Stödberättigad kostnad (efter den 11. 4. 95) Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden: 11 125 965 11 125 965 80% 8 900 772 ^^^ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsammanfattning Nr 95/11/61/033 1. Projektnamn Avloppsreningsverk i Kastilien-La Mancha 2. Myndighet som ger in antikan 2. 1 2. 2 3. Namn: Direcciön General de Planificaciön Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid Myndighet s""1 ansvarar för gennmffftranijet 3. 1 Namn: Direcciön General de Carreteras, Obras Hidraulicas y Transportes, Dirrecciön General de Carreteras 3. 2 Adress: Paseo del Cristo de la Vega, S/N - 45071 Toledo 4. 4. 1 4. 2 5. Plats Kastilien-La Mancha Medlemsstat: Spanien Region: Beskrivning Anläggning av avloppssystem och 8 avloppsreningsverk i följande kommuner i Kastilien-La Mancha: Talavera de la Reina, Tarancön, Madrilejos, Villacanas, Navalcån och Parillas, San Pablo de los Montes, Camuâas, Mariana, Sotos och Zarzuela. Sekundärbehandling genom biologisk rening ingår. 6. Svfte ?9L Det huvudsakliga syftet med projekten är att förse ovanstående kommuner med biologisk avloppsrening för att hindra avloppsvattnets negativa inverkan på miljön. 1. ^3 Följande uppgifter har använts vid projektkalkylen: SPECIFIKA MÅL 95/11/61/033 1 2 3 4 5 6 7 8 126 000 21000 10 000 14 000 8 325 2000 3 200 2 750 126 500 52 800 25 000 14 000 10 240 4 858 4 670 2 750 i. u. 220 i. u. 600 i. u. 600 i. u. 350 i. u. 2000 369 243 i. u. 551 — 400 25 25 25 25 25 25 28 20 220 750 350 300 554 240 249 600 35 35 35 35 35 35 5 12 34 500 5 280 2 500 2 400 1 655 1200 510 412,5 0% 60% 60% 0 20 30 30 0 Faktisk befolkning (inv. ) Befolkning enl. plan Fast befolkn. Total genomsnittlig BODJf inlopp (mg/1) Total genomsmttlig BOD5, utlopp (mg/1) Total genomsmttlig SS, inlopp (mg/1) Total genomsnittlig SS, utlopp (mg/1) Vattenmängd dygnsgenom snitt (m3/dygn) Andel industrivatten (uppskattad mängd) i. u. = inga tillgängliga uppgifter 1 - Talavera de la Reina 2 - Tarancön 3 - Madrilejos 4 - Villacafias 5 - Navaloa och Pamllas ?%, 6 - San Pablo de los Montes 7 - Comunas 8 - Mariana, Sotos och Zarzuela ic)S 7. Tidsplan Typ av arbete Anläggningsarbeten Påbörjas 1. 3. 1995 Avslutas 30. 6. 1996 8. Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar Vid kostnads-/intäktsanalysen har följande grundföratsättningar fastställts: - Investeringar för 20 års livslängd - Drifts- och underhållskostnader - Avlopps-, renhållnings- och vattenavgifter (driftskostnaderna täcks av de belopp som tas ut av användarna) - Beräknad miljövinst Den interna avkastningen är 5,66%. 9. Miljökonsekvensanaivs Projekten kommer att bidra till - bevarande, skydd och förbättring av miljökvaliteten, och - hushållning med vattentillgångarna. Alla dessa åtgärder möjliggör lämplig behandling av avloppsvatten i olika kommuner som saknar detta, varigenom mängden av föroreningar som släpps ut i floderna minskar och en märkbar förbättring av flodvattnet uppnås. Bestämmelserna om behandling av avloppsvatten från tätbebyggelse enligt direktiv 91/271 uppfylls. De kommunala förordningarna om avlopp, i vilka det krävs förbehandling av industriavloppsvatten innan det ansluts till nätet, tillämpas. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) Totalkostnad Stödberättigad kostnad (efter den 11. 4. 95) Stödnivå Stöd från Sammanhållningsfonden: 18 512 914 18 512 914 80% 14 810 331 JM Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt Nr 95/11/61/034 1 Projektnamn: Sanering och rening av avloppsvatten vid den katalanska kusten. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Junta de Sanejament 3. 2 Adress: Provenca 204-208, 08036 Barcelona 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: SPANIEN 4. 2 Region: Katalonien Projektbeskrivning 5 Nio olika projekt som innefattar system med reningsverk, avloppsnät och utloppsledningar i havet. I samtliga fall sker reningen enligt följande mönster: Mekanisk rening, sandfång-fettavskiljare, flödesmätare, luftning och flockning, försedimentering, biologisk rening, slutsedimentering, slamrecirkulering samt klorering. Slambehandlingsprocessen består av extraktion och borttagning av primärslam, förtjockning av primärslam, luftning av slam, slamnedbrytning, lagring av rötslam, dehydratisering med filterpress samt lagring av awattnat slam. I de flesta fall kommer slammet att användas i jordbruket. 1. Vilanova i la Geltru-systemet: Reningsverkets vattenreningsprocess kommer att bestå av en statisk sil, sandfång- fettavskiljare, luftning och flockning, försedimentering, biologisk rening samt slutsedimentering. Slambehandlingsprocessen består av förtjockning, dehydratisering, fdterpressar. Efter dehydratisering kommer slammet att torkas genom uppvärmning och sedan förbrännas i befintlig ugn. ?c) v Avloppsledningarna är gjorda av armerad betong. Det finns ledningar som har en diameter på 600 mm eller mer (14 600 löpmeter) och det finns 5 pumpstationer. 2. Cunit-Cubelles-systemet: Reningsverket i Cunit-Cubelles har exakt samma egenskaper som det i Teiå, fömtom att siarnavvattningen dessutom sker med hjälp av filterpress. Utloppsledningen i Cunit Cubelles är 2 267 meter lång. Den är 500 mm i diameter och gjord av fibercement. En del av avloppsledningnätet har redan konstruerats. En av ledningarna är 400 meter lång och 400 mm i diameter. Den tar emot vatten från Avenida de la Font via en dubbel rörledning som är 300 meter lång och 250 mm i diameter. Den andra ledningen som kommer från pumpstationen i Cubelles är 2 600 meter lång och 500 mm i diameter. 3. Cambrils-systemet: Vattenreningsprocess: flödesmätare, mekanisk rening, sandfång-fettavskiljare, försedimentering, avledningskanal, biologisk rening, slutsedimentering samt flödesmätning. S lambehandlingsprocess: primärslamförtjockning, förtjockning av biologiskt överskottsslam, luftning av slam, pumpning av slam för rötning, anaerob rötning, lagring av slam, mekanisk torkning med hjälp av filterpressar. I framtiden förväntas en medeltillrinning på 64 424 mVdag, med en största tillrinning på 4 107 mVtim. Den nybyggda ledningen vid kusten består av två utloppsledningar och samlar upp 1 776 meter lång vatten från avskilda ledningar. Den ena är utloppsledningen är och har en diameter på 400 mm och den andra är 2 193 meter och dess diameter är 630 mm. Systemet för pumpning från koncentrationspunkten till det framtida reningsverket består av två utloppsledningar med 900 mm rör i båda fallen. Längden är 3 675 m. Det renade vattnet leds bort genom en 900 mm utloppsledning. Den ledning genom vilken vattnet från Vinyols kommun når nätet, är 986 meter lång och 400 mm i diameter. 4. Altafulla-systemet: Det planerade reningsverket är dimensionerat för en kapacitet av 10 000 till 40 000 personekvivalenter med säsongsvariationer från 1 till 10, utan reduktion av näringsämnen. Det kommer att bestå av förrening och kemisk fällning med försedimentering vid högsäsong, biologisk rening med aktivt slam och fullständig oxidation vid lågsäsong samt konventionell oxidation vid högsäsong, 1C)$ C\\") slutsedimentering och aerob rötning vid högsäsong, samt eventuellt kemisk stabilisering. Slambehandlingsprocessen kommer att bestå av förtjockning med anaerob rötning och filterpress. Slammet skall kunna användas i jordbruket. Ledningarna är 10 000 meter långa och har en diameter på 400 mm. 5. Torredembarra-systemet: Vattenreningsprocess: mekanisk rening, sandfång-fettavskiljare, försedimentering, avledningskanal, biologisk rening, slutsedimentering och flödesmätning. S lambehandlingsprocess: primärslainförtjockning, förtjockning av biologiskt överskottsslam, luftning av slam, pumpning av slam för rötning, anaerob rötning, lagring av slam, mekanisk torkning med filterpressar. 6. Blanes-systemet: Vattenreningsprocess: flödesmätare, mekanisk rening, sandfång-fettavskiljare, försedimentering, avledningskanal, biologisk rening, slutsedimentering och flödesmätning, desinfektion. Slambehandlingsprocess: primärslamförtjockning, förtjockning av biologiskt överskottsslam, luftning av slam, pumpning av slam för rötning, anaerob rötning, lagring av slam, mekanisk torkning med fdterpressar. 7. Sitges-systemet: Vattenreningsprocess: mekanisk rening, sandfång-fettavskiljare, försedimentering, biologisk rening, slutsedimentering. Slambehandlingsprocess: prirnärslarnförtjockning, förtjockning av biologiskt överskottsslam, luftning av slam, pumpning av slam för rötning, anaerob rötning, lagring av slam, mekanisk torkning. 8. Matarö-systemet: Systemet kommer att ha följande egenskaper: förrening och försedimentering, biologisk rening, slutsedimentering, klorering, aktivslamrecirkulation, slamförtjockning, slampumpning, slamavvattning och luktreducering. 9. Teià-systemet: Anläggningen är dimensionerad för en personekvivalent överstigande 40 000 med säsongsrelaterade variationer överstigande 1 till 3, utan reduktion av näringsämnen. Den består av förrening, försedimentering, biologisk rening med konventionellt aktivt slam, slutsedimentering, mesofd anaerob rötning. Slammet kommer att komposteras efter avvattning. Med tanke på att befolkningen ökat och nya industrier etablerats, anser man att ledningsnätet bör byggas ut. Ledningarnas diameter kommer att ligga mellan 600 VYJ och 350 mm. De kommer att vara av glasfiberförstärkt polyester och den sammanlagda längden blir 20 950 löpmeter. Det finns 8 pumpstationer. Syfte Syftena med de olika delprojekten anges i tabellen nedan. wwmm Nuvarande m- vånarantal Planerad person- ekvivalent Säsongsrelaterad befolkning BS5 sammanlagt medelvärde, inlopp (mg/1) BS5 sammanlagt medelvärde, utlopp (mg/1) SS sammanlagt medelvärde inlopp (mg/1) SS sammanlagt medelvärde utlopp (mg/1) Vattenvolym genomsnitt per dag (m3/dag) Industrins andel Villanova y la Geltni 80 000 mim WT 25" W 35" ism ITT Cubelles Cambils Altafulla 171 252 W32B" Torredem- barra 100 194 oTW wim yrs 171252 6?W TUoW 151 130 2535Ö" I5Ö 375— JW IS 15" IS 15" OT W m 33T TS IS W IS wm ismr TTÏÏ 33 381 w% w% K/11/61/034 Nuvarande in- vånarantal Planerad person- ekvivalent Säsongsrelaterad befolkning BS5 sammanlagt medelvärde, inlopp (mg/1) Blanes W1W mm 64 133 Sitges wmr WW 7rror Matarö 172 000 Têlâ WWF 172 0ÔÔ 82 400 3 5W 28 260 W W ?75 "TOT r. k. , f, 6$5 sammanlagt medelvärde, utlopp (mg/1) SS sammanlagt medelvärde inlopp (mg/1) SS sammanlagt medelvärde utlopp (mg/1) Vattenvolym genomsnitt per dag (mVdag) Industrins andel US US' IS 1US 32(1 375" US W U 20 35" US WTM IÏÏT 57TJÖÖ- UTSGS US~% 7 Tidsplan för arbetena Typ av arbeten Anläggningsarbeten I Påbörjas 950301 Avslutas ~~ 951231 8 Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år • • kostnader för drift- o ch underhåll • Avgifter för utsläpp o ch rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av avgifter från användarna) • värdering av miljövinster D en erhållna internräntan blir 8 ,2 % totalt, samt 5 , 09 % för Cambrils, 2 8 ,5 % för Matarö, 7 ,4 % för Telia, 2 ,8 % för Cunit-Cubelles, 5 ,3 % för Sitges, 4 ,6 % för Vilanova, 9,1 % för Blanes, 0 ,2 % för Altafulla o ch 0 ,9 % för Torredembarra. 9 M i l j ö k o n s e k v e n s a n a l vs D et är av fundamental betydelse att bevara, skydda o ch förbättra miljön i kustområdet, s om är utsatt för mycket stort tryck på grund av massturismen o ch den växande bebyggelsen. D en fysiska kontakten mellan människor o ch badvatten understryker vidare vikten av goda sanitära förhållanden. <V. 1 Vill man hantera vattenresurserna i marina miljöer på rätt sätt måste man minska utsläppen av alla sådana ämnen som på grund av sin toxiska beständighet eller bioackumulation kan ge negativa miljöeffekter. Det är också viktigt att undvika att redan förorenat grundvatten förorenas ytterligare och att man samtidigt upprätthåller kvaliteten på det icke förorenade vattnet. Det förorenade grundvattnets kvalitet bör förbättras så att det blir tjänligt som dricksvatten. Egenskaperna hos det renade vatten som släpps ut följer angivelserna i direktiv 91/271. Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten innan det når nätet, finnes. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: 73 649 452 Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): 73 649 852 Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 80 % 58 919 562 Totalkostnaden fördelar sig enligt följande: Vilanova i la Geltni-systemet 969 Cubelles-systemet 275 Cimbrile-systemet 476 Altafulle-systemet 905 Torredambaros-systemet Blanes-systemet Sitges-systemet Matarö-systemet Teia-systemet 6 751 5 267 931 6 480 13 368 407 9 099 142 9 635 110 8 747 990 4 983 890 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt Nr 95/11/61/035 1 Projektnamn: Fullständig sanering av Vigobukten 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Conselleria de Politica Territorial, Obras Publicas e Vivienda (Direcciön Xeral de Obras Publicas) 3. 2 Adress: Edificios Administratives de San Caetano 4 4. 1 Medlemsstat: SPANIEN 4. 2 Region: Galicien 5 Projektbeskrivning Plats • Anläggande av avloppsreningsverk vid Lagaresfloden (Vigo) för rening av huvuddelen av avloppsvattnet från staden Vigo, vilket för närvarande släpps ut helt orenat i Vigobukten och i Lagaresfloden. Installation av kompletterande huvudledningar i samhället Cangas de Morrazo och anläggande av avloppsreningsverk i Cangas, i syfte att rena utsläppen från tättbebyggda områden. För närvarande sker ingen rening av dessa utsläpp. Avloppsledningar vid strandkanten enligt den särskilda planen för fullständig sanering i Vigo (Cabrais församling), i syfte att få till stånd en fullständig sanering av Lagaresflodens dalgång. Arbetet består i att förlänga de ledningar som byggts av kommunen upp till flodens källa i Cabrais församling, för att på så sätt helt kunna sanera floden Lagares. Detta gör det möjligt att återställa flodstränderna för V*. urbant bruk. Denna faktor är mycket betydelsefull med tanke på att Lagaresfloden rinner genom Vigos stadskärna. • Avloppsledningar vid buktens stränder, sträckorna 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9, 10, samt förrening, bräddavlopp och pumpning vid Corunagatan. Dessa arbeten, som finns upptagna i den särskilda planen för fullständig sanering i Vigo, innefattar byggande av en kompletterande avloppsledning utmed hela kuststräckan i staden Vigo, från La Guiaberget till Bouzaskyrkan. Arbetet kompletterar de sträckor som redan byggts av Vigos kommunstyrelse och som leder avloppsvattnet från Bouzas till reningsverket vid Lagaresfloden. Vigos kommunstyrelse arbetar för närvarande med sträckorna 5 och 6. Ledningar samt anläggande av reningsverket i Teis (Vigo kommun). Detta projekt består i att bygga kompletterande avloppsledningar från gränsen mellan kommunerna Vigo och Redondela till Teisområdet, samt att anlägga ett reningsverk i detta område. På så sätt kan man samla upp allt avloppsvatten norr om La Guiaberget och rena det i ett reningsverk som kommer att ligga i Teisområdet. Avloppsreningsverk i Zamans. Syftet med detta projekt är att kunna rena de utsläpp som. nu sker i Zamansområdet (höglandsområde beläget söder om Vigo kommun), liksom avloppsvattnet från universitetsområdet i Vigo. I och med detta kan rening ske i Vigoområdet av utsläppen i Vilazafloden (biflod till Minorfloden som mynnar ut i Baionabukten). Fullständig sanering av de inre delarna av Vigobukten. Detta projekt består i att bygga kompletterande avloppsledningar från områdena Vilaboa, Arcade, Pontesampaio och resten av Vigobuktens inre del, liksom att anlägga ett avloppsreningsverk. Syftet är att lösa problemen med utsläppen i hela området, där befolkningstätheten ökar och där det finns ett stort antal samhällen och ett stort demografiskt tryck, speciellt vid kusten. Utbyggnad av ledningsnätet i Redondela. Avloppsreningsverket i Redondela blev klart 1992. Här sker slutrening av vatten som sedan släpps ut i havet genom en utloppsledning. Efter det att anläggningen tagits i bruk har man kunnat konstatera att det finns ett behov av att förbättra ledningsnätet, eftersom det är i dåligt skick och dessutom felkonstruerat (det byggdes på 1970-talet). Vidare är det nödvändigt ^ (4 att utöka nätet så att man till reningsverket i Redondela kan leda allt det avloppsvatten som kommer från Vigo kommun och det norra området med Vigobuktens inre del. Avloppsledning och reningsverk i Moana. Detta projekt omfattar byggande av kompletterande huvudledningar i samhället Moana samt anläggande av ett avloppsreningsverk i Moana, i syfte att kunna rena det avloppsvatten som för närvarande släpps ut orenat. Fullständig sanering av Gondomar och Minor floden. Detta projekt omfattar sanering av den inre delen av Baionabukten samt floden Minor, för att återställa miljön i våtmarkerna i "la Ramallosa". • Anläggande av avloppsledningar och avloppsreningsverk för slutrening i Nigrân. I Nigråns kommun finns förrening och en utloppsledning som nyligen förlängts. Med tanke på antalet personekvivalenter i området och den kraftiga ökningen av antalet människor under högsäsong på grund av den omfattande turismen, är det nödvändigt att anlägga ett reningsverk för slutrening. Avloppsnätet måste också utvidgas för att det skall kunna omfatta fler hushåll. Syfte Huvudsyftet med projektet är att skapa ett system för rening av det avloppsvatten från hushållen som släpps ut i Vigobukten. Det handlar om att rena avloppsvatten från cirka 754 000 personekvivalenter. Den vattenmängd som måste renas i reningsverken blir cirka 8 000 m3/tim, vilket ger en daglig vattenmängd av cirka 192 000 m3. Ett bisyfte är att återställa miljön i vissa av buktens strandområden till förmån för allmänhet och turister. SPECIFIKA SYFTEN med reningsverket i Vigo, vilket utgör 70 % av hela projektet: • Nuvarande invånarantal: 400 000 • Planerad personekvivalent: 500 000 • BS5 sammanlagt medelvärde - inlopp: 231 mg/1 • BS5 sammanlagt medelvärde - utlopp: <_ 25 mg/1 • SS sammanlagt medelvärde - inlopp: • SS sammanlagt medelvärde - utlopp: <. 25 mg/1 • Vattenvolym - genomsnitt per dag: 129 600 mVdag Tidsplan för arbetena 3o5 Typ av arbeten Anläggningsarbeten Påbörjas 941201 Avslutas 981231 8 famhpseknnnmtek knstnflifr-Zintfikt^filyq En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: - Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år - Kostnader för drift- och underhåll - Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av avgifter från användarna) - Värdering av miljövinster Den erhållna internräntan blir 7,4 % totalt, samt 8,9 % för reningsverket i Zamans, 8,2 % för reningsverket i Cangas, 7,6 % för reningsverket och ledningarna i Teis, 8,3 % för den fullständiga saneringen av Moana, 7,3 % för det inre av Vigobukten och Redondela, 8,0 % för saneringen av Minorfloden samt 6,9 % för saneringen av Lagaresflodens dalgång. 9 Mitiökorisekverisanajys Projektet kommer att ha en positiv inverkan på möjligheterna att bevara, skydda och förbättra miljön och för hälsoskyddet. Det leder till ett rationellt vattenbruk. Iakttagande av direktiv 91/271/EEG om avloppsvatten från tättbebyggt område, samt direktiv 79/923/EEG om kvalitetskrav på vatten för skaldjursodling och 76/160/EEG om badvattenkvalitet. Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten innan det når nätet, finnes. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): 86 198 505 85 459 239 3o£ Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 80 % 68 367 391 Den totala kostnaden fördelar sig enligt följande (i ecu): Reningsverket i Lagaresfloden Ledning och reningsverk Cangas Ledning Cabrai Ledning utmed strandkanten i bukten, sträcka 7 och 8 1 609 735 4 059 806 3 622 407 2 981 709 Ledning utmed strandkanten i bukten, sträcka 9 4 688 183 och 10 Förrening, bräddavlopp och pumpning C/ Coruna 3 037 154 Reningsverk Zamans Fullständig sanering av Moana Ledningar och reningsverk Teis Sanering av den inre delen av Vigobukten Ledning utmed strandkanten i bukten sträcka 1, 2, 3 och 4 2 513 507 7 540 521 14 101 513 5 797 083 8 439 962 Utbyggnad ledningar Redondela Utbyggnad ledningar och reningsverk för slutrening i Nigrån Fullständig sanering av Gondomar och Minorfloden 4 189 178 3 862 668 4 836 036 ^\ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt Nr 95/11/61/036 1 Projektnamn: Anläggande av avloppsledningar och reningsverk i Valencia. Organ som flnyvflrar fftr ansfikfln 2 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Entitat Pûblica de Sanejament d'Aigues Residuals 3. 2 Adress: C/ General Elio 8, 46010 Valencia 4 Plais 4. 1 Medlemsstat: SPANIEN 4. 2 Region: Valencia 5 Prnpkfh^kriviiing Tre stycken avloppsreningsprojekt för uppsamling och rening av avloppsvatten, för att undvika orenade utsläpp i allmänna vattendrag. Projekten ingår i regionen Valencias översiktsplan för sanering. 6 Syfte SPECIFIKT SYFTE 95/11/61/036 Bunol Alborache Turia Xativa Nuvarande invånarantal Planerad personekvivalent BS5 sammanlagt medelvärde, inlopp (mg/1) 12 000 45 000 95 000 40 000 400 345 325 ^> c^ BS5 sammanlagt medelvärde, utiopp (mg/1) SS sammanlagt medelvärde inlopp (mg/1) SS sammanlagt medelvärde utlopp (mg/1) 25 25 20 760 422 250 35 35 20 Vattenvolym genomsnitt per dag (m3/dag) 7000 24 500 7000 Andel industrispillvatten 67,2 11 8 Tidsplan for arbetena Typ av arbeten Påbörjas Avslutas XATIVA 950527 960827 CAP A DEL TURIA 190818 BUNOL ALBORACHE 950222 970219 960522 Samhällsekonomisk kostnads-Zintäktsanalys En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: - Iinvesteringar för en ekonomisk livslängd på 20 år - Kostnader för drift- och underhåll - Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av avgifter från användarna) - Värdering av miljövinster Den erhållna internräntan blir 12 % för delprojekt Bunol-Alborache, 10 % för delprojekt Camp del Turia och 10 % för delprojekt Xåtiva. ^ ^c) 9 Miljökonsekvensanaivs Bevarad, skyddad och förbättrad miljö. Förbättrad miljö i tätorter samt i skyddade områden. Förbättrat hälsoskydd. Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten innan det når nätet, är tillämpliga. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 21 636 538 21 636 538 80 % 17 309 231 Totalkostnaden fördelar sig enligt följande: Campo de Turia Xâtiva Bunol-Alborache 496 8 444 390 5 717 652 7 474 "^ Å c- c Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt Nr 95/11/61/037 i Protektnamn: Rening av avloppsvatten i Lorca, Murcia. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: CA. de Murcia. C. de Medio Ambiente. Direcciön General del Agua. 3. 2 Adress: Plaza Santona S/N, 5* Planta, 30071 Murcia 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: SPANIEN 4. 2 Region: Murcia 5 Prafolrtï^mYPUlg Projektet består i uppsamling av avloppsvatten från staden Lorca för vidarebefordran till reningsverk, rening och därefter utsläpp i allmänt vattendrag. Vidare tillkommer avloppsvatten från det distrikt där reningsverket ligger (2 0Q0 invånare). Arbetena omfattar följande punkter: a) Ledningar: Ledningar dras på fyra olika sträckor till reningsverket: Sträcka I. Från garveriets nuvarande reningsverk till anslutningspunkten till ledningarna från det nuvarande reningsverket i Tiata. Sträcka II. Från det nuvarande reningsverket i Tiata till anslutningspunkten till ledningarna från garveriets reningsverk. Sträcka III. Från ovannämnda anslutningspunkt till det nya reningsverket. Sträcka IV. Från La Hoya-distriktet till det nya reningsverket. • Sammanlagt planeras 7 820 löpmeter ledning för självfall med en diameter på 1 000 mm, samt 2 300 löpmeter ledning för pumpning med en diameter på 500 mm. b) De reningsprocesser som planeras i basförslaget innefattar minst två likadana installationer och kommer att bestå av följande: 'i'M - Inloppsarbeten, brunn för mottagning av grövre avfallskomponenter samt allmänt bräddavlopp. - Upptagning av råvatten. - Förrening, inkluderande följande moment: - Mekanisk rening. - Sandfång och fettavskiljning. - Extraktion och koncentration av sand. - Extraktion och koncentration av flytfett. - Flödesmätare. - Försedimentering (med eller utan tillsats av fällningskemikalier). - Biologisk rening med aktivt slam. - Slutsedimentering. - Recirkulering av biologiskt slam. - Desinfektion av det utgående vattnet med klor, ozon eller ultraviolett strålning. Syfte Övergripande syfte: - Förbättra förhållandena i recipienten (floden Guadalentin). Specifika syften: - Nuvarande invånarantal: 100 000. - Planerad personekvivalent: 292 667. - BSS totalt: 17 560 kg/dag - 878 mg/1 för hushåll och 12 261 kg/dag för industrier. - BS5 udopp: 25 mg/1 - SS totalt: 343 mg/1 - 6 860 kg/dag för hushåll och 11 586 kg/dag för industrier. - Vattenmängd som renas i dagsläget: 20 000 mVdag. - Typ, egenskaper samt % industrispillvatten: krom, sulfider, utgör 23 % av det renade vattnet. Tidsplan för arbetena Typ av arbeten Anläggningsarbeten 950901 970330 SambflltokoriomM kostnad,<>-/intäKtsanalys En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: - Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år - Kostnader för drift- och underhåll 1 4 1- - Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av avgifter från användarna) - Värdering av miljövinster - Förräntning av renat vatten Den erhållna mternräntan blir 13,662 %. Till dessa resultat bör läggas andra mer svårkvantifierbara sådana. Dessa har att göra med projektets eventuella påverkan på vattnet i Guadalentmfloden och i de yattenförande skikten i anslutning till denna. 9 Miliökonsekvensanalvs - Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. - Reningen av floden Lorca har prioritet eftersom det handlar om den tredje mest folkrika staden i regionen Murcia. Projektet kommer att bidra till att miljön bevaras, skyddas och förbättras, samt leda till en samlad kontroll av föroreningar och förhindra utsläpp av avloppsvatten. - Reningsgraden före utsläpp av spillvatten från garverierna måste överensstämma med vad som anges i direktiv 76/464/EEG, speciellt vad gäller kromföroreningar. - Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten innan det når nätet, är tillämpliga. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad: Stödnivå: WM frfln S<imrnaphâl|Tijngsfonrjepr 10 349 735 10 349 735 80 % 8 279 788 ^43 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om Inrättandet av en sflmmanh&lminggfnn^, BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt Nr 95/11/61/038 Prnfelrtnamn; Reningsverk i Pamplona. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 2. 2 Namn: Direcciön General de Planificaciön Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid Organ som ansvarar ffir projektets genomförande 3. 1 3. 2 Namn: Departamento de Administraciön Local (NILSA) Adress: Bias de la Serna 1, Edif. Fuerte Principe II fiais Medlemsstat: SPANIEN Region: Navarra 4. 1 4. 2 Pamplonaområdet förfogar för närvarande endast över en förrening där endast 34 % BS3 avlägsnas. Det föreslagna projektet kompletterar befindiga installationer med en vattenreningsprocess, en slambehandlingsprocess, metangasframställning samt kompletterande installationer. Den planerade biologiska reningen kommer att ske med aktivt slam. Det kommer att finnas 6 runda sedimenteringsbassänger med en stighastighet av 0,5 m/tim vid ett genomsnittligt flöde. I slambehandlingsprocessen fördubblas den nuvarande nedbrytningskapaciteten genom att nya anaeroba rötkammare byggs. Svfte HUVUDSYFTEN • Lösa Navarras allvarligaste miljöproblem. ^ /^ • På ett adekvat sätt rena det största urbana utsläppet i Ebrodalen som saknar biologisk rening. • Iakttaga direktiv 92/271/EEG och 78/759/EEG. De nuvarande värdena är 178 mg/1 i avloppsvattnet och 100 mg/1 i floden. BISYFTEN • Förbättra flodmiljön och undanröja olägenheter längs en 7 mil lång sträcka av Argafloden. • Återställa denna sträcka för traditionella rekreationssyften. SPECIFIKA SYFTEN • Nuvarande invånarantal: 263 000 • Planerad personekvivalent: 466 000 • BS5 sammanlagt medelvärde - inlopp: 270 mg/1 • BS5 sammanlagt medelvärde - utlopp: <L 12 mg/1 • SS sammanlagt medelvärde - inlopp: 246 mg/1 • SS sammanlagt medelvärde - utlopp: <_ 15 mg/1 • Vattenvolym - genomsnitt per dag: 129 600 m3/dag • Andel industriellt spillvatten: 44 % Tidsplan for arbetena Typ av arbeten Anläggningsarbeten Påbörjas 950701 Avslutas 980801 8 Samhällsekonomisk kostnads-Zintäktsanalvs En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: - Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år - Kostnader för drift- och underhåll - Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av avgifter från användarna) - Värdering av miljövinster Den erhållna internräntan blir 9,33 %. 9 MUjökonsekyfflgaiialys Bevarad, skyddad och förbättrad miljö. ^15 Förbättrad miljö i tätorter samt i skyddade områden. Förbättrat hälsoskydd. Iakttagande av direktiv 91/271/EEG och 78/659/EEG om vattenkvalitet i fiskevatten och 76/160/EEG om badvattenkvalitet. Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten innan det når nätet, är tillämpliga. 10 Kostnader och stöd ft ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 95041i): StûdnM: Stöd från Sammanhållningsfhnden! 23 639 577 23 639 577 80% 18 911662 14 1* Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. BILAGA I SPECIFIKATIONER Sammanfattning av projekt Nr 95/11/61/039 1 Profektmimn; Reningsverk i Madridregionen. 2 Organ som ansvarar for ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Agenda de Medio Ambiente de la Comunidad de Madrid. 3. 2 Adress: C/ Princesa 3, 28008 Madrid 4 Plais 4. 1 Medlemsstat: SPANIEN 4. 2 Region: Madrid 5 Projektbeskrivning Dessa projekt innehåller en samling prioriterade åtgärder som samdiga ingår i "Plan för sanering och rening i Madridregionen 1995-2005". Arbetet består i: anläggande av 11 avloppsledningar (markledningar), samt ytterligare 5 ledningar för transport av avloppsvatten från 24 olika kommuner i Madridregionen till befintliga reningsverk eller till reningsverk som kommer att byggas inom en snar framtid. Samdiga dessa arbeten innebär ett uppfyllande av samdiga krav i direktiv 91/271/EEG om rening av avloppsvatten från tätort. Fem av arbetena ingår i den första fasen, som rör anläggande av ledningar. Denna fas innefattar genomförande av byggprojekt, utarbetande av expropriationsavtal, samt, vid behov, en miljökonsekvensanalys. 6 £yD£ Den övergripande strategin för "Madrid-projekten" är samma som i "Planen för sanering och rening i Madridregionen 1995-2005" och innefattar rening av allt avloppsvatten i Madrid-regionen, för att följa lagar och planbestämmelser och framförallt för att uppfylla kraven i direktiv 91/271/EEG. ^i> Huvudsyftet med "Madrid-projekten", av de som ingår i det "Femte politiska handlingsprogrammet rörande miljöfrågor och en hållbar utveckling", är att förvalta vattenresurserna, och som delmål för de föreslagna åtgärderna kan nämnas: • Minska föroreningarna i floderna. • Minska entrofieringsgraden i miljöskyddade dammar eller dammar avsedda för vattenförsörjning. • Återställa marken, den ursprunglig floran, faunan och landskapet kring floder och dammar. • Förbättra garantier och kvalitet vad gäller dricksvattenförsörjning. • Underlätta återanvändning av denna resurs och därmed spara på den. • Undvika att avloppsvatten ger skadliga effekter på hälsa och miljö och på så sätt förbättra levnadsstandarden. Samtliga föreslagna åtgärder är direkt kopplade till föresatsen att uppnå dessa målsättningar. Arbetet med att sanera och rena avloppsvatten är därför utformat så att de tidsramar och kvalitetsnormer som anges i direktiv 91/271/EEG helt och hållet uppfylls. 7 Timplan fnr arbetena Påbörjas Typ av arbeten Anläggningarbeten P3ÖT3Ö" Avslutas 960801 8 Fknnnmkk och social knstnads-/intfifr«flnflly« En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: • Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år • Kostnader för drift- och underhåll • Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av avgifter från användarna) • Värdering av miljövinster Den erhållna internräntan blir 9,33 % totalt, samt för Bruneteledningen 11,32 %, ledningen Grifiön-Torrejön de la Calzada-Torrrejön de Velasco 13,13 %, El Alamoledningen 10,26 %, Humanesledningarna 31,16 %, ledning i Valle de la Fuenfria i Cercedilla 19,88 %, San Agusîn de Guadalixledningen 9,78 %, ledningen från Valdemanco till reningsverket i Bustarviejo 16,80 %, Norte Moraleja de Enmedioledningen 19,73 %, ledningen Braojos-Gascones-La Serna 6,24 %, Sevilla la Nuevaledningen 7,87 %, ledningen Nuevo Baztan-Olmeda- Villar del Olmo 10,95 %, ledningen reningsverket Boadilla II 37,35 %, S^ ledningen Boadilla-reningsverket vid Guadarrama Medio 11,32 %, Navalagamellaledningen 8,08 % och ledningen Valdeolomos-Alalpardo 11,50 %. 9 Miljökonsekvensanalvs • Bevarad, skyddad och förbättrad miljö. • Förbättrad miljö i tätorter samt i skyddade områden. • Förbättrat hälsoskydd. • Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. • Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten innan det når nätet, är tillämpliga. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 95041 n: Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 4 324 711 4 324 711 80 % 3 459 768 Totalkostnaden fördelar sig enligt följande: l. Bruneteledningen 2. Ledningen Grifion-Torrejön de la Calzada- Torrrejön de Velasco 3. E1 Alamoledningen 4. Humanesledningarna 5. Ändringar i ledningen i Valle de la Fuenfrfa i Cercedilla 6. San Agusin de Guadalixledningen 7. Ledningen från Valdemanco till reningsverket i Bustarviejo 8. Norte Moraleja de Enmedioledningen 9. Ledningen Braojos-Gascones-La Serna lO. Sevilla la Nuevaledningen 11. Ledningen Nuevo Baztån-Olmeda-Villar del Olmo 12. Ledningen reningsverket Boadilla II ecu 757 748 462 041 640 697 258 743 154 013 437 399 505 165 92 408 246 422 43 123 36 963 43 124 3^3 13. Ledningen Boadilla-reningsverket vid Guadarrama Medio 14. Navalagamellaledningen 15. Ledningen Valdeolomos-Alalpardo 92 408 308 027 246 422 Totalt 4 324 711 ^to Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. BILAGA I SPECIFIKATIONER Sammanfattning av projekt Nr 95/11/61/039-1 1 Prqjekfnflinn; Avloppsreningsverk på Balearema. 2 Qrgan som ansvarar för ajnsfflfflO 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Consejeria de Obras Publicas (Instimto Balear de Saneamiento) 3. 2 Adress: Avda. Gabriel Alomar y Villalonga 33, Palma de Mallorca 4 Plais 4. 1 Medlemsstat: SPANIEN 4. 2 Region: Balearema 5 TVkpdfo beskrivning Projektet omfattar nybyggnad och utbyggnad av fem avloppsreningsverk och byggande av en ledning som skall betjäna ett av reningsverken. Beskrivning av arbetena: 1. RENINGSVERKET I SON SERVERA Det nuvarande reningsverket i Son Severa består av en installation för mekanisk rening, försedimentering, rötning, förtjockare och slarnavvatming. • Projektet med att bygga ut denna anläggning innebär att man kommer att ta vara på en del av anläggningen och riva resten, närmare bestämt: • Ny förrening bestående av mekanisk rening, sandfång och fettavskiljning. Allt detta sker inne i en luktreducerad byggnad. • Översyn av den nuvarande försedimenteringen med tillhörande slamrötning. • Dubbel "karusellformad" aktiveringsbassäng där luftning sker medelst rotorer, som skall vara i drift vid låg belastning på vinterhalvåret samt vid medelhög belastning under sommaren. • Dubbel slutsedimentering. • Anpassning av slamtorkningsbyggnaden, inklusive luktreducering. • Ombyggnad av befintlig kontorsbyggnad. 2. RENINGSVERKET FÖR SA RAPITA OCH S'ESTANYOL (ÇAMPOS KOMMUN) Reningsverket för samhällena Sa Råpita och S'Estanyol består av följande anläggningsarbeten och installationer: • Mekanisk rening med sil i ledning • Biologisk rening i dubbel linje och i form av en "karusell". • Dubbel slutsedimentering • Slamförtjockare • Slamawattning med bandpress. Såväl den mekaniska reningen som slamawattningen sker inne i en byggnad med eventuell luktreducering. Denna byggnad inrymmer även verkstad, laboratorium och kontrollrum. 3. LEDNINGAR I SA RAPITA OCH S'ESTANYOL (CAMPOS KOMMUN) Avloppsvattnet från samhället Sa Råpita koncentreras i två punkter i varsin ände av samhället, nära kusten. På dessa platser uppförs två stycken pumpstationer som leder vattnet vidare till en tredje huvudstation från vilken avloppsvattnet pumpas vidare till reningsverket. Den totala effekten blir 13,5 + 7,35 kW. 4. RENINGSVERK ICAPPEPERA - CALA RATJAPA Det nuvarande reningsverket i Cala Ratjada innehåller mekanisk rening, sandfång-fettavskiljare, två kompaktenheter för biologisk slutrening, som var och en består av en rund luftningsanordning och en rund central sedimenteringsbassäng med skrapor och en tredje biologisk damm för slutrening. Anläggningen kompletteras med en dubbel rötkammare och en dubbel förtjockare. Mekanisk rening sker inne i en byggnad. I en annan byggnad finns fläktenhet och bandpress för slamawattning. Följande arbeten ingår i projektet: ii\. • Byte av den nuvarande mekaniska reningsenheten mot en med tillräcklig kapacitet. • Luktreducering i byggnaden för mekanisk rening. • Ny linje för sandfång och fettavskiljning. • Kompletterande biologisk rening för att ta emot det vatten som inte kan renas i den befintliga. • Ny slutsedimentering. • Utbyte av fläktar mot nya som klarar av hela flödet. • Utbyte av bandpress mot två centrifuger, som var och en klarar 70 % av det totala flödet. 5. RENINGSVERKET I ALCUDIA Detta projekt omfattar utbyggnad och renovering av avloppsreningsverket i Alcudia kommun (Mallorca) för att kunna uppnå den reningskapacitet som krävs i dagsläget. Anläggningen kommer att bestå av två reningsprocesser. Slambehandlingsprocessen är ny och skall vara gemensam för de båda reningsprocesserna. Reningen planeras ske enligt följande: • Gemensam förrening för de två reningsprocesserna • Mekanisk finrening med sil (ersätter den befintliga fasen) • Pressning och uppsamling av reningsavfall (integration i den befintliga fasen) • Sandfång, fettavskiljare, förluftning (befintlig) A - linje \ (befintlig) • Försedimentering • Denitrifiering (anpassning av befintlig oxidationstank) • Oxidation/nitrifiering • Slutsedimentering • Klorering • Recirkulering av biologiskt slam • Pumpning av överskottsslam • Pumpning av primärslam P-linje 2 (hy) • Försedimentering • Denitrifiering 313 • Oxidation • Slutsedimentering • Klorering (befintlig) Slambçhandliingsproçggs (ny) • Förförtjockning av primärslam (befintliga förtjockare) • Anaerob rötning av primärslam (befintlig) • Aerob stabilisering av biologiskt överskottsslam • Förtjockning av stabiliserat överskottsslam • Mekanisk avvattning av allt slam (utbyggnad) 6. RENINGSVERK I SAN LORENZO Syftet med detta projekt är att studera och planera utbyggnaden av avloppsreningsverket för kommunerna i SANT LLORENC DES CARDASSAR (MALLORCA). Projektet innefattar följande typer av rening: VATTENRENINGSPROCESS Flödesutjämning Mekanisk finrening (sil) Sandfång-fettavskiljare Flödesmätning Försedimentering (befintlig) Biologisk vattenrening Slutsedimentering Klorering SLAMBEHANDLINGSPROCESSEN Recirkulering av biologiskt slam Pumpning av biologiskt överskottsslam Slamrötning Slamförtjockning Slamtorkning Lagring och bortforslande av slam Syfte Specifika syften 3^ 3Ï Rapita- verket* TTJÖÖ" Sön Servera- verket mm usms Cardepera- verket Alcudia- verket San Lorenzo- verket mm wrm stnm W OT T5& 23" W 2T 23" 13" 330" 535" 3ÖÖ" 25" 3F 33" 33" 33" Z155 r73Ö" 7T5ÖÖ" Î5TKKT T210Ö" Nuvarande invånarantal Planerad person ekvivalent is; sammanlagt medelvärde, inlopp (mg/1) 1Ç sammanlagt medelvärde, utlopp (mg/1) 55 sammanlagt medelvärde inlopp (mg/1) 55 sammanlagt medelvärde utlopp (mg/1) Vattenvolym genomsnitt per dag (m3/dag) * Projektet innefattar även dragning av ledningar 7 Tidsplan för arbetena Typ av arbeten | Påbörjas Anläggningsarbeten 53OTÏT Avslutas 95T23T ^r 8 Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs En kostnads-/intäktsanalys har gjorts med följande utgångspunkter: • Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år • Kostnader för drift- och underhåll • Avgifter för utsläpp och rening samt VA-taxa (driftskostnader täcks av avgifter från användarna) • Värdering av miljövinster Den erhållna internräntan blir 14,64 % totalt, samt för Capdeperaverket 11,39 %, Son Severa 8,58 %, San Lorenzo 23,15 %, Alcudia 27,58 % och Sa Råpita 6,68 %. 9 MHjQkQn$ekven^analys Bevarad, skyddad och förbättrad miljö. Förbättrad miljö i tätorter samt i skyddade områden. Förbättrat hälsoskydd. Iakttagande av direktiv 91/271/EEG. Kommunala föreskrifter om krav på förrening av industrispillvatten innan det når nätet, är tillämpliga. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: Kostnaderna fördelar sig enligt följande: Son Severa Sa Råpita Ledningar Råpita Cardeperaverket Alcudiayerket San Lorenzo 8 386 982 8 386 982 80 % 6 709 585 1 983 699 1 453 892 1 626 387 1 158 185 1 435 410 729 409 ^6 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt nr 95/11/61/043-1 1 Projektnamn: Avfallshanteringsprojekt och sanering av förorenad mark i den autonoma regionen Asturien. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Consejeria de Medio Ambiente y Urbanisme 3. 2 Adress: C/ Coronel Aranda s/n, 33005 Oviedo. 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Provins: Asturien 4. 3 Autonom region: Asturien 5 Projektbeskrivning Marpol - Asturien Genomförande av en plan för insamling av avfall från fartyg som lägger till i hamnar vid den asturiska kusten. Arbetet innefattar följande: - En förstudie över behovet av insamling av oljeavfall i olika hamnar. - Skapande av infrastruktur för insamling i olika handels-, fiske- och småbåtshamnar. Detta inneär att 49 uppsamlingsstationer måste byggas. 17 av dessa stationer blir självständiga och får en kapacitet på mellan 500 och 30 000 1. 32 stationer blir sekundära och får en kapacitet på mellan 100 och 1 000 1. - Uppförande av en förbehandlingsanläggning för detta avfall. Anläggningens totala kapacitet blir 150 000 liter och den får en behandlingskapacitet på 10 mVtimme, vilket innebär att man på mindre än ett dygn kan behandla de 141 250 m3 som kommer in. 31 > 6 gyjte. Marpol - Asturien Förhindra föroreningar i form av otillbörliga oljeutsläpp från sjöfarten. Återvinna kolväten och tillse att utsläppen innehåller koncentrationer understigande 15 miljondelar ppm. Byggande av uppsamlingsstationer vars totala kapacitet blir 72 000 liter vad gäller de självständiga stationerna i zon I (Vegadeo-Avilés), 6 500 liter för de sekundära stationerna i zon I, 66 000 liter för de självständiga stationerna i zon II och 7 500 liter för de sekundära stationerna i zon II. 7 Tidsplan för arbetena Typ av arbeten Påbörjas Avslutas Anläggningsarbeten 950401 951231 8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys Internräntan för Marpol är 6 %, vilket innebär en medelgod ekonomisk avkastning. Hänsyn har då inte tagits till miljövinster som ej är ekonomiskt kvantifierbara. Bland de ej kvantifierbara fördelarna kan nämnas följande: - Minimering av miljörisker och föroreningsprocesser. - Bevarande av marina resurser. - Förbättrad hygien. Bättre hälsoskydd. - Projektets ekonomiska livslängd: 20 år. 9 Miyökonsekvensanalvs Genom att behandla oljeavfallet på detta sätt kan man undvika att vatten förorenas och landskapet förstörs. Sanerad mark kan användas för andra ändamål. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: 979 528 W" Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 979 528 80 % 783 623 W Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt nr 95/11/61/043-2 1 Projektnamn: Avfallshanteringsprojekt och sanering av förorenad mark i Boecillo, Valladolid. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Consejeria de Medio Ambiente y Orientaciön del Territorio 3. 2 Adress: C/ Nicolas Salmerön 5, 47071 Valladolid 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Provins: Valladolid 4. 3 Autonom region: Castilla y Leon 5 Projektbeskrivning Sanering av mark som förorenats av industriavfall i Boecillo (Valladolid), eftersom denna plats är belägen i närheten av ett allmänt vattendrag och en tätort. Projektet omfattar tre zoner som kommer att behandlas på olika sätt: • Zon II och III: täckning samt omläggning av dränsystem. • Zon I: Bortforsling av avfall samt återställande av miljön i området. 6 Svfte Det främsta syftet är att sanera detta område, som förorenats av olika slags industriavfall av okänt ursprung, så att det i framtiden kan tjäna som rekreationsområde. Bland övriga målsättningar kan nämnas: informera befolkningen, återställa miljön i ett förorenat område samt etablera ny vegetation utmed floden. Saneringen omfattar 150 000 m3 avfall och 100 000 m3 jord. 7 Tidsplan för arbetena 33 o Typ av arbeten Påbörjas Avslutas Anläggningsarbeten 951001 960331 8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys En kostnads- och intäktsanalys har gjorts. Den innefattar följande punkter: - Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år. - Underhållskostnader. - Undanröjande av föroreningsrisker. - Den sanerade egendomens restvärde. - Miljövinster genom minskade föroreningar. Internräntan blir 61 %. 9 Miljökonsekvensanalys Detta projekt ger avsevärda miljövinster, dels genom att man sanerar marken i området, dels genom att man undanröjer riskerna för föroreningar av framför allt grundvatten. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 1 780 401 1 780 401 80 % 1 424 321 331 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt nr 95/11/61/043-3 1 Projekftiflmii: Projekt för stängning och täckning av okontrollerade avfallsupplag, Extremadura. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Consejeria de Obras Publicas, Urbanismo y Medio Ambiente 3. 2 Adress: C/ Enrique Diez Canedo s/n, Badajoz 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Provins: Badajoz 4. 2 Autonom region: Extremadura 5 Projektbeskrivning Det allmänna innehållet i dessa 22 projekt, som alla liknar varandra, kan sammanfattas på följande vis: - Transport av avfall: Om så erfordras (beroende på områdets karaktär) kommer avfallet att transporteras bort med lastbil (maximalt 15 km), för att man skall kunna täcka över det på annan plats. Det område där avfallet legat saneras genom schaktning. Detta material kommer att behandlas som om det vore avfall. Mängden borttransporterat avfall mäts i m3 och den totala volymen blir 243 960 m3. - Förflyttning och komprimering av avfall: Avfallet fraktas därefter till täckningsområdet och komprimeras. Under denna fas anpassas avfallets nivå så att denna harmoniserar med den omgivande naturen. Måttenhet är det antal m3 som faktiskt behandlats. Totalvolymen uppskattas till 975 848 m3. - Tärning av avfallet med hjälp av geotextil. Måttenheten är här m2, och den totala ytan uppgår till 4 630 000 m2. - Täckning och anpassning till landskapets terrängformer: Då avfallet väl komprimerats och tätats, täcks det först över med dränmaterial och sedan med fyllnadsmaterial av lämplig agronomisk kvalitet (i denna fas görs den slutgiltiga landskapsanpassningen). Slutligen påförs ett lager matjord. Täckmaterialet mäts i m3 och den totala volymen uppskattas till 4 360 000 m3. Varje kubikmeter täckmaterial kan uppdelas i 0,10 m3 dränmaterial, 0,60 m3 fyllnadsmaterial och 0,30 m3 matjord. - Återställande av miljön: Innefattar återplantermg av örtväxter, buskar och träd. Arter som finns i området kommer att användas. Måttenheten är hektar och den sammanlagda ytan uppskattas till 463 ha. Syfte Antalet områden med avfall som skall täckas varierar avsevärt mellan de olika projekten. Då olika områden sammanförts har man tagit hänsyn till avståndet mellan dem, för att i kostnadsbesparande syfte utöka antalet transporter och minska täcknings- och tätningsverksamheten. Här nedan definieras i korthet vart och ett av projekten med områdets benämning och det antal måttenheter som varje projekt omfattar. PROJEKT Transport Förflyttning av avfall (m3) och kompri mering (m3) Tätning (m3) Återställan de av mijjö (Ha) Täckning och land skapsan passning (m3) BADAJOZ 1 BADAJOZ 2 BADAJOZ 3 6 687 26 668 18 446 18 446 12,65 7 638 30 555 21 135 21 135 14,50 29 476 117 904 81 555 81 555 55,95 BADAJOZ 4 BADAJOZ 5 BADAJOZ 6 BADAJOZ 7 BADAJOZ 8 BADAJOZ 9 BADAJOZ 10 BADAJOZ 11 CACERES 1 CACERES 2 CACERES 3 CACERES 4 CACERES 5 CACERES 6 10 780 43 121 29 827 29 827 20,46 4 316 17 265 11 942 11 942 8,19 14 635 58 541 40 493 40 493 27,78 11 765 47 060 32 552 32 552 22,33 21438 85 751 59 314 59 315 40,69 10 314 41256 28 537 28 537 19,57 21 512 86 048 59 520 59 520 40,83 ' 10 096 40 380 27 931 27 931 19,16 8 812 635 244 24 379 24 379 16,72 6 638 26 553 18 367 18 367 12,60 24 069 96 277 66 595 66 595 45,68 7 512 30 048 20 784 20 784 14,26 4 878 19 512 13 497 13 497 9,26 8 100 32 399 22 411 22 411 15,37 CACERES 7 CACERES 8 CACERES 9 CACERES 10 CACERES 11 9 966 39 864 27 574 27 574 18,91 5 356 21 440 14 830 14 830 10,17 4 898 19 589 13 550 13 550 9,29 7 898 31 593 21 853 21 853 14,98 7 196 28 780 19 907 19 907 13,65 7 Tidsplan för arbetena Typ av arbeten Anläggningsarbeten Påbörjas 950401 Avslutas 951231 8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys En kostnads- och intäktsanalys har gjorts. Den innefattar följande punkter: - Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år. - Underhållskostnader. - Det samhälleliga värdet av saneringen. - Den sanerade egendomens restvärde. - Miljövinster genom minskade föroreningar. Internräntan blir 68 %. 9 Miljökonsekvensanaivs 'W Resultatet av miljökonsekvensanalysen är positivt, eftersom projektet innebär följande: - Minimering av miljörisker och föroreningsprocesser. o 3^>5 - Förbättrade sanitära förhållanden och bättre hälsoskydd. - Främjande av samhällsekonomiskt hållbara projekt för att korrigera tidigare begångna misstag i miljöhänseende. - Förbättrad livskvalitet i samhällen på landsbygden. - Ökad medvetenhet hos och samverkan med befolkningen i de berörda områdena för att man skall kunna bedriva en god återvinningspolitik. 10 Kostnader och stöd (i eçu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 9504H): Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 9 610 468 9 610 468 80 % 7 688 374. ^>3£ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt nr 95/11/61/043-5 1 Projektnamn: Byggande av centraler för uppsamling av återvinningsbart avfall. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Direcciön General de Medio Ambiente de Madrid. 3. 2 Adress: C/ Princesa 3, 28008 Madrid 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Provins: Madrid 4. 3 Autonom region: Madrid 5 Projektbeskrivning Byggande av centraler för uppsamling av återvinningsbart avfall i Getafe, Alcobendas och Madrid, vilket innebär en utbyggnad av det befintliga nätet. De boende får möjlighet att kostnadsfritt avlämna sorterat hushållsavfall på dessa platser. Följande avfallstyper kan lämnas: papp, papper, tetrabrik, plast, metall, glas, begagnad motorolja, röntgenbilder, knappceller, bilbatterier, sprayer och målarfärg. 6 Svfte - Källsortera olika typer av hushållsavfall, vilket innebär att olika material kan återvinnas ur avfallet. - Minska mängden avfall som deponeras, vilket innebär att avfallsupplagens livslängd ökar. - Undvika att giftigt lakvatten bildas, genom att inte längre deponera sådant som batterier, röntgenbilder, mediciner och målarfärg tillsammans med det övriga avfallet. 3^> 7 Tidsplan för arbetena Typ av arbeten Pftt^rjai •/•••;•;•'^ Anläggningsarbeten 950601 951231 8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalvs En kostnads- och intäktsanalys har gjorts. Den innefattar följande punkter: • Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år. • Kostnader för drift och underhåll. • Återvinning av insamlat avfall. • Minskade kostnader för avfallsupplag. • Minskade kostnader för sanering av mark. Internräntan beräknas till 9,68 %. Detta innebär att projektet är lönsamt ur samhällsekonomisk och miljömässig synvinkel. 9 Miljökonsekvensanaivs Miljöpåverkan kommer att bli positiv. Genom att separera vissa typer av avfall, såsom batterier, röntgenbilder och målarfärg m. m. , undanröjer man de risker det innebär att deponera dessa produkter tillsammans med annat avfall. Vidare kommer folk att få en ökad insikt om vikten av att källsortera avfall. 10 Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 739 431 739 431 80 % 591 545 «^rs DOCUMENT 16/1574/96-SWEDISH TRANSLATION Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt nr 95/11/61/043-7 1 Projektnamn; Avfallshanteringsprojekt och sanering av förorenad mark i Baskien. Plats 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Departamento de Urbanismo, Vivienda y Medio Ambiente 3. 2 Adress: C/ Sameniego 2, 01008 Vitoria 4 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Autonom region: Baskien Projektbeskrivning 5 Studie rörande anläggande av en säkerhetscell för förorenad jord och avfall: Det handlar om att undersöka möjligheterna att placera en säkerhetscell för förorenad jord och avfall innehållande HCH, på den vänstra sidan om floden Nerviön. Arbetet omfattar följande: - En studie över möjligheterna att sanera mark som förorenats av HCH i berörda kommuner, i syfte att faställa den faktiska mängd avfall och jord som kan omhändertas och lagras i cellen. • - Studie över de geologiska, hydrogeologiska och geotekniska förhållandena på den utvalda platsen, i syfte att fastställa tätheten och strukturens stabilitet över tiden. 6 Svfte ^ Studie rörande anläggande av en säkerhetscell: Med detta projekt vill man försöka lösa de miljö- och hälsoproblem som uppstått på grund av ett antal (drygt tjugo) olagliga deponier utmed den vänstra stranden av floden, där en stor del av de 82 000 ton avfall från produktionen av bekämpningsmedlet Lindan (HCH) dumpats. Den önskvärda slutgiltiga lösningen består i att slutförvara allt avfall och sanera den förorenade marken, eftersom föroreningarna påverkar människor och miljö. För att lösa problemet med den förorenade marken och avfallet, har man funnit att det bästa alternativet i dagsläget är att anlägga en säkerhetscell. Tidsplan för arbetena Typ av arbeten Påbörjas Avslutas Studier 950101 Anläggningsarbeten 950101 9512131 950831. 8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys En kostnads- och intäktsanalys har gjorts. Den innefattar följande punkter: - Investeringar för en ekonomisk livslängd på 20 år. - Underhållskostnader. - Minskade föroreningar. - Besparingar i form av minskad råvaruanvändning genom återvinning. , - Sanering av mark för alternativt bruk. Internräntan för säkerhetscellen är 69 %. 9 Miljökonsekvensanalys Resultatet av miljökonsekvensanalysen är positivt, eftersom projektet medför följande: - Minskade miljörisker tack vare ett förbättrat skydd av ekosystemen. - Förbättrad hygien och bättre hälsoskydd. - Ökad medvetenhet hos och samarbete med befolkning och industrier vad gäller återvinningspolitiken. - Skapande av en sektor med anknytning till avfallshantering. - Förbättrad miljö på ett antal förorenade platser. 10 Kostnader och stöd (i ecu) ^6 Projektets totalkostnad: Stödberättigande totalkostnad (efter 950411): Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 4 971 569 4 971 569 80 % 3 977 255 ^4 SPANIEN TRANSPORT 3H*- Offentliggörande av väsentliga inslag i beslut om tilldelning av finansiellt stöd enligt rådets förordning 1164/94 om inrättande av en sammanhâllningsfond 94. 11. 65. 002 1. Projektets titel 2. 2. 1. 2. 2. 3. 3. 1. 3. 2. 4. 4. 1. 4. 2. 5. Motortrafikleden Rias Bajas (sträckningen Orense Pornno Myndighet som ansvarar för ansökningen Namn: Direcciön General de Planification Adress: P de la Castellana 162, 28071 Madrid Myndighet som ansvarar för projektets genomförande: Namn: Direcciön General de Carreteras Adress: P de la Castellana 67, 28071 Madrid Plats: Medlemsstat: Spanien Region: Galicien Beskrivning: Projektet innebår att nuvarande riksväg 120 mellan Orense och Porrino byggs ut till motortrafikled på en 78,7 km lång sträcka. Vägen skall bestå av två vägbanor på vardera 7 m, inre och yttre vägren på 2,5 respektive 1 m och en mittremsa på 11 m. i Projektet omfattar fem delar: delen Orense - Barbantes: 13,6 km, 3 avfarter (Orense Nord, Mino Syd ôch Mino Nord), 5 vägbroar, 3 vägöverföringar och 10 vägunderföringar, arealförvärv delen Barbantes - Melon: 21,7 km, 2 vägbroar (2 spann över Abia och 9 spann över Brull), 7 vägöverföringar och 21 vägunderföringar, arealförvärv delen Melon - La Caniza: 9,1 km, arealförvärv och arbete delen La Caniza - Batallares: 15,5 km, 2 tunnlar med 3 km långa dubbla tunnlar, bro av förgjuten betong med två spann på vardera 186 meter upphängda på en 184 m hög mittpelare med >0 delen La Caniza - Batallares: 15,5 km, 2 tunnlar med 3 km långa dubbla tunnlar, bro av förgjuten betong med två spann på vardera 186 meter upphängda på en 184 m hög mittpelare med hjälp av kablar, 6 vägöverföringar och 11 vägunderföringar, arealförvärv delen Batallares - Porrino: 18,9 km, arealförvärv. 6. Mål Förbättra förbindelserna till ett avsides liggande område med dåliga förbindelser (6-7 på en skala från 1 till 7); när projektet är avslutat kommer nivån att förbättras till 5. Förbättra de inre kommunikationerna i Galicien och trafikframkomligheten. Den genomsnittliga trafikhastigheten kommer att stiga från 75 till 108 km/t för lätta fordon och från 61 till 81 km/t för tunga fordon. Tidsbesparingen beräknas till 25 min. för lätta fordon och 26 min. för tunga fordon. Nätet av motortrafikleder färdigställs. 7. Tidsplan Projektering Arealförvärv Huvudsakligt arbete Klart för användning Arbetets inledning 1. 1. 1993 15. 10. 1993 24. 9. 1993 30. 6. 1997 Avslutning 31. 12. 1993 30. 6. 1997 30. 6. 1997 3H</ 8. Cost-benefît-analys Analysen visar att projektet är nyttigt. Viktigaste indikatorer: Aktualiseringstal: 6% Användningsperiod: 30 år 12 540 fordon per dag 1997 och en årlig ökning med 2,03% Förhållandet mellan lätta och tunga fordon: 82/18 Kostnaderna motsvarar de faktiska resurser som används under projektets nyttolivslängd, bevarande och renovering av de fem delarna. Intäkterna är de som uppkommer vid förskjutningar i generella transportkostnader till följd av projektets genomförande: kostnader i samband med drift, körad och olyckor. 9,7% Intern ränta: 165 milj ecu Aktualiserat nettovärde: Cost-benefit-förhållande: 1,5 Resultatet visar att genomförandet av denna infrastruktur kan rekommenderas. 9. Bidrag till europeiska nät Projektet Orense - Porrino ingår i motortrafikleden Benavente - PorriÄo som utgör en av de delar som saknas i det transeuropeiska vägnätet. Projektet kommer att skapa jämvikt i det inre vägnätet och förbinda Galicien och det nordliga Portugal med sträckningen Irun - Valladolid. 10. Totalt koffr»a>r (i ecu) Projektets totalkostnad: 251 234 852 Stödberättigande totalkostnad (efter 940223^1: 250 398 846 Stödnivå: 85% Stftd frftn Sam^tiftÅllninprsfnnrien: 212 839 017 145 | ^ se Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljand finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om Inrättandet av sammanhâllningsfond eav : I Projekt nr. 94. 11. 65. 005 BILAGA I Sammanfattning av projektet i. PrQictinamn "Somport-tunneln" 2. Oman som ansvarar för ansökan 2. 1. 1 Namn; Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: Paseo de la Castellana 162 28071 Madrid 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Direcciön General de Carreteras 3. 2 Adress: Paseo de la Castellana 67 28071 Madrid 4: £teö * 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Region: Aragon (Huesca) 5. Projektbeskrivning Konstruktion av en tunnel utan installationer på 8 597 meter av vilka 5 850 m ligger i Spanien. Tunneln ansluter riksväg N-330 Huesca-Somport till RN-134 i Frankrike. Tunneln kommer att vara belägen nån järnvägstunneln Urdos - Canfranc på ett minimiavstånd av cirka 70 m. ^ Bredden mellan banorna är 9 meter: - två filer om 3,5 meter - två sidovallar om 0,5 meter - en mittremsa om 1 meter Ms Förbättrade konimiinikationer med Frankrike i form av en kompletterande och alternativ väg till de internationella vägar som går över Irun och la Junquera. I förhållande till sträckan Valencia-Barcelona-la Junquera-Paris är sträckan Valencia-Somport-Paris kortare och tidsbesparande när vägsträckan Somport- Sagunto i det transeuropeiska nätet väl är utbyggd. På en skala från 1 - 7 är den aktuella tillgängligheten 5. När detta projekt är genomfört beräknas den vara 3. Tidsplan för arbetena Projektering Markarttkaffning Huvudsakliga arbeten Ibruktagandc Påbörjas 30. 6. 1993 4. 1. 1994 31. 12. 1998 Avslutas 1992 31. 12. 1997 31. 12. 1998 Kostnads-äntäktsanab/s Viktigaste indikatorer: - Diskonteringsränta: 5% - Konstruktionens livslängd: 30 år - Årsdygnstrafik (1998) Hypotes a: 5 000 fordon/dag med en beräknad årlig ökning av 3,03 % Hypotes b: 4 282 fordon/dag med en beräknad årlig ökning av 2,03 % - Proportion mellan lätta och tunga fordon: 92,8 Resultat: •34? - Vid hypotes a: Internränta 4,4 % Nuvärde, netto: -5,9 miljoner ecu Förhållande mellan intäkter och kostnader: 0, 92 - Vid hypotes b: Internränta 2,5 % Nuvärde, netto: -22,5 nmjoner ecu Förhållande mellan intäkter och kostnader: 0,70 9. f ysjsfa iruitkatQrer; - Markarbeten (m3 ) - Antal borrningar i tunneln i metrar - Betongbeläggning - Murankare (t) - Beläggning och armering 10. Kostnader och stöd (i ecu) (1 ecu - 165 197 ESP) Markförvärv Byggnader och konstruktion Installationer och maskiner*. 15 216 983 3 315 435 15 216 983 110 311930 15 244 830 95 067 100 d * Post finansierad i enlighet med förordning EEG nr 3359/90 95 067 100 ecu Stödberättigande totalkostnad: Stöd från Sammanhallningsfonden 80 807 033 ecu Stödnivå: 85 % ^H3 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. BILAGA I SPECIFIKATION Sammanfattning av projekt nr 95. 11. 65. 001 1 Projektnamn: Motorväg, Bajo Llobregat. 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön (M. E. H. ) 2. 2 Adress: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Direcciön General de Carreteras (M. O. P. T. M. A. ) 3. 2 Adress: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid 4 Plats 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Region: Katalonien 5 Projektbeskrivning Projektet omfattar byggande av en förbifart på N-II mellan Martorell och kustringen. Denna motorvägssträcka blir 18,2 km lång och kommer att bestå av två 10,5 m breda körbanor med en yttre vägren på 2,5 m och en inre vägren på 1 m. Mittremsans bredd varierar, men kommer aldrig att understiga 1,5 m. Beläggningen kommer att bestå av 30 cm varmvalsad asfaltblandning på 20 cm cementstabiliserad ballast. En del av Llobregat kommer att kanaliseras och detta avsnitt innefattar ett större antal konstruktioner, inklusive sex viadukter. Det kommer också att finnas två tunnlar, en som är 320 m lång (N-II) och en som är 675 m lång (järnväg), samt en vägkorsning nedanför A-2. Arbetet innefattar även försörjning, dränering, injektering, el- och telefonledningar, gasledningar m. m. 6 Syfte Syftet är att åstadkomma avsevärda besparingar i penningtermer, samt minsta möjliga ingrepp i landskapet, genom att i ett och samma projekt kombinera en ?>&•• förbifart på N-II mellan Martorell och Barcelona med översvämningsförebyggande arbeten på den högra sidan av Llobregat för att förebygga översvärnningar mellan Martorell och Sant Vicenç dels Hörts. Med hjälp av kustringen skapa en infart till Barcelona från Madrid och Zaragoza. Minska trafikstockmngama på A-2 mellan Molins och Barcelona, samt avlägsna åtta farliga vägkorsningar på N-II och på så sätt förbättra levnadsförhållandena för befolkningen i Baix Llobregat. Restiden beräknas minska med 14 minuter för lättare fordon, vilkas genomsnittshastighet kommer att öka från 42 km/tim till 100 km/tim, och med 16,5 minuter för tyngre fordon, vilkas genomsnittshastighet kommer att öka från 35 km/tim 81 km/tim. Motorvägssträckan blir 18,2 km lång, jämfört med 17,5 km på N-II. Tidsplan för arbetena 7 Typ av arbete Projektering Markförvärv Anläggningsarbeten Ibruktagande Påbörjas 920211 950101 april 1995 981231 Avslutas 931130 981231 981231 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalvs De viktigaste utgångspunkterna är följande: Projektets ekonomiska livslängd: 30 år Trafiktäthet: 34 830 fordon per dag under 1998 och en planerad ökning med 2,03 % per år. Lätta/tunga fordon: 87/13. Kostnadssidan innefattar de faktiska resurser som tas i anspråk under projektets livslängd: investeringskostnader samt renoverings- och underhållsarbeten. Intäktssidan baserar sig på förändringarna i allmänna transportkostnader: driftskostnader, reskostnader och kostnader för olyckor. Resultat (diskonto 5 %): • Internränta: 21,5 % 1'j-l • Nuvärde: 440 miljoner ecu • Kvot mellan kostnader och intäkter: 4,4 Resultaten av denna analys visar på den ekonomiska nyttan med detta projekt. Miljökonsekvensanalys En miljökonsekvensanalys gjordes i enlighet med gemenskapsdirektiv innan projektet påbörjades. Kostnaden för korrigerande åtgärder, som är inräknad i kostnaden för projektet, beräknas till 8,5 miljoner ecu. Kostnader och stöd (i ecu) 10 Markförvärv Byggnads- och anläggningsarbeten Oförutsedda händelser och prisjusteringar Övrigt (kontroll och övervakning) Totalt Totalkostnad Stödberättigande kostnad 11271526 131 459 878 11271526 131 459 878 7 391 164 7 391 164 2 716 253 2 716 253 x 152 838 821 152 838 821 Stödberättigande totalkostnad: Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 152 838 821 85 % 129 912 996 ?>$£- Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsarnrnanfatming Nr 95. 11. 65. 002 1. Prn|ekfoflmn Motorväg, Zaragoza - Huesca (sträckan Villanueva de Gållego - Huesca) 2. Myndighet som ger in fln#kffi 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid Myndighet snni flf^arfr fôr genomförandet Namn: Direcciön General de Carreteras (MOPTMA) Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 4. Plajs 4. 1 4. 2 5. Medlemsstat: Spanien Region: Beskrivning Aragonien Projektet består av att anlägga en förbifartsled på väg N-330, som skall ingå i motorvägen från Alicante till Frankrike via Zaragoza som är den tredje största genomfartsvägen till Frankrike via Somporttunneln efter Irun och Junquera. Arbetena som skall finansieras består av att anlägga 3 motorvägssträckor, vilkas tvärsektion typiskt består av två 7 m breda körbanor med yttre vägrenar på 2,50 m och inre på 1 m. Mittfältet är 12 m brett, med undantag av början av vägsträckan, där det är 8 m. Dränering, signalsystem och vegetation skall anläggas. •3 S3 Beläggningen bestar av 25 cm varm asfaltblandning i 3 skikt ovanpå 20 cm fyllnadsmaterial. Sträckan Villanueva de Gållego (i söder) - Zuera (i norr): 17,045 km Anläggning av 7 överfarter över motorvägen, en viadukt, en bro över floden Gållego och 13 underfarter. Elva av konstruktionerna är belagda med spännbetong eller spännbalkar. De övriga elva (underfarterna) är armerade betongkonstruktioner. Sträckan Zuera - Almudévar: 22,179 km Anläggning av 23 konstruktioner av varierande utseende: broar i spänn betong, armerade betongkonstruktioner och fackverksbroar. Sträckan Almudévar - Huesca: 21,67 km Anläggning av 4 överfarter i spännbetong med varierande spann, 1 överfart över Monegroskanalen (stål-betongkonstruktion), 16 under- farter och ett antal skyddsmurar. Syfte Förbättring av förbindelserna inom Aragönregionen, genom att knyta samman två viktiga punkter för industrins och turistnäringens utveckling. De östra regionernas framtida förbindelse med Frankrike. En tredje förbindelse mellan halvöns mellersta, östra och södra delar och det övriga Europa. En hastighetsökning från 80 till 120 km/t för lätta fordon och från 57 till 90 km/t för tunga. Tidsplan Typ av arbete Påbörjas Planering av projektet 01. 09. 1993 * Markförvärv Huvudsakliga arbeten 17. 11. 1994 01. 10. 1995 Avslutas 01. 02. 1995 01. 10. 1996 31. 12. 1998 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs ^ Följande värden har använts vid beräkningen: r-> t > ss - Arbetenas livslängd: - Genomsnittlig trafikintensitet: 7 970 fordon/dygn - Andel lätta/tunga fordon: 85/15 30 år Kostnaderna motsvarar de verkliga kostnaderna under projektets livslängd: investeringskostnader, reparations- och underhållskostnader. Vinsten har uppkommit genom ändrade allmänna transportkostnader: drifts kostnader, restidskostnader och olyckskostnader. Resultat (diskonteringsränta: 6%) - Intern avkastning: - Nuvarande nettovärde: - Vinst/kostnadsrelation: 8,7% 40 miljoner ecu 1,354 9. Milpökonsekvensanalvs Före projektets genomförande har en utvärdering av miljökonsekvenserna skett i enlighet med gemenskapslagstiftningen. Den fömtsedda kostnaden för åtgärderna, inbegripet projektkostnaden, är 1,5 miljoner ecu för de två berörda vägsträckorna. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 162,323 ptas) Total kostnad Stödberättigad kostnad 4 304 997 113 333 292 4 250 783 113 333 292 4 251 400 4 251 400 Markförvärv B y g g n a d er anläggningsarbeten o ch Övriga kostnader (säker- hetsanläggningar, sanitära anläggningar, kontroll) Summa 121 889 689 121 835 475 Total stödberättigad kostnad: Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 103 560 152 ecu 121 835 475 ecu 85% o S5é Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsarnmanfattning Nr 95. 11. 65. 003 1. Projektnamn Motorväg Madrid - Valencia, sträckan Motilla del Palancar - Minglanilla 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid Mvndighetf s nm fl"«*arar för genomförandet Namn: Direcciön General de Carreteras (MOPTMA) Adress: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 4. PlâîS 4. 1 4. 2 5. Medlemsstat: Spanien Region: Beskrivning Kastilien - La Mancha Sträckan Motilla del Palancar - Minglanilla ingår i motorvägen Madrid - Valencia, som färdigställs med vägsträckorna Atalaya del Canavete - Motilla del Palancar och Minglanilla - Candete de las Fuentes. Projektet består i anläggningen av en motorvägssträcka pä 27,3 km. En tvärsektion av vägbanan består typiskt av två 7 m breda körbanor med yttre vägrenar på 2,50 m och inre på 1 m. Mittfältet är 12 m brett. Vägbanan och dess beläggning består av 30 cm varm asfaltsblandning ovanpå 20 cm fyllnadsmaterial. V. ) v 5 viadukter och 14 överfarter skall byggas, huvudsakligen belagda med spännbetong. De flesta av broarna har tre eller 4 spann, en har 6. Fyra förbindelser planeras: - Motilla del Palancar - Castillejo de Iniesta - Granja de Iniesta - Minglanilla Projektet omfattar följande kommuner: Motilla del Palancar, El Peral, Iniesta, Castillejo de Iniesta, Granja de Iniesta och Minglanilla. 6. Syfte Att ta bort den nuvarande flaskhalsen. Att färdigställa motorvägsnätet i enlighet det transeuropeiska vägnätet och generalplanen för infrastrukturer. Att med en väg med hög kapacitet och kvalitet förbinda de två betydande centralorterna Valencia och Madrid. Att förbättra trafikflödet: Den nuvarande hastigheten för lätta och tunga fordon ligger på 80 respektive 65 km/t. Med denna infrastruktur kommer hastigheten för lätta och tunga fordon att bli 120 respektive 90 km/t. Den tidsbesparing som uppnås med denna infrastruktur beräknas till 8 minuter för lätta fordon och 12 minuter för tunga. 7. Tidsplan Typ av arbete Planering av projektet Markförvärv Huvudsakliga arbeten Operativ fas Påbörjas 30. 12. 1992 01. 06. 1991 13. 12. 1994 Avslutas 15. 01. 1994 31. 12. 1996 13. 06. 1997 13. 06. 1997 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Följande värden har använts vid beräkningen: - Motorvägens livslängd: 30 år - Genomsnittlig trafikintensitet (1997): 8 922 fordon/dygn - Andel lätta/tunga fordon: 70/30 Kostnaderna motsvarar de verkliga kostnaderna under projektets livslängd: 3$s investeringskostnader, reparations- och underhållskostnader. Vinsten har uppkommit genom ändrade allmänna transportkostnader: drifts kostnader, restidskostnader och olyckskostnader. Resultat (diskonteringsränta: 6%) - Intern avkastning: - Nuvarande nettovärde: 44,6 miljoner ecu - Vinst/kostnadsrelation: 2,174 15,45% Antalet direkta och indirekta arbetstillfällen som skapas under projektet är 1 155 respektive 443. 9. Miljökonsekvensanaivs Före projektets genomförande har en utvärdering av miljökonsekvenserna skett i enlighet med gemenskapsdirektiv 85/337/EEG. Den del av totalkostnaden som motsvarar åtgärder mot miljöpåverkan eller miljöskyddsåtgärder uppskattas till 4,6%. 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 161,225 ptas) Total kostnad Stödberättigad kostnad 2 946 829 38 412 157 1 303 147 38 381 144 1200 806 1200 806 Markförvärv B y g g n a d er anläggningsarbeten o ch Övriga kostnader (tekniskt bistånd, anläggningar och sanitära anläggningar) säkerhets Summa 41 659 792 40 885 097 Total stödberättigad kostnad: Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 34 752 330 40 885 097 85% I1**! Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projelrtsammanfattning Nr 95. 11. 65. 005 1. Projektnamn Medelhavslinjen (anpassning till 200/220 km/t) etapp III 2. Myndighet som ger in ansftkan 2. 1 2. 2 3. Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid Myndighet *0m «"^arar för genomförandet 3. 1 Namn: Direcciön General de Infraestructuras del Transporte Ferroviario 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. (MOPTMA) Adress: Plais Medlemsstat: Spanien Region: Valencias kommun, Katalonien Beskrivning i detta projekt kompletterar de åtgärder som godkänts Åtgärderna i kommissionens beslut C(93) 3592/1 av den 10 december 1993 och C(94)3757/5 av den 21 december 1994 och kommer att genomföras på sträckan La Encima - Barcelona. Sträckan Fuente la Higuera - Jåtiva: Anläggningsarbeten för trafikledning på linjen (signalering, säkerhets system, telekommunikation, osv. ). Dessa anläggningar kommer att <l6o fjärrstyras från en knutpunkt på linjen och medge en tåghastighet på 220 km/t, med optimal säkerhets- och effektivitetsnivå. Sträckan är 42 km lång. Sträckan Castellon - Las Palmas: Projektet omfattar en sträcka på 9,5 km på vilken 4,9 km av banvallen skall breddas för framtida anläggning av dubbelspår. På resten av sträckan, 4,6 km som ligger inne i stadskärnan, skall det byggas en huvudsakligen underjordisk genomfart. Det planeras också att återställa vägarna ovanpå tunneln för provisorisk omläggning av vägtrafiken. Sträckan Las Palmas - Oropresa: Anläggning av väginfrastruktur till kilometerdistans 90,225. Övriga åtgärder: anläggning av 4 tunnlar (3 230 m), 4 dolda tunnlar (668 m), 17 viadukter, 11 bärande konstruktioner, en övergång för fotgängare och en anhalt. från kilometerdistans 77 Sträckan Alcanar - Ametlla: Specifikation och utförande av nödvändiga arbeten för installation av ett automatiskt spärrsystem på dubbelspår, med nya förreglingar på stationerna (säkerhetsanläggningar, kommunikationssystem, tåg-mark installation av markutrustning för ASFA- system, kraftförsörjning, systemet, byggnader för säkerhetsanläggning). Sträckan Alcanar - Camarles: Arbeten för att möjliggöra en trafikhastighet på 200/220 km/t, på ett 39 km långt dubbelspår (plattformar och anhalter på olika stationer, renovering av gmsbädd och sliprar, 40 km överbyggnad, elektrifiering av hela spårsträckan, olika övergångar och viadukter, ny stations byggnad i Altea, perronger på olika stationer, transformatorstationer, miljöanpassningsarbeten). Sträckan Ampolla - Ametlla: Arbeten för att möjliggöra en trafikhastighet på 200/220 km/t, på ett 25,95 km längt dubbelspår (3 km plattform, underlag för gmsbädd och sliprar, dubbelspår med VIC-räls på 60 kg/m och sliprar av tvåvärdig betong typ PR-90, olika konstruktioner, perronger, elektrifiering av hela spårsträckan med luftledning för dubbelspär. Sträckan Tarragona - San Vicente de Calers: ^6-1 Teknisk och ekonomisk specifikation av nödvändiga installationer för elektrifiering och säkerhets- och kommunikationsanläggningar. ^i Anskaffning av nödvändig räls för all anläggning av dubbelspår och anpassning av linjen till en hastighet av 200/220 km/t (UIC-standard, vikt 60 kg/m, naturligt härdat stål) Automatiska tågledningssystem (ATC) av punktyp eller halvkontinuerlig typ på Medelhavslinjen, med kontinuerlig övervakning av hastigheten och den inre säkerheten. Svfte En ökning av tåghastigheten till 200-220 km/t mellan Encina och Barcelona i syfte att minska restiden på denna linje samtidigt som säkerheten och kapaciteten hos anläggningarna och regelbundenheten och flexibiliteten i trafiken ökas. Den framtida restiden beräknas till 2 timmar och 30 minuter i motsats till 3 timmar och 48 minuter år 1992. Tidsplan Typ av arbete Planering av projektet Markförvärv Huvudsakliga arbeten Påbörjas 30. 09. 1993 30. 12. 1994 30. 12. 1994 Avslutas 30. 07. 1995 30. 12. 1996 30. 12. 1999 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Med hänsyn till en livslängd på 30 år från och med anläggningens idrifttagande (år 2000) har en analys av avkastningen utförts med hjälp av den beräknade totalkostnaden för de specificerade arbetena (msen miljoner ecu) för att uppfylla målet och av vinsten av dessa. Resultat: Diskonteringsränta : Nuvarande nettovärde: Vinst/kostnadsrelation: Intern avkastning: 5% 1,02 5,1% 13,5 miljoner ecu ''^ u. Antalet direkta och indirekta arbetstillfällen som skapas då etapp III genomförs är 5 633 respektive 2 161. 9. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 162,225 ptas) Markförvärv B y g g n a d er anläggningsarbeten o ch Övriga kostnader (tekniskt bistånd, och övervakning) kontroll Total kostnad Stödberättigad kostnad 8 702 124 197 866 336 8 702 124 188 562 565 5 873 779 5 873 779 Summa 212 442 239 203 138 468 Total stödberättigad kostnad: Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 203 138 468 ecu 85% 172 667 694 ecu •36 c, Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsammanfattning Nr 95. 11. 65. 006 1. Projektnamn Åtgärder på det transeuropeiska konventionella nätet och transportnätet 2. 2. 1 2. 2 3. Myndighet som ger in ansökan Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Adress: Plats Medlemsstat: Region: 5. Beskrivning Direcciön General de Ferroviario (MOPTMA) Plaza de Sagrados Corazones 7 - Madrid Infraestructuras de Transporte Spanien Andalusien, Aragonien, Kastilien - La Mancha, Kastilien och Leon, Katalonien, Galicien, Madrid, Murcia, Navarra, Baskien Linjen Madrid - Hendaya, sträckan la Canada - Åvila, upprustning av järnvägen Projektet omfattar en längd av 23,7 km och består av breddning och förbättring av markunderlaget, förbättring av befintlig längsgående dränering och rensning av tvärgående dränering, förstärkning av diken och avlopp i underlaget tillsammans med en utvidgning av lastprofilen i tunnlar och en sänkning av * U t nivån för förbättring av stabiliteten liksom en upprustning av spåret i syfte att åter sätta sträckan i funktion. S££ Linjen Madrid - Irun, Avilas station, elektrisk förregling Målet är att tekniskt och ekonomiskt specificera den elektriska förreglingen på stationen i Åvila för att öka säkerheten och kapaciteten och därigenom få en jämnare järnvägstrafik och minska driftspersonalen. Installation av bl. a. följande anläggningar planeras: Elektrisk förregling på stationen i Åvila Installation av tonfrekvenskretsar utan mekaniska skarvar Elinstallationer för taftförsörjning Modernisering av befintlig förregling Linjen Madrid kilometerdistans 174/142, Arévalo (Åvila) - Hendaya, borttagande av plankorsningen vid Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att ersätta plankorsningen vid kilometerdistans 174/580 på linjen Madrid - Hendaya med en underfart. Linjen Madrid - Hendaya, borttagande av plankorsningen vid Beasain (Guipuzcoa) Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att ersätta plankorsningen vid kilometerdistans 582/580 på linjen Madrid - Hendaya med en underfart. Linjen Castejön - Bilbao, kilometerdistans 208/754 i Ordufia (Viscaya) borttagande av plankorsningen vid Den antagna lösningen består i att anlägga en förbifartsled på Antiguavägen och en järnvägsöverfart endast för fordonstrafik. Linjen Madrid - Hendaya, sträckan Valladolid - Vitoria, borttagande av 30 plankorsningar Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att ersätta 30 plankorsningar på sträckan Valladolid - Vitoria på linjen Madrid - Hendaya med 18 brokonstruktioner och nödvändiga anslutningsvägar. Linjen Venta de Banos - La Coruna, sträckan Venta de Banos - Leon, borttagande av 17 plankorsningar Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att ersätta 17 plankorsningar på sträckan Venta de Banos - Leon på linjen Venta de Banos - La Coruna med 11 överfarter och nödvändiga anslutning s vägar. 1 6> Linjerna Monforte - Vigo och Guillarey - Tuy, sträckan Orense - Guillarey, upprustning av järnvägen Projektet bestar av breddning och förbättring av markunderlaget, förbättring av dräneringen, förstärkning av diken och sänkning av marknivån. För att åter sätta sträckan i funktion planeras en upprustning av järnvägsmaterielen. Automatlåsning Caestas - Castejon Syftet med projektet är att utöka säkerhetsanläggningarna på sträckan Caestas - Castejon på linjen Zaragoza - Alsasua. Projektet omfattar följande: Anpassning av elektrisk förregling Anpassning av elektronisk förregling Automatlåsning på hela banan Modifikation av kontrollpaneler FTG-kretsar på hela banan Automatisering av plankorsningar Enkel automatlåsning på sträckan Casetas - Zaragoza Projektet omfattar följande: Installation av förregling Installation av automatlåsning på den dubbelspåriga järnvägen längs hela banan Modifiering av OM:s (Centro Intermodal de Mercancias) elektriska förregling för att anpassa den till automatlåsning Telekontroll och ledningscentral för CTC vid stationen "i Zaragoza - El Portillo Kraftförsörjning via en 2 200 V-ledning Linjen Zaragoza kilometerdistans 67/195, Ribaforada (Navarrä) - Alsasua, borttagande av plankorsningen vid Undergången som skall byggas under järnvägen ligger vid kilometerdistans 67/195 på linjen Zaragoza - Alsasua och består av en underfart med 7 m bred körbana för fordon och en 1,5 m bred gångväg. Linjen Zaragoza kilometerdistans 139/385, Tafalla (Navarra) - Alsasua, borttagande av plankorsningen vid Målet med projektet är att bygga en underfart för fordon vid kilometerdistans 139/385. Den planerade underfarten består av en nedsänkt kassun med en lastprofil begränsad till 3,5 m fri höjd och en inre fri bredd på 7 m. 36 y För att utföra arbetena är det nödvändigt med en mindre, tillfällig omläggning till en enda sida av banan, med en banbredd på 4 m och ett underlag bestående av 30 cm fyllnadsmaterial. Linjen Zaragoza kilometerdistans 37/316, Luceni (Zaragoza) - Alsasua, borttagande av plankorsningen vid Projektet omfattar en omläggning av banan mellan kilometerdistanserna 2 + 320 och 3 + 320, som korsar järnvägslinjen Zaragoza - Alsasua via en bro vid kilometerdistans 36-960. För att ta bort plankorsningen på Predolavägen planeras två förbindelsevägar, en på vardera sidan om järnvägen, för att ansluta den befintliga vägen med överfarten till huvudvägen. Linje C2 i närheten av Madrid, sträckan Atocha - Coslada San Fernando, upprustning av järnvägen De åtgärder som planeras i projektet är en upprustning av det elektrifierade dubbelspåret på sträckan mellan bron vid Tres Ojos i korsningen med M-30, kilometerdistans 17 + 200 och stationen i Coslada San Fernando, kilometer distans 17 + 581, med spår UIC-54, sliprar av kombinationstyp PR-90 och kiselballast av typ A. Andra åtgärder är anläggning av totalt 32 sidospår av typ C-54 vid stationerna i Vallecas och Vicålvaro och ersättning av de säkerhets-, kommunikations- och elinstallationer som berörs av denna nyanläggning. Linjen Madrid kilometerdistans 330/101, Utebo (Zaragoza) - Barcelona, borttagande av plankorsningen vid Lösningen för järnvägsövergången är en bro med fyra spann med en spännvidd på 20, 15, 15 respektive 20 m. Konstruktionen bestar av prefabricerade spännbalkar, fästa upptill med en 20 cm tjock och 10 m bred spännbetongplatta stödd av förstärkt Idoroprengummi, i tre centralpelare och två överstycken. Linjen Tarragona - Barcelona - Frankrike, borttagande av plankorsningen vid kilometerdistans 170/013, San Feliu de Buixalleu (Gerona) Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att ersätta plankorsningen vid kilometerdistans 170/013 på linjen Tarragona - Barcelona - Frankrike med en underfart. Linjen Tarragona - Barcelona - Frankrike, sträckan Villajuiga - Portbou, upprustning av järnvägen Målet med projektet är att uppmsta totalt 14/160 km av järnvägen mellan kilometerdistanserna 258/947 och 273/107 på linjen Tarragona - Barcelona - Frankrike. J£3 Arbetet sker i provinsen Gerona och omfattar kommunerna Villajiuga, Llansä, Colera och Portbou. Järnväg: uppmstning av de två spåren på hela sträckan, med räls av typ UIC-54, sliprar av typ PR-90 med fästen av typ HM ovanpå ballast typ A. Anläggning av 2 nya brokonstruktioner. Anläggning av 3 655 km diken och rensning av avlopp. Tunnlar. Sänkning av underlaget för att undvika minskad lastprofil. Elektrifiering och säkerhets- och kommunikationsanläggningar. I projektet planeras också en anpassning av luftledningen. Linjen Madrid - Sevilla (Atocha - Alcazar de San Juan), Villacanas station, elektrisk förregling Målet är att tekniskt och ekonomiskt specificera den elektriska förreglingen på stationen i Villacanas för att förbättra och rationalisera användningen av den berörda stationen och för att med en enda åtgärd kontrollera alla enheter. Följande anläggningar planeras: Elektrisk förregling vid Villacanas station och anslutning av denna till automatlåsningen på intilliggande banor Installation av tonfrekvenskretsar utan mekaniska skarvar Elinstallationer för kraftförsörjning Telefoni för drift och signalering System för försignalering och automatisk inbromsning vid stationen Modernisering av befintlig förregling Linjen Linares kilometerdistanserna 232/047, 232/974 och 233/120, Gador (Almeria) - Almeria, borttagande av plankorsningen vid Målet med projektet är att specificera och värdera det arbete som krävs för att ersätta de tre plankorsningarna vid kilometerdistanserna 232/047, 232/974 och 233/120 på linjen Linares - Almeria genom omläggning av banan och uppmstning av en befintlig underfart. Linjen Madrid - Alicante, sträckan Alcazar de San Juan - La Encina, borttagande av plankorsningar mellan kilometerdistanserna 182 och 190 De 4 plankorsningar som skall tas bort ligger inne i Socuéllamos stadskärna (Ciudad Real). De planerade arbetena förutsätter en omläggning av järnvägen eftersom borttagandet av de nuvarande plankorsningarna inte är förenligt med stadsbilden. ^o Projektet omfattar både exploatering och elektrifiering och installation av trafikledningssystem. ~i •> i I den nya sträckningen planeras en anhalt för resande i Socuéllamos. Linjen Chinchilla - Cartagena, borttagande av plankorsningen vid kilometerdistans 346/322, Calle Paseo del Pino, Hellin (Albacete) Projektet omfattar anläggning av en fordonsöverfart med tre spann över järnvägen vid kilometerdistans 346/130 på linjen Chinchilla - Cartagena som ersättning för den bevakade järnvägskorsningen vid kilometerdistans 346/322. Åtgärden kompletteras med en gångbro i närheten av den nuvarande plankorsningen. Vid anläggningen av överfarten och gångbron berörs olika servicesystem som bevattningssystem, det kommunala avloppssystemet, luftledningar och jord ledningar för kommunikation, elledningar och teleledningar. Linjen Alicante kilometerdistans 50/586, Orihuela (Alicante) - Alquerias, borttagande av plankorsningen vid Projektet omfattar anläggning av en fordonsöverfart med åtta spann över järnvägen vid kilometerdistans 51/012 på linjen Alicante - Alquerias som ersättning för plankorsningen vid kilometerdistans 50/586. Åtgärden kompletteras med anläggningen av en rondell i det framtida Ronda de Orihuela (i början av projektet) och en korsning vid kilometerdistans 0/840 för tillfart till befintliga byggnader. Vid anläggningen av överfarten berörs olika servicesystem som bevattnings system och lågspänningsledningar. Säkerhetsanläggning vid stationen i Alquerias-Santomera Projektet består av att utrusta stationen i Alquerias-Santomera med elektrisk förregling och att byta ut sidospåren för att öka tågens hastighet då de passerar stationen. Projektet omfattar följande: Installation av elektrisk förregling Installation av en telefonväxel Kompletterande anläggningar för förreglingen, t. ex. ASFA, rörledningar, diken, anläggningar i lokaler Installation av kommunikationsledning mellan annalkningskretsarna och reläskåpet Utbyte av växlar för att anpassa tågrörelser från linjen Murcia - Alicante till linjen Chinchilla - Cartagena och vice versa till en hastighet av 60 km/t. 6. Svfte Det huvudsakliga syftet med åtgärderna är följande: " ^ - L- Att öka säkerheten genom att ta bort 63 plankorsningar som i princip ligger mitt på linjen och genom att på en bestämd sträcka installera säkerhets- och kommunikationssystem som är anpassade till den berörda trafiken. Att som en första etapp höja kvalitetsnivån på järnvägsnätet på de linjer där den framtida hastigheten är oförenlig med plankorsningar. Att föra ut tidsvinsterna och förbättringarna av linjerna till de mest avlägsna delarna av halvön genom att den konventionella järnvägen blir konkurrenskraftig i fråga om restider. 7. Tidsplan Typ av arbete Planering av projektet Markförvärv Huvudsakliga arbeten Påbörjas 30. 11. 1992 30. 12. 1993 30. 12. 1993 Avslutas 30. 06. 1995 30. 09. 1995 30. 12. 1997 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Baserat på varje enskilt projekt har en beräkning utförts av den interna avkastningen, det nuvarande nettovärdet och vinst/kostnadsrelationen för varje undergrupp i projekt av samma karaktär och för gruppen. Intern avkastningsgrad: Uppmstning av järnvägen: Installation av säkerhetssystem: Borttagande av plankorsningar: Projekt: Nuvarande nettovärde: Vinst/kostnadsrelation: 15,6% 11,82% 6,2% 10,79% 86,7 miljoner ecu 1,93 ^ •* 3> 9. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 162,323 ptas) Total kostnad Stödberättigad kostnad Planering av projektet Markförvärv B y g g n a d er anläggningsarbeten o ch Kontroll och övervakning Summa 505 165 9 425 651 124350831 2 063 786 136 345 433 9 117 623 99708605 2 063 786 110 890 014 Total stödberättigad kostnad: Stödnivå: Stöd frän Sammanhållningsfonden: 110 890 014 ecu 85% 94 256 510 ecu ^H Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond BILAGA I ÖVERSIKT Projektsammanfattning Nr 95. 11. 65. 008 1. Projektnamn Katalanska tvärleden: Lérida - Gerona (sträckorna Rajadell - Manresa - Artés) 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 2. 2 Namn: Direcciön General de Planificaciön - MEH Adress: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Generalidad de Cataluna 3. 2 Adress: José Tarradelas 20 - 30, 1" planta Dpto. de Politica Territorial; Obras Publicas Gestion de Infraestructuras 4. 4. 1 4. 2 5. 08029 - Barcelona Plats Medlemsstat: Spanien Region: Katalonien Beskrivning Tvärledens huvudsakliga funktion är att ansluta tre förbindelser med de transeuropeiska näten, nämligen motorväg A-7 genom Gerona, Europaväg E-9 genom Manresa och motorväg A-2 genom Lérida. Huvudtanken är att skapa en direktförbindelse, via Centralbäckenet, utan omvägen över Barcelona, mellan städerna Lérida och Gerona och på så sätt bryta upp det nuvarande katalanska vägnätets ekerstruktur (varigenom resvägen minskas från ca 250 till 215 km, vilket medför en besparing på 14% av ^ Tre distansen) och öppnar en direktförbindelse till den norra kusten och vägarna Europa. ^ A G Leden i dess helhet är uppdelad i fem helt åtskilda sträckor: Lérida - Cervera, Cervera - Manresa, Manresa - Vic, Vic - Olot (ledens nordligaste och sista etapp, där den ansluter till sträckan Olot - Figueras). I det nuvarande beslutet ingår sträckorna Rajadell - Manresa - Artés (Rajadell - Manresa, Ronda - Manresa, Manresa - Sant Fruitös, Sant Fruitös - Artés) och Vic - Manlleu (Xarxa arterial de Vic och Vic - Manlleu). De nämnda sträckorna har följande längd: - Rajadell - Manresa - Ronda - Manresa - Manresa - Sant Fruitös - Sant Fruitös - Artés - Xarxa arterial - Vic - Vic - Manlleu SUMMA 7,10 km 1,36 km 5,04 km 8,00 km 8,11 km 3. 65 km 33,26 km På sträckan Rajadell - Manresa - Artés planeras följande arbeten: 4 viadukter, 8 överfarter, 15 underfarter, 1 serviceområde, 9 anslutningar. På sträckan Vic - Manlleu planeras följande arbeten: 6 anslutningar, 1 viadukt, 8 överfarter, 12 underfarter. 6. Svfte Huvudsyftet är att anlägga en led som förbinder de inre delarna av Iberiska halvön och Medelhavskusten med de stora anslutningsvägarna till Europa via de inre delarna av Katalonien. Denna nya led skulle i betydande grad bidra till bättre villkor för personers och varors rörlighet, vilket skulle inverka gynnsamt på utvecklingen av handeln inom gemenskapen. Det finns också andra syften, som att gynna ekonomin i de inre regionerna och regionerna nedanför Pyrenéerna, att minska trafikstockningarna i Barcelonas storstadsregion, och att återställa jämvikten i regionerna. Genom denna tvärled i en jordbruksregion bör distributionen och försäljningen av jordbruksprodukterna förbättras samtidigt som transportkostnaderna minskar och den potentiella marknaden utvidgas, framför allt i riktning mot Europa. I industrisektorerna kommer den nya leden att medföra alternativ till lokalisering av företag och minska trafikstockningarna i industrizonerna i Barcelonas storstadsregion samtidigt som det skapas tjänster med inriktning på dessa företag. 3v> Även byggsektorn kommer att påverkas av den samlade vinsten av befolknings ökningen liksom servicesektorn kommer att påverkas av den ökade befolkningen och tillkomsten av nya transport- och lagringstjänster. Då det gäller fordonstrafiken finns det fyra syften med leden i de generella beräkningarna för Kataloniens vägplan: - Förbindelser inom de inre regionerna och mellan dessa och de stora kommunikationslederna till de inre delarna av halvön och Medelhavskusten och det övriga Europa. - Direktförbindelse mellan Lérida och Gerona, utan omvägen över Barcelona, varigenom resvägen minskas från ca 250 till 215 km, vilket medför en besparing på 14% av distansen. - En ny led för varutransporter till den franska gränsen via Junquera och Lérida. - Minskade trafikstockningar i Barcelonas storstadsregion, vilket dessutom är ett viktig steg för att ersätta ekerstrukturen hos det nuvarande till Barcelona regionen koncentrerade vägnätet. 7. Tidsplan Sträckan Påbörjas Avslutas Rajadell/Manresa/Artés Planering av projektet Markförvärv Huvudsakliga arbeten Operativ fas 11. 01. 1993 01. 03. 1994 01. 04. 1994 31. 12. 1995 31. 12. 1994 01. 06. 1995 31. 12. 1995 3 ^3 Sträckan Vic-Manlleu Planering av projektet Markförvärv Huvudsakliga arbeten Operativ fas Påbörjas 01. 03. 1993 01. 04. 1995 01. 09. 1995 31. 12. 1995 Avslutas 30. 05. 1995 01. 09. 1995 31. 12. 1995 Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Följande värden har använts vid beräkningen: Undersökningsperiod: trafikintensitet: Genomsmttlig - Cervera - Manresa - Manresa - Vic - Vic - Olot 25 är från och med början av projektet 11 900 fordon/dygn 13 232 fordon/dygn 12 041 fordon/dygn Vid den ekonomiska beräkningen har direkta kostnader och vinster tagits med (kostnader för projekplanering, anläggningsarbeten, underhåll, tidsbesparing, olyckor och kostnader för fordonsunderhåll). Diskonteringsränta: Undersökningsresultat: 6% - Nuvarande nettovärde: - Intern avkastning: - Vinst/kostnadsrelation: - Första året med samlad nettovinst : 375 miljoner ecu 16,6% 2,1 2004 Miljökonsekvensanalvs Före projektets genomförande har en utvärdering av miljökonsekvenserna skett i enlighet med gemenskapens direktiv 85/337/EEG. Den del av totalkostnaden som motsvarar åtgärder mot miljöpåverkan eller miljöskyddsåtgärder uppskattas till 18%. ^ -3 10. Kostnad och stödbelopp (i ecu) (1 ecu = 162,323 ptas) Planering Arbeten Summa Total kostnad Stödberättigad kostnad 1633 547 58 605 373 60 237 930 954 886 52 949 982 53 904 868 Total stödberättigad kostnad: Stödnivå: Stöd från Sammanhållmngsfonden: 53 904 868 ecu 80% 43 123 894 ecu ' * >* SPANIEN STUDIE VTS (BLANDAT TRANSPORT/MILJÖPROJEKT) ^ -f Offentliggörande m huvudpunlUerna i beslnten om beviljande av finansiellt stöd enngt förordning 1164/94 om inrättandet av en sanmianiiàllningsfond BILAGA I SPECIFIKATION , Sammanfattning av projekt nr 95/11/15/001 1 ProfekfriftTyin; Övervakning av sjötrafik och bekämpning av havsföroreningar (2) 2 Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P- de la Castellana 162, 28071 Madrid 3 Organ som MfiVflirar % gr^KM*? genomfarande 3. 1 Namn: Direcciön General de Marina Mercante 3. 2 Adress: C/ Ruiz de Alarcön 1, 28071 Madrid 4 Elate 4. 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Region: Andalusien, Balearema, Katalonien, Baskien och Valencia 5 Projektbeskrivning Arbeten kommer att utföras i Almeria, Bilbao, Palma de Mallorca, Tarragona och Valencia. Trafiken kring dessa hamnar är sådan att man bör inrätta övervakningscentraler för att förbättra sjösäkerheten. Följande projekt är planerade att genomföras: A) ALMERIA 1. Byggande av en regional sjöräddningscentral (CRCS) och ett hamnkontor i Almeria. Projektet består i att uppföra en regional sjöräddningscentral och ett hamnkontor i Almeria. Den totala byggytan uppgår till 2 361,61 m2. Den del som är avsedd att inrymma hamnkontoret byggs i tre plan och förses med erforderliga installationer. I den södra delen av byggnaden uppförs ett tom där den regionala sjöräddningscentralen komer att vara belägen. Det omfattar sammanlagt 15 våningar och kommer bland annat att inrymma krisrum, kontrollrum och kontorsutrymmen. Byggnaden kommer att ligga vid Muelle de Levante (Östra kajen) i Almerias hamn. Den totala bruksytan blir 1 881,94 m2. 2. Elektronisk utrustning för den regionala sjöräddningscentralen i Almeria. Anläggningarna i Almeria kommer att förses med elektronisk utrustning för förbindelse mellan sjöräddningscentralen och två stycken fjärrmanövrerade stationer i Castillo de San Telmo och Cabo de Gata. De olika enheterna förses med följande utrustning: a) Centralen: kontroll och presentation; radiogoniometer VHF; VHF-kommunikation för SMM, SMA och SMT; mellanvågskommunikation; kommunikationsregistreringsapparat; väderstation; förbindelser med fjärrmanövrerade stationer; datorsystem; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. b) Fjärrmanövrerad station i Castillo de San Telmo: X-bandradar; förbindelse med centralen; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. c) Fjärrmanövrerad station i Çabo de Gata: X-bandradar; radiogoniometer VHF; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. B) BILBAO Följande projekt är planerade att genomföras: 1. Uppförande av en byggnad med regional sjöräddnings- och trafikövervakningscentral i Bilbaos autonoma hamn. Vågbrytare i Santurce (Vizcaya). Sjöräddningscentralen kommer att ligga i Bilbaos autonoma hamn. Från denna kommer information att vidarebefordras till den nationella sjöräddningscentralen. Från centralen i Bilbao kommer man att samordna och styra verksamheten i detta område (som tills vidare omfattar sträckan från Cabo de Ajo till franska kusten). Tillsammans med centralen i Gijön kommer man att täcka hela den kantabriska kusten. Byggnaden kommer att bestå av nio våningar, med en total byggyta på 3 994,80 m2. De två översta våningarna (8 och 9) kommer att utrustas med radioantenner, radarantenner, parabolantenner samt annan sändnings- och mottagningsutrustning. Utbyggnaden av hamnen (man genomför för närvarande etapp ett), kommer att innebära omdisponeringar som gör att denna anläggning får en centralt belägen position och kommer att fungera som knutpunkt. %Ï 2. Elektronisk utrustning för den regionala sjöräddningscentralen (CRCSM) i Bilbao. Anläggningarna i Bilbao kommer att förses med elektronisk utrustning, dels själva sjöräddningscentralen och dels två stycken fjärrmanövrerade stationer i Punta Galea och Cabo Machichaco. Utrustningen kommer att fördelas på följande sätt: a) Centralen: kontroll och presentation; radiogoniometer VHF; VHF-kommunikation för SMM; mellanvågskommunikation; kommunikationsregistreringsapparat; väderstation; förbindelser med fjärrmanövrerade stationer; datorsystem; strömförsörjningsanläggning. b) Fjärrmanövrerad station i Punta Galea: X-bandradar; radiogoniometer; VHF-kommunikation för SM A; förbindelse med centralen; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. c) Fjärrmanövrerad station i Cabo de Ajo: radiogoniometer VHF; inbrotts- och brandlarm; sfrömförsörjningsanläggning. C) PALMA DE MALLORCA Följande är planerat att genomföras: 1. Elektronisk utrustning för den regionala sjöräddningscentralen (CRCSM) i Palma de Mallorca. Utrustningen kommer att fördelas på följande sätt: a) Centralen: kontroll och presentation; radiogoniometer VHF; VHF-kommunikation för SMM, SMA och SMT; mellanvågskommunikation; kommunikationsregistreringsapparat; väderstation; förbindelser med fjärrmanövrerade stationer; datorsystem; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. b) Fjärrmanövrerad station i Sierra Alfabia: radiogoniometer; VHF-kommunikation för SMA och SMT; förbindelse med centralen; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. c) Fjärrmanövrerad station i Cabo Figueras: X-bandradar; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. D)TARRAGONA Följande är planerat att genomföras: 1. Elektronisk utrustning för den lokala sjöräddningscentralen (CLCS) i Tarragona. Anläggningarna i Tarragona kommer att förses med elektronisk utrustning, dels själva sjöräddningscentralen och dels en fjärrmanövrerad station i Cabo Salou. Utrustningen kommer att fördelas på följande sätt mellan enheterna: W( a) Centralen: kontroll och presentation; radiogoniometer VHF; VHF-kommunikation för SMA, SMT och en del av SMM; mellanvågskommunikation; kommunikationsregistreringsapparat; väderstation; förbindelser med fjärrmanövrerad station; datorsystem; strömförsörjningsanläggning. b) Fjärrmanövrerad station i Cabo Salou: X-bandradar; radiogoniometer VHF; delar av VHF-kommunikation för SMM; förbindelse med centralen; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. E) VALENCIA Följande projekt kommer att genomföras: 1. Uppförande av byggnad för hamnkontor och övervakningscentral för sjötrafiken i Valencia. Byggnaden kommer att bestå av ett antal kuber med en upphöjning mitt i, i vars översta del kontrolltornet är inrymt. Anläggningen delas på så sätt upp i två separata delar med olika funktion: Dels en sjöräddningscentral och dels ett hamnkontor. En gemensam entré kommer att finnas för de båda enheterna. Dessa enheter inryms i var sin del av byggnaden. I den ena delen kommer det att finnas kontrollrum för sjötrafik och sjöräddning med manöverbord samt samlingssalar. Dessa kommer att vara belägna på den översta våningen cirka 40 meter över marken, i en del som höjer sig över resten av byggnaden, för att man skall kunna överblicka vad som sker i hamnen. Vid hamnkontoret kommer allmänheten att expedieras. 2. Utrustning för den regionala sjöräddningscentralen (CRCSM) i Valencia. Anläggningarna i Valencia kommer att förses med elektronisk utrustning, dels själva sjöräddningscentralen och dels tre stycken fjärrmanövrerade stationer belägna på kajen i hamnen, i Castellön de la Plana och på Cabo de la Nao. Utrustningen kommer att fördelas på följande sätt: a) Centralen: kontroll och presentation; VHF-kommunikation för SMM; mellanvågskommunikation; kommunikationsregistreringsapparat; väderstation; förbindelser med fjärrmanövrerade stationer; datorsystem; strömförsörjningsanläggning. b) Fjärrmanövrerad station på kajen i hamnen: X-radar; radiogoniometer; VHF-kommunikation för SMA och SMT; förbindelse med centralen; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. c) Fjärrmanövrerade stationer i Castellön de la Plana och på Cabo de la Nao: radiogoniometer; VHF-kommunikation för SMA och SMT; ^N förbindelse med centralen; inbrotts- och brandlarm; strömförsörjningsanläggning. Syfte I den nationella planen för speciella insatser för att rädda människoliv till havs anges följande speciella uppgifter för övervakningscentralerna för sjöfarten: - Övervaka och förebygga olyckor till havs. - Övervaka och kontrollera sjötrafiken. - Samordna sjöräddningsverksamheten. - Kontrollera och bekämpa föroreningar. - Kontrollera sjöfarts- och hamnverksamheten. - Ge ut trycksaker om sjösäkerhet. - Stödja och informera sjöfartsmyndigheter. Tack vare övervakningscentralerna kan dessa uppgifter utföras i spanska kustområden som är speciellt utsatta, antingen på grund av att de är hårt trafikerade, som i Bilbao, eller på grund av att farlig last transporteras, , som i hamnen i Tarragona med sin oljeterminal, eller på grund av den stora trafiken av fritidsbåtar, som i Palma de Mallorca, eller på grund av en transittrafik för import, som i Valencia och Murcia. Hamnkontorens nya lokaler och utrustning i Almeria, Bilbao och Valencia, gör att man där bättre kan kontrollera sjöfarten och verksamheten i hamnarna, förutom de administrativa uppgifterna med att dirigera och inspektera fartyg och andra liknande sysslor. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Huvudsakliga arbeten 941001 Ibruktagande 971001 Avslutas 961231 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalys Syftet med den nationella planen för speciella insatser för att rädda människoliv till havs och för bekämpande av havsföroreningar (PNS) som godkändes 13 mars 1994, är att uppfylla stadgandena i paragraf 78 i Lag 27/1992 om statliga hamnar och handelsflottan. Bakom denna plan ligger framför allt Spaniens ratifikation i mars 1993 av °)Fé Hamburgkonventionen eller SAR 79-konventionen (Internationell sjöräddningskonvention 1979), som bildar den juridiska och tekniska grundvalen för en internationell sjöräddningsplan. Kraven i PNS präglar även såväl den inhemska som gemenskapens politik vad gäller sjöräddning och skydd av havsmiljön, liksom Europeiska unionens åtaganden, vilka fastslagits i Sjösäkerhetspolitiska programmet och de internationella organisationerna. Det omedelbara syftet är att upprätta och vidmakthålla en landsomfattande organisation för sjöräddning och bekämpande av havsföroreningar. Därför har man föresatt sig att bygga och utrusta olika samordningscentraler, i syfte att skapa gemensamma kriterier för funktion och utrustning. - 1993 lade sammanlagt 704 fartyg till i Almeria. Av dessa var 451 färjor som medförde över 300 000 passagerare. 2 250 000 ton gods hanterades. I november 1994 öppnades en färjelinje till Nador (Marocko), som väntas transportera 360 000 passagerare under 1995. Cirka 100 fiskefartyg är verksamma kring Almeriabukten. - I hamnen i Bilbao tog man under 1993 emot sammanlagt 3 284 fartyg och totalt hanterades omkring 25 miljoner ton gods. Den sammanlagda mängden bulktransporterade flytande oljeprodukter och derivat översteg 14,5 miljoner ton. Vidare transporterades 89 118 passagerare i båda riktningarna på den reguljära färjelinjen till England. Det faktum att en del av godset måste fraktas vidare på pråmar in i viken för att nå fabriker och produktions-/konsumtionsställen, påverkar också trafiken i hamnen. Att det dessutom ligger ett antal fartyg vid yttre och inre ankarplatser som väntar på att komma in på varv för att repareras, accentuerar ytterligare behovet av en trafikövervakningscentral. - Hamnen i Palma tog under 1993 emot 2 708 fartyg och den totala mängden gods var 3 169 725 ton. Av dessa var 812 907 ton bulktransporterade flytande produkter, råoljederivat inberäknade. Antalet färjepassagerare uppgick till 576 450. Vidare finns det fiske- och fritidsbåtar, de senare i tre marinor med 2 000 båtplatser som är en del av hamnen. '1Î\ - Hamnen i Tarragona tog under 1994 emot sammanlagt 2 227 handelsfartyg och 23,8 miljoner ton gods hanterades. Av dessa var 14,5 miljoner ton råolja och derivat som hanterades vid raffinaderiets pir och kaj. En annan viktig del var handelsvaror i bulk, där 6,8 miljoner ton hanterades. Det bör också framhållas att det i denna hamn finns en betydande fiskeflotta som löper in och ut ur hamnen på fasta klockslag, vilket ökar risken för att farliga situationer skall uppstå vid manövreringen av båtarna. - I hamnen i Valencia registrerades (under 1994) 4 708 handelsfartyg. Till detta skall läggas 108 fiskebåtar och 548 fritidsbåtar som är registrerade i denna hamn och som innebär att det dagligen finns en omfattande trafik i hamnen och utmed kusten. Under ovannämnda period hanterades nästan 13 miljoner ton gods i hamnen, av vilka en icke oansenlig del var oljeprodukter och kemiska produkter. Detta påverkar naturligtvis sjösäkerhetsarbetet, om en olycka skulle inträffa. Det bör också nämnas att 187 173 passagerare transporterades under denna period. Kostnader och stöd (i ecu) Projektkategori Totalkostnad Kostnader före tidigaste datum för stöd Stödberättigande kostnad Byggnader och byggnadsarbeten 6 481 257 2 617 282 3 863 975 Installationer och maskiner 7 350 074 Moms TOTALT 2 213 014 418 764 16 044 345 3 036 046 7 350 074 1 794 250 13 008 299 Fördelning mellan de olika projekten: Plats/arbeten Byggnader, byggnadsarbeten Installationer, maskiner Stödberättigande kostnad ^n Almeria Bilbao 863 334 987 796 Palma de Mallorca 1 631 081 Tarragona Valencia TOTALT 4 482 211 1 940 564 1 887 323 1 804 582 944 333 1 949 286 8 526 088 3 803 898 2 875 119 3 435 663 944 333 1 949 286 13 008 299 Stödberättigande totalkostnad: Stödnivå: Stöd från Sammanhållningsfonden: 10 Uppföljningsindikatorer 13 008 299 85 % 11 057 054 Anläggningsarbeten Beräknad volym som skall hanteras för att fullfölja projektet Schaktning Betong Murverk Utmstning 856 m3 4 742 m3 6 692 m3 Radar/radiogoniometrar 7/11 enheter Manöverbord VHF/FM Radiolänk och fjärrmanövrering Väderstationer Strömförsörjningssystem Lokalt nät 5 enheter 4 enheter 5 enheter 5 enheter 5 enheter ^rj Offentliggörande av nödvändiga uppgifter i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden BILAGA I BESKRIVNING Sammanfattning av projekt nr 95. 11. 15. 002 1. Proiekmamn Förhandsstudie och kostnad/intäktanalys avseende lokala myndigheters projekt. 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Orean som ansvarar for pro iekteeno införande 3. 1 Namn: Direcciön General de Planificaciön 3. 2 Adress: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 4. Plate 4 1 Medlemsstat: Spanien 4. 2 Regioner: Aragon, Balearema, Katalonien, Madrid, Navarra, Baskien och La Rioja. 5. Beskrivning Totalt fyra undersökningar avseende tekniskt bistånd för förberedelse av de samlade dokument som enligt gemenskapsförordningar krävs i fråga om projekt med anknytning till miljön som föreslås av lokala myndigheter avseende 1995 och som kan i ' 3o - Ie)? finansieras genom sammanhållningsfonden enligt följande: Sanering och restaurering av stadsmiljö; förbättring av stadsmiljö och infrastruktur för i Madrid, hantering av tätortsavfall och förvaltning av att förbättra miljön infrastrukturer för att förbättra miljön i Barcelona med förorter. 6. Mål Att genomföra nödvändiga undersökningar för att kunna verkställa en detaljerad förhandsstudie av beräknade resultat av ett konkret genomförande av lokala myndigheters projekt. Dessa undersökningar omfattar huvudsakligen en övergripande diagnos av befintliga problem, en analys av projekt i samband med strategin och prioriteringarna för miljöskydd, projektens miljöeffekter, de ekonomiska och sociala fördelar som följer av projektgenomförande genom en kostnad/intäktanalys liksom en analys av den administrativa situationen, finansieringsplan och finansieringskällor. 7. Tidsplan för arbetet Typ av arbete Påbörjas Avslutas Undersökning 1. 5. 1995 31. 7 1995 8. Beräkning av kostnader och ekonomiska och sociala fördelar Saknas. 9. Bidrag till europeiska nät Saknas. 10. Kostnader och stöd (i ecu) Total kostnad Stödberättigade kostnader Stödnivå Stöd från 182 288 182 288 100% sammanhållningsfonden 182 288 )') PORTUGAL MILJÖ • • C/ôo Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en samnianhållnmgsfond Projekt nr 93/10/61/007 1. Projektnamn Dammen i Enxoé och vattenledningsnät. 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Av. D. Carlos I, 126-7 1200 Lissabon 3. Organ som anvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Instimto da Ägua Adress: Av. Almirante Gago Coutinho, 30 1000 Lissabon 4. 4. 1 4. 2 5. Plats Medlemsstat: Portugal Region: Alentejo Beskrivning Projektet berör dammen i Enxoé och anslutningsarbeten, vattenverk, pumpstation, vattenledningsnät och tillfarter. Dammen i Enxoé kommer att ha en maximal höjd av 20,5 m och skapa en vattenmagasin med en kapacitet av 10,4 hm3. Den översvämmade ytan kommer att vara 2 km2 när magasinet är fullt. Dammens anslutningsarbeten inbegriper en provisorisk avledning, en avvattning, ett intagstorn och ett breddavlopp under vatten. Det vatten som är avsett för tillförsel till allmänheten kommer att tas in i vattenmagasinet, i vattenledningsnätet. till vattenverket och pumpas ledas med självfall in Vattenledningsnätet, som består av två separata separata ledningssystem, sträcker sig omkring 120 km och består av underjordiska ledningar med en diameter av högst 300 mm. Nätet inbegriper också två reservoarer. 4 o-1 De tillfarter som planeras skall ersätta de vägar som blivit oanvändbara på gmnd av dammen och magasinet. Sylte Projektets huvudsyfte är att säkerställa en effektiv och varaktig vattentillförsel till kommunerna Serpa och Mértola, och att samtidigt avhjälpa den allvarliga bristsituationen som för närvarande råder. Dessa kommuner ligger i regionen Alentejo där vattentillgången är dålig, bl a beroende på långa perioder av torka varför det är nödvändigt att umyttja ytvattenresurser i sådana magasin som det som planeras i floden Enxoé. De nya nätet kommer att göra det möjligt att betydligt öka den procentadel av befolkningen som betjänas, främst i kommunen Mértola, där försörjningsnivån höjs från 12 % till 50•%. Vatten som tillhandahålls via systemet bör motsvara kvalitetskraven i direktiv 80/778/EEG om kvaliteten på vatten avsett att användas som dricksvatten. Projektet syftar också till att reglera avbördningen, så att det biologiska kretsloppet och vattenkvaliteten kan upprätthållas. Tidsplan för arbetena Typ av arbete JV Undersökningar Markförvärv «« «. Påbörjas 1. 10. 1994 1995 Huvudsakliga arbeten 15. 10. 1995 Driftsfas 1. 1. 1998 A. , Avslutas 31. 12. 1997 31. 12. 1995 31. 12. 1997 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Den interna avkastningsnivån (TIRE) på 6,6 % anses tillfredsställande för investeringar av detta slag, med beaktande av det sammanhang i vilket projektet genomförs. c/ 0L 9. Miljökonsekvensanaivs De negativa effekter som konstaterats anses acceptabla under byggnadsfasen och försumbara under driftsfasen i fråga om fauna och flora. Med beaktande av att det rör sig om en region som är utsatt för långa torkperioder och som karakteriseras av stark erosion kan man förvänta sig att de övergripande miljöeffekterna är positiva. De åtgärder som skall vidtas för att optimera denna effekt har f. ö. redan identifierats. 10. Kostnader och stöd (i ecu) Totalkostnad 25 656 111 Stödberättigande kostnader (efter 1. 1. 1993) 25 527 111 Stödnivå 85% Stöd från sammanhållningsfonden 21 698 045 C/cVj Offentliggörande av de väsentliga inslagen i besluten om tilldelning av ett finansiellt anslag i enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projekt nr 94/10/61/015 1. Projektets namn: Vattenuppsamlingsprojektet Odeleite-Beliche: Odeleite-dammen, förbindelse-tunnel, försörjningsnät och reningsanläggning i Travira. 2. Myndighet som ansvarar för ansökan 2. 1 2. 2 Namn: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional Adress: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 LISSABON 3. Myndighet som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 3. 2 Namn: Instituto da Agua (Vatteninstitutet) Adress: Avenida Almirante Gago Coutinho, 30 - 1200 LISSABON 4. Plats 4. 1 4. 2 Medlemsstat: Portugal Administrativt distrikt: Algarve 5. Kort beskrivning av projektet Vattenuppsamlingsprojektet Odeleite-Beliche är avsett att försörja sju kommuner i Sotavento i östra Algarve vars befolkning kommer att uppgå till'600 000-700 000 invånare vid projektets slutförande (2027). Vattenuppsamlingsnätet, installerat vid Odeleite och Beliche, bifloder till Guadiana, består av följande: — Beliche-dammen (befintlig) — Reningsanläggning i Beliche (befintlig) — Odeleite-dammen — Anslutningstunnel mellan de två reservoarerna — Vattentillförselrör Beliche-Tavira — Reningsanläggning i Tavira — Bevattningsnät — Dräneringssystem för bevattningsnätet De två förstnämnda arbetena, som redan avslutats, liksom arbetet med bevattningsnätet ingår inte i det projekt som godkänns genom detta beslut. Odeleite-dammen, som byggs med jord- och stenfyllning, kommer att vara 65 m vid den högst belägna punkten. LtOtj Ksöjtet (nivå 55 m) kommer att ha en bredd på 12 m med ett omfång på omkring 347 m. Genom fördämningen skapas en reservoar med en nominell kapacitet på 130 hm3 (nivå 52 m och en vattenyta på 720 ha) och en nyttjandevolym på 117 hm3. Odeleite-reservoaren skall förbindas med reservoaren i Beliche genom en tunnel på 3: km och ett nominellt flöde på 25 mVsek; nivån i de båda reservoarerna skall vara densamma. Tunneln skall vara försedd med sektioner som gör det möjligt att ta vatten från varje reservoar för sig. Försörjningsnätet består av ett vattentorn, en tillförseltunnel, två uppsamlingsstationer och två tillförselrör med en diameter på 2,5 m och en längd på 28 km. f Reningsanläggningen i Tavira är indelad i fyra moduler och har en kapacitet på 2,2 mVsek. För närvarande håller två moduler på att byggas; byggandet av anläggningen kommer att omfattas av ett förnyat ansökningsförfarande. Den består av terminalen från vilken vattnet sänds till det kommunala nätet. Första etappen av byggandet av denna reningsanläggning har beviljats anslag från FEDER inom ramen för åtgärdsprogrammet för Sotavento Algarvio. Den senaste utgift som registrerats inom ramen för detta program och som markerade avslutandet av den etappen av projektet är daterad den 21 juli 1994. Det bör noteras att den byggetapp av anläggningen i Tavira som omfattas av aktuell finansiering utgör 8 % av den sammanlagda planerade investeringen enligt detta beslut. 6. Principiella mål Projeket skall säkerställa dricksvattenförsörjningen till östra Algarve och göra det möjligt att motsvara den ökade efterfrågan på grund av turismen. Försörjningen säkerställs för närvarande genom underjordiska källor vars överutnyttjande leder till försämrad vattenkvalitet, sänkning av grundvattennivån och saltpåverkan. Uppsamling av vatten från Guadianas två bifloder fyller därmed ett dubbelt syfte: det säkerställer tillförselns kvalitet' och regelbundenhet och tillåter återställning och sanering av grundvattnet. ^o5 Vad gäl*ee-r dricksvatten kommer ibruktagandet av nätet att helt och fullt säkra försörjningen och kommer att höja leveransnivån med 50-65 % vid lågsäsong och 68-*80 % vid högsäsong. 7. Tidplan för arbeten Teknisk projektering (redan påbörjad) 31. 12. 19 Igångsättningsdag Slutförandedaq Inköp av mark Huvudarbeten Ibruktagande 94 (redan påbörjad) 31. 12. 1995 (redan påbörjade) 31. 12. 1996 april 1996 8. Beräkning av kostnader och avkastning Det aktuella projektet representerar en total TIRE på 9,04 % och * en TIR på 8 %; dessa nivåer bedöms, godtagbara för ett projekt av denna art och gör det möjligt att anse investeringen rimlig. Dessa resultat är inte särskilt känsliga för. variationer i parametrarna sammantaget: för att minska. TIRE till 7,4% krävs att det samtidigt uppstår en belastning på 15 % av investeringar som ännu inte verkställts, en belastning på 10 % av underhålls- och utnyttjandekostnader och en minskning på 10 % av beräknad avkastning. 9. Utvärdering av miljöpåverkan En analys av användningen av de reguljära uttagen från de två reservoarerna i projektet Odeleite-Beliche visar att projektet har ett betydande ekologiskt värde; 39 % av resurserna kommer att försörja befolkningen med dricksvatten, 20 % kommer att ersätta underjordiska källvattentäkter och 5 % kommer att användas till att bevara den ekologiska balansen. Dammbygget kommer att innebära endast minimal miljöpåverkan eftersom det inte medför någon omflyttning av befolkningen och den jordbruksmark som tas i anspråk inte kommer att överstiga 40 ha. Effekterna nedströms kommer att kunna regleras genom utsläpp i de två reservoarerna i syfte att bevara floran och faunan. Dessa åtgärder skulle också kunna bidra till att man undviker "vatten-stress" i träskområdet Castro Marim, som har stort ekologiskt värde. Påverkan på Guadianas och dess deltas ekosystem torde vara minimala. 6/ôé Slutligen- kommer genomförandeprogrammet att återuppta åtgärderna för att mildra effekten av miljöpåverkan, och kostnaderna för dessa ingår i den totala projektkostnaden. 10. Kostnader Total projektkostnad: 154 037 354 ecu Stödberättigande kostnad (efter 9. 8. 1994): 101 679 860 ecu Den kostnad som beaktats vid beräkningen av anslag (med avdrag för mottagna belopp): 89 478 277 ecu Stödnivå: 80 % Stödberättigande kostnad totalt: 71 582 622 ecu QÖV Offentliggörande av nödvändiga uppgifter i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden P r o j e kt nr 9 4 / 1 0 / 6 1 / 0 17 PROJEKTBESKRIVNING 1. Projektnamn: Behandling av avloppsvatten från Portimäo — uppsamlingsbrunnar och behandlingsanläggning. 2. Organ som ansvarar för ansökan: 2. 1 Namn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 LISSABON 3. Organ som ansvarar för projektgenomförandet: 3. 1 Namn: Câmara Municipal de Portimäo 3 2 Adress: Largo 1° de Maio - 8500 PORTIMÄO 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Portugal 4. 2 Administrativ region: Algarve 5. Kortfattad beskrivning av projektet Projektet avser konstruktionen av en STER och dess nät i Portimäo. STER skall betjäna en befolkning på 135 000 invånare. Avloppsvattnet bearbetas först preliminärt, därefter sekundärt (biologiskt) och sedan tredje gång (mognadsbassäng). Nätet utgörs av två stationer för uppsamling med kanaler, inlopps- och utloppsluckor. Projektet ingår i Barlavento Algarves grundläggande vattenreningsnät som skall erbjuda integrerade lösningar och göra det möjligt att förverkliga en skalekonomi. Barlaventos nät utgör en sammanlagd investering på 80 000 000 ecu, och nya ansökningar om stöd från sammanhållningsfonden kommer att ges in fortlöpande under de närmaste åren. C / ^V Huvudsyften Projektet har till syfte att minska utsläpp av obehandlat avloppsvatten från Portimäo i Ärade och i Ria Älvor och att säkerställa en slutlig renhetsgrad hos utsläppet som motsvarar kraven på skydd det mottagande vattenområdet och som iakttar villkoren i direktiv 91/271/EEG om behandling av avloppsvatten. Projektet bör bevara särskilt känsliga ekosystem och göra det möjligt att utnyttja badstränderna i regionen liksom att odla tvåskaliga blötdjur. Barlaventos nät, som omfattar skyddsområden och stora ekologiska värden, har som allmänt mål att skydda den naturliga miljön mot tilltagande påfrestningar från tätorts- och turistutveckling. 7. Tidsplan för arbetet Arbetet påbörjas Arbetet avslutas Teknisk projektering Inköp av mark Huvudsakliga arbeten Ibruktagande augusti 1993 juni 1994 juni 1994 1995 juni 1997 2010 8. Miljökonsekvensanalys Projektet kommer att väsentligt förbättra vattenkvaliteten och bör därför ha positiva effekter på de biotiska systemen, på de verksamheter som är knutna till utnyttjandet av vattenresurser liksom rekreation i anslutning till vatten. Projektet skall genomföras i harmoni med miljön och bidra till att förbättra vattenförvaltningen genom att göra det möjligt att återanvända behandlat avloppsvatten. 9. Kostnader och avkastning Projektet skall ha en VAN på 2 197 000 000 escudos. Projektets art motiverar denna investering. 10. Kostnader och stöd (i ecu) Total kostnad: 8 071 855 Stödberättigade kostnader (efter 3. 10. 94): 7 793 855 Stödnivå: 85% Lö<) Stöd från sammanhållningsfonden: 6 624 777 M o Offentliggörande av väsentliga inslag i beslut om tilldelning av finansiellt stöd enligt rådets förordning 1164/94 om inrättande av en sammanhâllningsfond 94/10/61/025 1. Projektets titel Reningsanläggning för Almada/Seixal/Sesimbra 2. Myndighet, som ansvarar for ansökningen 2. 1. Namn: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adress: Avenida D. Carlos I, 126-7, 1200 Lisboa 3. Myndighet, som ansvarar for projektets genomförande 3. 1. Namn: Câmara Municipal de Seixal 3. 2. Adress: Rua Fernando de Sousa 2, 2840 Seixal 4. Plate 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Lissabons stadsområde, södra stranden av Tejo 5. Beskrivning Projektet skall försöka lösa problemen med behandlingen av fast stadsavfall (310 ton/dag), som produceras av omkring 320 000 invåanre. Projektet omfattar följande: fyllning, tillfartsvägar, inhägnad, tilläggsanläggningar, skyddssystem och externa nät. Fyllnadsarbetet baseras på följande tekniska lösning: ' "Håligheter" skapas, som är anpassade till den lokala topologin; de första åren deponeras avfallet i dessa håligheter, tills det når upp till den omgivande nivån. Därefter läggs avfallet i 1 m tjocka lager, som skiljs åt av jordlager, som gör det möjligt att plantera träd; diken anläggs, varigenom vätska kan tillföras för bottendränering. När fyllnadens slutliga höjd har nåtts, kommer varje lager att förseglas. Projektet ingår i systemet för behandling av fast avfall i södra Stor-Lissabon, som, när det har avslutats, kommer att omfatta andra interkommunala delnät och en slutbefetndlingsanläggning med förbränning och/eller kompostenng. Den totala investeringen som skall samfinansieras av sammanhållningsfonden beräktrasTför närvarande till ca 65 miljoner ecu. Måi Projektet skall säkerställa behandlingen och slutanvändningen av fast avfall från den totala befolkningen i tre kommuner. Projektet uppfyller kraven, normerna och reglerna för användning och drift för denna form av arbeten, och det är anpassat till landskapet. Projektet är integrerat i det framtida nätet för Lissabons stadsområde, som omfattar södra stranden av Tejo, och som skall säkerställa sammanhangen i och den tekniska effektiviten och avkastningen av arbetena och anläggningarna. Tidsplan Kategori arbete Inledning Avslutning Projektering Arealförvärv Huvudsakliga arbeten Klart att tas i bruk September 1992 Februari 1995 September 1994 Juni 1995 Juni 1995 2006 8. Värdering av miljöpåverkan Projektet tar hänsyn till slutsatserna i påverkansundersökningen och innehåller åtgärder för förebyggande och skydd av nuvarande miljö (genomträngningsskydd mot vätskeutsläpp, evakuering av gaser). Med denna lösning kan områdets ursprungliga profil återupprättas, och det kan senare omvandlas till grönområde. Inga större negativa verkningar väntas, eftersom förhållningsregler har upprättats under projekteringen och projektet inte befinner sig i eller i närheten av miljökänsliga områden. 9. Costbenefit-undenökning Det beräknas att det önskade målet kommer att kunna nås, och att kraven i de relevanta EG-bestämmelserna kommer att kunna uppfyllas. Under dessa omständigheter kan investeringen anses berättigad. CjYL 10. Kostnader och stöd (i ecu) Kostnader totalt Ej stödberättigade kostnader Stödberättigade utgifter totalt: 8 952 699 ecu 30 081 ecu 8 922 618 ecu </13 Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projekt nr 95/10/61/001-002-005-007 1. Pro1*Klrrt«mn Vattenförsörjning i regionen Grand Porto Sud 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Av. D. Carlos I, 126-7 1200 Lissabon 3. Organ som anvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Câmara Municipal do Porto Adress: Rua Baräo de Nova Sintra, 285 Porto 3. 2 Namn: Câmara Municipal de Vale de Cambra Adress: Av, Camilo de Matos, 3730 Vale de Cambra 3. 3 Namn: Câmara Municipal de Vila Nova de Gaia Adress: Rua 14 de Outubro, 343 Vila Nova de Gaia 3. 4 Namn : Câmara Municipal de Valongo Adress: Rua 5 de Outubro, 160 4440 Valongo 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Portugal 4. 2 Region : Grand Porto Sud 5. Beskrivning En rad åtgärder som skall genomföras i fyra kommuner i Portos södra region. 9-^/ 5. 1 Porto Förstärkning av kommunen Portos system för uttag av vatten för att avhjälpa befintliga brister; uppsamlingsbrunnar i närheten av vattenposten i Lever och i anslutning till pumpsystemet Vila Nova de Gaia för att ta emot överskotts- vatten. En undersökning planeras också i syfte att inrätta ett reningssystem i området runt vattenposterna. 5. 2 Vale de Cambra Förstärkning av Caimas vattenposter, anläggande av en ny vattenpost i Padastros och byggnation av sju reservoarer med tillförselledningar och pumpstationer. 5. 3 Vila Nova de Gaia Ökning av produktionskapaciteten i kommunens anläggningar för vattenledning, som också betjänar flera intilliggande samhällen. Tolv uppsamlingsbrunnar skall anläggas och' anordningen till skydd mot vattnets fallvikt förstärkas för att göra det möjligt att samla upp större vattenvolymer. 5. 4 Valongo En förbättring av kapaciteten för tillförsel och förvaring av vatten som omfattar anläggandet av två nya reservoarer, tillförselledningar med stor kapacitet och ett hjälpsystem för att öka genomflödet. Dessa åtgärder fullbordar tillsammans det stora sam kommunala system i Grand Porto Sud som omfattar stora infrastrukturer för uppsamling, rening och distribution av stora vattenvolymer och som betjänar 14 kommuner belägna i området söder om Porto. Detta system finansieras också av Sammanhållningsfonden och kräver en total investering på närmare 200 miljoner ecu. 6. Syfte Sammantagna syftar åtgärderna till att säkerställa vatten försörjningen i områden som redan har erfarit perioder av vattenbrist eller avbrott i vattentillförseln liksom att förbereda nät för transport och förvaring av kommunalt vatten genom en framgångsrik integrering i det sam kommunala systemet i regionen Porto- Sud. I fråga om vatten som tillhandahålls via systemet bör de kvalitetsparametrar iakttas som anges i direktiv 80/778/EEG om kvaliteten på vatten avsett att användas som dricks vatten. i,t<, 7, Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Undersökningar Markinköp Huvudsakliga arbeten Drift 1. 8. 94 1. 5. 95 1. 5. 95 1. 8. 98 30. 6. 95 30. 6. 95 31. 7. 98 8. Utvärdering av ekononomiska och sociala kostnader och fflrflejlar Den interna avkastningsnivån, fastställd på basis av fasta priser som är lägre än vattnets pris, är mycket låg. Nivån blir dock tillfredsställande vid beaktande av real värdet på vatten i den region där projekten avses genomföras. 9. M iH ökons ekvensanalvs De åtgärder som avses genomföras berör inte områden som är känsliga ur miljösynpunkt eller angränsande områden och har därför inga märkbara negativa effekter. Totalt sett kommer åtgärderna att ha en positiv effekt vad gäller förvalt ningen av vattenresurserna och bidra till att förbättra vattenförsörjningen till befolkningen, både i fråga om kvalitet och kvantitet. 10. Kostnader och stöd (i ecu) Kostnad per proiekt Total Stödberättigande Porto Vale de Cambra Vila Nova de Gaia Valongo 490 714 2 075 351 273 832 2 658 839 490 714 2 679 351 273 832 2 613 539 Totalkostnad 6 128 736 Stödberåttigande kostnader 6 056 436 Stödnivå 85% Stöd från sammanhållningsfonden 5 148 821 kA<» tri> Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning av finansiellt stöd enligt förordning (EG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Projekt nr 95/10/61/003 1. Proiektnamn : Dränering av Grande Porto Sul — delnät i Vale de Cambra 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 3. Organ som ansvarar för genomförande av projektet 3. 1 Namn: Câmara Municipal de Vale de Cambra 3. 2 Adress: Av. Camilo de Matos - 3730 Vale de Cambra 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Portugal 4. 2 Administrativ region: Grande Porto 5. Sammanfattande beskrivning av projektet Anläggandet av ett avloppsnät med rening av avloppsvatten i Grande Porto Sul förutsätter genomförandet av en rad samordnade projekt, grupperade i delnät, i de fjorton kommuner som är belägna i det område som har sin vatten försörjning från Porto Sul/Àguas do Douro e Pavia. Varje kommunalt delnät har planerats i förhållande till läget för de lokala vattenreservoarerna eller kusten och man har satsat på samkommunala lösningar när de orografiska förhållandena tillåter det. Totalt uppgår den beviljade finansieringen i de fjorton kommunerna till 200 000 000 ecu. Sammanhållnings fonden har redan beviljat medel till flera projekt, särskilt dränering av bäckenet i Douro och i området söder om bäckenet i Leça. Det delnät i Vale de Cambra som avses i detta beslut består av följande delar: — Avloppsledningen från Säo Pedro de Casteläo, med en längd på 7 500 m, som skall betjäna en befolkning på cirka 21 000 invånare och säkerställa anslutningen till den anläggning som skall byggas i Ossela. (i * Ï — Två reningsanläggningar och deras respektive uppsam lingsnät för rening av avloppsvatten och återutsläpp. Huvudsyfte Projektet skall höja standarden i fråga om servisledningar för befolkningen och minska föroreningar av vattendragen i regionen. Åtgärden bidrar också till genomförandet av direktiv 91/271 om rening av avloppsvatten och kommer i detta syfte att inom kort kompletteras genom uppförandet av reningsanlägg ningen i Ossela. Slamavskiljarna bör dock fungera endast om renings anläggningen är i drift. Tidsplan för arbetena Tekniska arbeten Igångsättningsdag Slutförandedag 1. 7. 1994 31. 5. 1995 Byggnation 1. 6. 1995 31. 12. 1997 Ibruktägande 1. 1. 1998 8. Analys av kostnader och intäkter Investeringen är befogad med hänsyn till projektets art och det faktum att den ingår i en mer omfattande åtgärd liksom det faktum att det rör sig om en åtgärd som är nödvändig för att tillämpa gemenskapens lagstiftning om rening av avloppsvatten. Därtill kommer att de tillämpade taxorna gör det möjligt att täcka kostnaderna för utbyggnad. 9. Miliökonsekvensanalvs Projektet kommer att ha en positiv effekt på dräneringen av marken och på vattenresurserna på och under mark. Projektet befinner sig långt ifrån ekologiskt känsliga områden och kommer inte att ha negativa effekter på miljön. ••i il 10. Kostnader Projektets totalkostnad: 2 479 919 ecu Stödberättigad kostnad (efter 5. 5. 1995): 2 433 919 Stödnivå: 85% Bidrag från sammanhållningsfonden: 2 068 831 ecu t. ,? o Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av Sammanhållmngsfonden Projekt nr 95/10/61/004 1. Proiektnamn: Integrerad lösning för uppsamling och rening av avloppsvatten som släpps ut i Ria de Aveiro - förberedande undersökning. 2. Organ som ansvarar för ansökan: 2. 1 Namn : Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON. 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Câmara Municipal de Valongo 3. 2 Adress: Av. 5 de Outubro, 160 - 4440 Valongo 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Portugal 4. 2 Region: Centrala regionen 5. Proi ektbeskrivning Projektet avser en rad undersökningar som utgör den förberedande etappen i ett avloppsprojekt i Ria de Aveiro: Undersökning av en förvaltningsmodell. En tvärkommunal plan. Undersökning av avloppsvattnets överensstämmelse. Utarbetandet av ett anbudsförfarande för genom förandet av projektarbeten och anläggning inom ramen för en "samlad lösning". Tekniskt bistånd och uppföljning. Den första gruppen undersökningar, som huvudsakligen omfattar en analys av situationen och en utvärdering av de tänkta lösningarnas miljöeffekter, har redan beviljats stöd genom ERUF inom ramen för programmet • ENVIREG. 6. Huvudsyfte Undersökningarna sammantagna bör fastställa vilka lösningar som skall tillämpas inom ramen för det stora avloppsprojektet i Ria de Aveiro, ett våtmarksområde vid c, VI kusten av stort ekologiskt intresse, och definiera de olika åtgärdernas miljökonsekvenser. ^2 'L 7. Tidsplan för arbetena Undersöknigar och projektering 1. 3. 1992 Igångsättning Färdigställande 31. 12. 1997 10. Kostnader och stödbelopp (i ecu) Totalkostnad: 1 180 849 Stödberättigande totalkostnad: 670 267 Stödnivå: 85 % Stöd från Sammanhållningsfonden: 569 729 C,? 3 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av Sammanhållningsfonden Projekt nr 95/10/61/006 1. Pronektnamn: Avloppsrening i Grande Porto Sul - Delnätet i Valongo 2 • Organ som ansvarar för ansökan: •2. 1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Câmara Municipal de Valongo 3. 2 Adress: Av. 5 de Outubro, 160 - 4440 Valongo 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Portugal 4. 2 5. Region: Proi ektbeskrivning Grande Porto Anläggandet av ett nät för avledning och rening av avloppsvatten i Grande Porto Sul förutsätter att en rad projekt, grupperade i delnät, genomförs av de fjorton kommuner som är belägna i det område som betjänas av vattenledningsnätet i Porto Sul/ Âguas do Douro e Paiva. Varje kommunalt delnät har utarbetats i förhållande till de lokala vattenreservoarernas läge, och när de orografiska förhållandena tillåter det har man valt tvärkommunala lösningar. Den totalt beviljade investeringen i de fjorton kommunerna uppgår till 200 000 000 ecu. Det delnät i Valongo som avses i detta beslut omfattar flodreservoarerna Leça och Ferreira och består av följande komponenter: Ferreira En huvudledning med en total längd på ca 12 000 m, bestående av tre uppsamlingsledningar och ansluten till reningsanläggningen i Valongo. lil H Leça Reningsanläggning i Valongo för andra etappens rening som inledningsvis skall betjäna en befolkning på 30 000 invånare. En huvudledning med en total längd på ca 5 000 m, sammansatt av två uppsamlingsledningar och ansluten till reningsanläggningen i Ermesinde. Reningsanläggningen i Ermesinde för andra etappens rening som inledningsvis skall betjäna en befolkning på 50 000 invånare. Detta projekt kompletterar andra åtgärder som vidtas i Leçareservoaren och medfinansieras av Sammanhållnings- fonden i enlighet med beslut C(93)3977 och C(94)3603. Huvudsyfte Projektet kommer att medföra att orenat avloppsvatten inte släpps ut i den del av reservoarerna som är belägna i kommunen Valongo och förbättra kvaliteten på yt- och grundvatten. Projektet kommer att höja befolkningens levnadsstandard avsevärt och bidra till genomförandet av bestämmelserna i direktiv 91/271 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse. Tidsplan för arbetena Igångsättning Färdigställande Tekniska arbeten 1. 4. 1995 31. 7. 1995 Markförvärv 1. 5. 1995 30. 11. 1995 Anläggning 1. 5. 1995 30. 11. 1997 Ibruktagande 1. 12. 1997 8. Undersökning av kostnader och intäkter Investeringen är berättigad med hänsyn till projektets art och att det införlivas i en mer övergripande verksamhet och eftersom den avser nödvändiga åtgärder för att tillämpa gemenskapens lagstiftning om rening av avloppsvatten. CflS Tillämpliga tariffer gör det möjligt att täcka anlägg ningskostnaderna. L/lé 9. Miliökonsekvensanalys Projektet kommer att ha positiva miljöeffekter genom integrerad kontroll av föroreningar och väsentligt för bättrad vattenkvalitet. Projektet genomförs långt ifrån ekologiskt känsliga områden och kommer inte att ha några negativa miljö effekter. 10. Kostnader Projektets totalkostnad: 8 674 450 ecu Stödberättigande 8 622 450. Stödnivå: 85 % totalkostnad (efter 24. 5. 1995):. Stöd från Sammanhållningsfonden: 7 329 083 ecu <-iî> Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Projekt nr 95/10/61/009 1. Proiektnamn Ett vattenförsörjningssystem gemensamt för flera kommuner i området norr om Grande-Porto. 2. 2. 1 2. 2 Organ som ansvarar för ansökan Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional Adress: Av. D. Carlos 1, 126-7 1200 Lissabon 3. Organ som anvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Äguas do Càvado, SA Adress: Rua Elias Garcia, 245-1, 4750 Barcelos 4. 4. 1 4. 2 5. Plats Medlemsstat: Portugal Region: Grande-Porto Beskrivning Det för flera kommuner gemensamma systemet i Grand Porto-Norte kommer att säkerställa dricksvattenttillförsel till 7 kommuner med en befolkning av totalt 600 000 invånare och med en årlig vattenförbrukning av 35 miljoner m. Detta är ett huvudförsörjningssystem som möjliggör intag och rening av vatten och som säkerställer försörjning av dricksvatten till reservoarerna i respektive användande kommun som sedan ansvarar lor distributionsnätet till konsumenterna. Systemet, som är planerat och skall genomföras i en integrerad form och som kommer att finansieras helt genom stöd från Sammanhållningsfonden, inbegriper följande: — Vattenintag från floden Câvado. — Ett vattenverk med en kapacitet av 230 000 m /dag, i Areias de Vilar. t/U En reservoar. 9 29 — Ett distributionsnät (huvudvattenledningar) bestående av 112 km vattenledningar med en diameter av upp till 1 400 mm. — 3 tryckregleringsreservoarer. — 5 pumpstationer. Den första arbetsfasen, som är förenlig med det föreliggande beslutet, inbegriper följande: — Fin reservoar med en kapacitet av 20 000 m3 som skall byggas intill intagsledningen. — En försöksanläggning, med en nominell kapacitet av 50 m3/timme för att pröva den reningsmetod som skall användas vid vattenverket i Areias de Vilar, dvs. rening som sannolikt kommer att vara relativt komplicerad. — Ett nät av vattenledningar som försörjer reservoarerna i 4 mottagarkommuner (Pövoa do Varzim, Vila do Conde, Maia/norte och St Tirso), och som inbegriper 2 tryckregleringsreservoarer, 4 pumpstationer och 77 km självfallsledningar och ledningar som kräver tryckstegring med en diameter mellan 1 400 och 300 mm. Idrifttagningen av detta för flera kommuner gemensamma system kommer att, i fråga om pumpstationernas och vattenverkens elektromekaniska utrustning, verkställas enligt ett tidsschema som tar hänsyn till behovsutvecklingen och utrustningens livslängd. 6. Syfte Projektet syftar till att på ett övergripande och integrerat sätt lösa problem med i en region med en stor befolkningskoncentration och att vattenförsörjningen säkerställa en varaktig vattentillförsel av god kvalitet. Ett system som är gemensamt för flera kommuner ger betydande slordriftsfordclar i fråga om nivån på produktion och behandling av råvatten och möjliggör rationell användning av de befintliga leden och optimering av resursförvaltningen. De förbättringar som förutses i fråga om vattenkvaliteten är betydande eftersom byggandet av allmänna vattenledningar bidrar till att minska användningen av vatten från okontrollerade källor. Vatten som tillhandahålls via systemet bör motsvara kvalitetskraven i direktiv 80/778/EEG om kvaliteten på vatten avsett att användas som dricksvatten. Det är därför nödvändigt att göra en undersökning för att definiera de villkor som skall införas för att kontrollera vattenkvaliteten uppströms. Q 3 O 7. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Jr Markförvärv Huvudsakliga arbeten Driftsfas „. ,. Påbörjas 1. 2. 1996 1. 9. 1995 1. 6. 1997. A Avslutas 31. 12. 1996 31. 3. 1997 31. 12. 2020 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs På grundval av en analys som gjorts av förbrukningen under en period av 30 år, uppskattas att förbrukningen, som för närvarande uppgår till 35 miljoner m3, kommer att öka med omkring 85 %. Leveranspriset för behandlat vatten uppgår till 50 escudos/m3(1994 års pris). Detta omfattar drifts- och underhållskostnader. Den interna avkastningsnivån är 12,3 % och förhållandet kostnader/intäkter är 1,38. 9. Miljökonsekvcnsanalvs De arbeten som skall utföras berör inte ett område som är känsligt ur miljösynpunkt eller ett område som gränsar till ett sådant och har därför inga märkbara negativa effekter på miljön. Projektet kommer att ha en positiv effekt på kvaliteten på det vatten som distribueras och göra det möjligt att korrigera den nuvarande överexploatering av grundvattnet som har konstaterats. 10. Kostnader och stöd (i ecu) Totalkostnad 37 277 275 Stödberättigande kostnader (efter 25. 5. 1995) 37 227 275 Stödnivå 84% Stöd frän Sammanhâllninuslbndcn 31 270 910 ^i-i Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projekt nr 95/10/61/010 1. Projektnamn Ett vattenförsörjningssystem gemensamt för flera kommuner i Sotavento Algarvio. 2. 2. 1 2. 2 3. 3. 1 4. 4. 1 4. 2 5. Organ som ansvarar för ansökan Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional Adress: Av. D. Carlos I, 126-7 1200 Lissabon Organ som anvarar för projektets genomförande Namn: Adress: Plats Aguas do Càvado, SA Rua Cândido Guerreiro, 43-4, 8000 Faro Medlemsstat: Portugal Region: Algarve Beskrivning Det lor flera kommuner gemensamma systemet i Sotavento Algarvio skall leverera dricksvatten till ett kustområde bestående av 7 kommuner i området öster om Algarve. Regionen har en befolkning av totalt 177 000 invånare. Eftersom den huvudsakliga näringen är turismen stiger befolkningsnivån under högsäsongen till 468 000 invånare. Den årliga vattenförbrukningen uppgår till 21 miljoner m3, men systemet är dimensionerat på så sätt att när arbetena är avslutade kommer man att kunna möta den förbrukning av 218 000 m3/dag som förutses under högsäsongen. Detta är ett huvudförsörjningssystem som möjliggör intag och rening av vatten och som säkerställer tillförsel av dricksvatten till reservoarerna i respektive användande kommun som sedan ansvarar för distributionsnätet till konsumenterna. 1/ 3 t Systemet, som är planerat och skall genomföras i en integrerad form inbegriper följande: — Två slusskammare/vattenmagasin, vid Odeleite och Beliche, sammanbundna med en tunnel. ci ^ — Ett vattenintag i reservoaren i Beliche. — Två pumpstationer. — En vattenledning med en längd av 28 km och med en diameter av 2,5 m. — Två vallenverk, Beliche och Tavira. Den föreliggande ansökan berör följande arbeten: — Andra fasen i utbyggnaden vid vattenverket i Travira, vilket omfattar två enheter som producerar 1,1 m /s. — Renovering och utbyggnad av vattenverket i Beliche, till en kapacitet av 150 1/s, för att göra det möjligt att integrera det i systemet. — Ett distributionsnät (huvudledningar) bestående av 105 km vattenledningar med en diameter av upp till 1 500 mm. — Renovering av ledningarna i undersystemet i Beliche, vilket omfattar 15 km vattenledningar och pumpstationen i Caldeiräo. — 4 nya pumpstationer. En tidigare fas för detta system har redan finansierats av Sammanhållningsfonden med 45,6 miljoner ecu (beslut C(95) 1530 av den 30 juni 1995). 6. Syfte Projektet syftar till skapa en säker tillförsel av hög kvalitet för att avhjälpa bristen på vattentillförsel i ett område med begränsade grundvattentillgångar. Oregelbundenheten i den allmänna vattenförsörjningen begränsar dessutom en utveckling av turismen, vilken är den ekonomiska basen för regionen. Ett system som är gemensamt för flera kommuner ger betydande stordriftsfördelar i fråga om produktion och behandling av råvatten och möjliggör rationell användning av de befintliga leden och optimering av resursförvaltningen. Vatten som tillhandahålls via systemet bör motsvara kvalitetskraven i direktiv 80/778/EEG om kvaliteten på vatten avsett att användas som dricksvatten. <*3<r 7. Tidsplan för arbetena Typ av arbete J r Markförvärv Huvudsakliga arbeten Driftsfas • nx^- Påbörjas 1. 6. 1995 1. 9. 1995 1. 1. 1998 I J. * Avslutas 31. 3. 1998 31. 10. 1998 2024 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Pä grundval av en analys som gjorts av förbrukningen under en period av 30 iir, uppskattas att förbrukningen, som lor närvarande uppgår till 21 miljoner m1, kommer att öka med omkring 80 %. Leveranspriset för behandlat vatten uppgår till 54 escudos/m (1994 års pris). Detta omfattar drifts- och underhållskostnader. Den interna avkastningsnivån är 13,6 % och förhållandet kostnader/intäkter är 1,49. 9. Miljökonsckvcnsanalys De arbeten som skall utföras berör inte ett område som är känsligt ur miljösynpunkt eller ett område som gränsar till ett sådant och har därför inga märkbara negativa effekter på miljön. Idrifttagningen av detta system kommer att bidra till att minska användningen av vatten från okontrollerade källor och på så sätt undvika en överexploatering av grundvattnet vars klorhalt redan är mycket ansenlig, och säkerställa en bättre vattenkvalitet. 10. Kostnader och stöd (i ecu) Totalkostnad 49 246 542 Stödberättigande kostnader (efter 24. 5. 1995) 49 246 542 Stödnivå 84% Stöd från sammanhållningsfonden 41 367 095 ii'ib Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stod enligt förordning 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden Projekt nr 95/10/61/011-014 1. Projektnamn; Förbättring av vattenkvaliteten i regionen Grande Porto-Norte 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Av. D. Carlos I, 126-7° 1200 Lissabon 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Câmara Municipal de Esposende Adress: Praça do Municipio, 4740 Esposende Namn: Câmara Municipal de Fafe Adress: Av. 5 de Outubro, 4820 Fafe 4. 4. 1 4. 2 5. Plats Medlemsstat: Portugal Region: Grande Porto-Nortc Projektbeskrivning Projektet berör arbeten skall skall utföras i två kommuner i regionen norr om Porto. Esposende Anläggande av 14 km vattenledningar med självfall som möjliggör anslutning till huvudvattenledningen i det för flera kommuner gemensamma systemet i Grande Porto-Norte. Fafe Anläggande av en vattentäkt i Queimadelas vattenmagasin, en pumpstation, ett vattenverk med en genomströmning av 280 1/s, en 12 km lång vattenledning med självfall och 4 uppsamlings- och utjämningsbassänger. H% Man måste ta hänsyn till det faktum att en viss del av kommunen ligger i ettrandområde vilket gör det nödvändigt att upprätthålla en viss självförsörjning i förhållande kommunernas gemensamma system. Dssa åtgärder kompletterardet gemensamma huvudsystemet i Grande Porto-Norte som omfattar stora infrastrukturer för intag, behandling och distribution i stor skala och som kommer att betjäna sju förortskommuner norr om Porto. Också detta system kommer att finansieras av Sammanhållningsfonden och kräver en total investering på närmare 60 miljoner ecu. Syfte Esposende Projektet syftar till att förbättra kvaliteten på det vatten som distribueras när det kommunala huvudsystemet ersätter de lätt förorenade vattentäkterna. Fafe Projektet syftar i huvudsak till att rationalisera det befintliga systemet, vilket är mycket vitt förgrenat, och att höja försörjningsgraden till 95 % av befolkningen. I detta syfte handlar det också om att förbereda distributionsnätet och reservoarer för kommunernas vatten genom en framgångsrik integrering i det system som är gemensamt för flera kommuner i regionen Porto-Norte. Vatten som tillhandahålls via systemet bör motsvara kvalitetskraven i direktiv 80/778/EEG om kvaliteten på vatten avsett att användas som dricksvatten Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Undersökningar Landförvärv Huvudsakliga arbeten Drift 1. 7. 1995 1. 10. 1995 1. 8. 1995 1. 1. 1999 31. 12. 1996 31. 12. 1996 31. 12. 1998 ^ 3> 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Den interna avkastningsnivån, fastställd på grundval av fasta priser som är lägre än vattnets pris, är mycket låg. Nivån blir dock tillfredsställande vid beaktande av realvärdet på vatten i den region där projekten avses genomföras. 9. Miljökonsekvensanaivs De åtgärder som skall vidtas berör inte områden som är känsliga ur miljösynpunkt eller områden som gränsar till sådana och har därför inga negativa effekter på miljön. Dessa åtgärder kommer att ha en positiv effekt på förvaltningen av vattenresurserna och bidra till att förbättra vattenförsörjningen och vattenkvaliteten. 10. Kostnader och stöd (ecu) Kostnad per projekt Total Stödberättigande Esposende Fafe Totalkostnad 1 030 371 5 259 164 6 289 535 1. 030. 371 5 259 164 6 289 535 Stödberättigande kostnader (efter 13. 7. 1995) 6 289 535 Stödnivå 85 % Stöd från Sammanhållningsfonden 5 346 105 <-t ^ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Projekt nr 95/10/61/012 1. Prnjektnamn! Sanering i Grande Porto-Norte: delnätet i Maia 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 Lissabon 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Câmara Municipal da Maia Adress: Praça do Municipio, 4470 Maia 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Portugal 4. 2 Region: Grande Porto 5. Projektbeskrivning Anläggandet av ett system för avledning och behandling av avloppsvattnet i Grande Porto-Norte förutsätter genomförandet av en mängd projekt, som delats in i delnät, av de sju kommuner som ligger i det område som betjänas av vattenförsörjningsnätet i Porto Norte/Äguas do Cåvado. Varje kommunalt delnät har planerats med hänsyn till de lokala avrirjningsområdena eller kustområdet, och man kommer att söka tvärkommunala lösningar varje gång som de orografiska förhållandena tillåter detta. Den totala investeringskostnad som de sju kommunerna har kommit överens om uppgår till 150 000 000 eçu. Det delnät i Maia som planeras genom föreliggande beslut består av följande element: < *# Dèn 6 km långa avloppsledningen i Leandro som skall betjäna omkring 15 000 invånare. Slutavsnittet för den 5 km långa avloppsledningen i Arquinho som skall betjäna 10 000 invånare. C^ O — Den 8 km långa avloppsledningen i Silva Escura som skall betjäna 12 000 invånare. — Den 8 km långa avloppsledningen i Avioso som skall betjäna 20 000 invånare. — Den 8 km långa avloppsledningen i Barca som skall betjäna 15 000 invånare. — Den 8 km långa avloppsledningen i Milheirös som skall betjäna 18 000 invånare. — Den 6 km långa avloppsledningen vid Leça som skall betjäna 12 000 invånare. Dessa avloppsledningar gör det möjligt att transportera obehandlat avloppsvatten till två reningsverk, varav det ena är i drift och det andra under konstruktion. Svfte Projektet skall säkerställa en nästan integrerad behandling av avloppsvattnet i kommunen Maia och höja försörjningsgraden från 55 till 95 % av invånarna. Projektet ingår i ett mera omfattande stödprojekt som inbegriper Lecabäckenet och som dessutom kompletterar de projekt finansierats genom redan Sammanhållningsfonden (beslut C(93)3977 och C(93)3603). som Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Tekniska projekt Landförvärv Anläggning Driftsfas 1. 6. 1995 1. 10. 1995 1. 11. 1995 1. 1. 2000 31. 12. 1995 31. 12. 1997 31. 12. 1999 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Mot bakgrund av projektets natur och att det ingår i ett mera omfattande projekt, liksom att det rör sig om en nödvändig åtgärd tillämpningen av gemenskapsbestämmelserna i fråga om behandling av avloppsvatten, är investeringen berättigad. för W Dessutom kommer de driftskostnaderna. tillämpade avgifterna göra det möjligt att täcka ^ 9. Miliökonsekvensanalvs Projektet bidrar i hög grad till saneringen av floden Leça och, tillsammans med de andra pågående aktiviteterna, till att återställa dess självgenererande kapacitet och balansen i dess ekologiska balans. Projektet bidrar dessutom till tillämpningen av direktiv nr 91/271 om behandling av avloppsvatten och, eftersom det inte berör ett område som är känsligt ur miljösynpunkt, har det inga negativa effekter på miljön. 10. Kostnader Totalkostnad för projektet: 9 328 261 ecu Stödberättigande kostnad (efter 13. 7. 1995): 9 328 261 ecu Stödnivå: 83 % Stöd från Sammanhållningsfonden: 7 929 022 ecu q^3 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av Sammanhållningsfonden Projekt nr 95/10/61/013 1. Proi ektnamn; Uppsamling och rening av avloppsvatten som släpps ut i Ria de Aveiro - första etappen. 2 • Organ sqm ansvarar för ansökan; 2. 1 Namii: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 3. Organ ,fpm ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: AM. Ria - Sammanslutning av kommunerna i Ria de 3. 2 Adress: Av. Dr Lourenço Peixinho, 15 - 2 tr - 3800 Aveiro. AVEIRO 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Portugal 4. 2 Region: Centrala Portugal 5. Proi ektbeskrivning Det integrerade nätet för uppsamling, rening och definitiv avledning av avloppsvatten som släpps ut i Ria de Aveiro består av följande komponenter: Ett uppsamlingsnät med tre uppsamlingsledningar för obehandlat avloppsvatten och en uppsamlingsledning för renat avloppsvatten vilken är ansluten till en undervattensledning. Två anläggningar för rening av avloppsvatten som säkerställer andra etappens rening. Ett 3000 m lång undervattensledning som släpper ut renat avloppsvatten i havet. Nätet skall ta hand om avloppsvatten från en befolkning på 300 000, motsvarande 700 000 enheter. Detta beslut avser följande projekt: <-M 5. 1 En 3000 m lång undervattensledning, med en diameter på 1 600 mm, som avslutas med en diffusör på 300 m på 20 m djup. c, q <i> 5. 2 De arbeten som benämns "huvudledning" omfattar huvudledningen och en kompletterande uppsamlings- ledning, "Torreira-ledningen". Huvud1edningen är avsedd att transportera redan renat. avloppsvatten till andra etappens rening. och består av en huvudledning som börjar vid norra reningsanläggningen och slutar vid inloppet en till sekundärledning, benämnd "Ledning från södra reningsanläggningen" som ansluter till huvud ledningen i regionen Gafanhas. undervattensledningen, och Huvudledningen består av följande: - En inledande underjordisk ledning som är 12000 m lång med en diameter på 1400 mm, belägen utmed huvudvägen IP5. - En andra underjordiskledning som är 5000 m lång och med en diameter på 1600 mm, belägen i hamnområdet Aveiros hamn. - En tredje underjordisk ledning som är 2000 m lång och med en diameter på 1600 mm, som löper parallellt utmed S. Jacintos basområde. Sekundärledningen består av en underjordisk ledning på ca 4600 m med en diameter på 1000 mm är belägen utmed en gata i staden Gafanha da Nazaré. Ledningen i Torreira består av en underjordisk ledning på 6200 m med en diameter på mellan 250 och 350 mm, belägen utmed väg EN 327 i en region som redan till 50% är bebyggd med turist anläggningar. 5. 3 En reningsanläggning för de centrala och södra områdena (ETAR-SUL) med kapacitet för en befolkning på 220 000 invånare som säkerställer sekundär rening genom slamaktivering; slammet behandlas sedan för att användas i jordbruket. En rad kompletterande ledningar och arbeten som säkerställer att de olika befintliga delnäten samverkar. Huvudsyfte 4U I stort sett bör projektet ge Ria de Aveiro återbäring för de sammanlagda kostnaderna för avloppsvatten från hushåll och industrier och åstadkomma en kvalitativt lämplig rening med tanke på att avloppsvattnet släpps ut i havet. hk> Valet av en integrerad och tvärkommunal lösning gör det möjligt att uppnå stordriftsfördelar och säkerställa en övergripande och sammanhängande lösning som iakttar de kriterier som fastställts i gemenskapsrätten, särskilt i direktiv 91/271/EEG. Projektet syftar också till att skydda Ria de Aveiro, en våtmark som är nödvändig för att bevara vissa fågelarter; området är skyddat i enlighet med direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda fågelarter. Projektets positiva effekter gör det möjligt att öka den biologiska mångfalden i Ria och att återställa, skydda och utnyttja dess ekosystem i enlighet med målen i direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer. TidspjLfln för arbetena Igångsättning Markförvärv Anläggning Ibruktagande 1. 6. 1995 1. 9. 1995 1. 1. 1999 Färdigställande 1. 12. 1995 31. 12. 1998 8 • Undersökning av kostnader och intäkter Investeringen är berättigad med hänsyn till projektets art och att det införlivas i en mer övergripande verksamhet och eftersom den avser nödvändiga åtgärder för att tillämpa gemenskapens lagstiftning om rening av avloppsvatten. Tillämpliga tariffer gör det möjligt att täcka anlägg ningskostnaderna. 9. Mi1jokonsekvensanalvs Projektets miljöeffekter är övervägande positiva. Systemet kommer att väsentligt förbättra vatten kvaliteten i Ria de Aveiro och reservoaren Vouga. Med hänsyn till att projektet är beläget i ett särskilt skyddat område för våtmarksfåglar bör de negativa konsekvenser som kan uppträda fastställas noggrant under anläggningsskedet och nödvändiga korrigerings- åtgärder vidtas. W Effekterna på de känsligaste områdena bör undersökas ytterligare och resultaten av denna undersökning bör bli villkor för vissa arbeten som anges i detta beslut under projektets andra etapp, som håller på att förberedas (se artikel 5. 2 och bilaga III. 5). De portugisiska myndigheterna, särskilt de ansvariga miljömyndigheterna, skall övervaka genomförandet av de åtgärder som följer av dessa undersökningar och skall regelbundet rapportera därom till kommissionen. 10. Kostnader och stödbelopp (i ecu) Totalkostnad: 68 731 337 Stödberättigande totalkostnad: 68 731 337 Stödnivå: 85 % Stöd från Sammanhållningsfonden: 58 42 636 U u 3 Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projekt nr 95/10/61/015 1. ProiekÇnamn: Rening av Grand Porto/Nord - delnätet i Esposende 2. Orgaj} som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 3. Orgftff^pom ansvarar för projektets genomförande 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Namn: Câmara Municipal de Esposende Adress: Praça do Municipio - 4740 ESPOSENDE Plåt* Medlemsstat : Portugal Region: Grand Porto 5• Projektbeskrivning i sammanfattning Anläggandet av ett nät för dränering och avloppsvatten rening i Grand Porto/Nord förutsätter att en rad projekt, indelade i delnät, genomförs samtidigt av de sju kommunerna i det område som har sin vattenförsörjning från Porto Nord/Åguas do Cavado. Varje kommunalt delnät har planerats med tanke på de lokala vattenreservoarerna eller kusten, och när de orografiska förhållandena medger det har man valt lösningar som är gemensamma för flera kommuner. Den totala investeringen i de sju kommunerna uppgår till 150 000 000 ecu. Stöd från Sammanhållningsfonden har redan beviljats till flera projekt, särskilt rening av reservoaren i Ave och avloppsvattenrening i Barcelos. Det delnät i Esposende som avses i detta beslut består av följande komponenter: — — Avloppsvattenreningsstationen i Marinhas som kommer att säkerställa sekundär behandling genom aktiverat slam och som kommer att betjäna cirka 14 000 invånare. Avloppsvattenreningsstationen i Antas, i Neiva- reservoareh, som kommer att betjäna cirka 2 800 invånare. ^60 — — — — Utvidgning av anläggningen för sekundär avlopps vattenrening i Esposende som kommer att betjäna cirka 20 0 00 invånare. En station för rening av slam från olika avlopps vattenreningsstationer som avses betjäna cirka 70 000 invånare. Anläggningar för avledning och pumpning av olika diameter och med en total längd på cirka 20 000 m. Sex avledningsstationer som drivs med elektromekanisk utrustning. 6 • Huvudsyfte Projektet är avsett att rena kustområdet norr om kommunen Esposende och kommer att kunna svara för 50-75% av hus hållens behov och 32-90% av behoven hos de små industri företag som är etablerade i stadens utkanter. 7. Tidsplan för arbetena Markförvärv Byggnation Ibruktagande Igångsättningsdag Slutförandedag 1. 6. 1995 1. 10. 1995 1. 1. 1998 31. 12. 1995 31. 12. 1998 Analys av kostnader och intäkter Investeringen är berättigad mot bakgrund av projektets art och eftersom det integreras i en verksamhet av större omfattning samt den omständigheten att det gäller en åtgärd som är nödvändig för att tillämpa gemenskapens lagstiftning om avloppsvattenrening. Tillämpade avgifter gör det möjligt att täcka utbyggnads kostnaderna. Miljökonsekvensanaivs Projektet är beläget utanför och långt ifrån ekologiskt känsliga områden och innebär inga negativa miljöeffekter. tf4-^ Ibruktagandet av nätet kommer att bidra till tillämp ningen av direktiv 91/271 om avloppsvattenbehandling. 10. Kostnader Projektets totalkostnad: 4 121 481 ecu Stödberättigande kostnad (efter 13. 7. 1995): 4 121 481 ecu Stödnivå: 85% Stöd från sammanhållningsfonden: 3 503 259 ecu q *3 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Projekt nr 95/10/61/017 1. Projektnamn: Sanering i Grande Porto-Norte: delnätet i Gondomar 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 Lissabon 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 4. 4. 1 4. 2 Namn: Câmara Municipal de Gondomar Adress: Praça do Municipio, 4420 S. Cosme de Gondomar Plats Medlemsstat: Portugal Region: Grande Porto 5. Projektbeskrivning Anläggandet av ett system för avledning och behandling av avloppsvattnet i Grande Porto-Sul förutsätter genomförandet av en mängd projekt, som delats in i delnät, av de 14 kommuner som ligger i det område som betjänas av vattenförsörjningsnätet i Porto Norte/Âguas do Douro e Paiva. Varje kommunalt delnät har planerats med hänsyn till de lokala avrinningsområdena eller kustområdet, och man kommer att söka tvärkommunala lösningar varje gång som de ortografiska förhållandena tillåter detta. Den totala investeringskostnad som de 14 kommunerna kommit överens om uppgår till 200 000 000 ecu. Det delnät i Gondomar som planeras genom föreliggande beslut består av följande element: — Den nästan 5 000 meter långa uppsamlingsledningen i Jovim och dess anslutning till reningsverket i Valbom. k ^ Den 8 000 meter långa avloppsledningen som anläggs utmed floden Torto som säkerställer anslutning till reningsverken i Freixo och Ferreira. 45s Avloppsledningen i Ferreira, som skall ta emot och transportera avloppsvatten från Ferreirabäckenet till reningsverket Den 5 000 meter långa avloppsledningen vid floden Parada som säkerställer anslutning till reningsverket i Ferreira. Reningsverket i Ferreira, vars nuvarande kapacitet på 35 000 invånare kan höjas till att omfatta 55 000 invånare och där sekundärrening av avloppsvatten kommer att genomföras. Svfte Projektet skall sanera kommunens fyra avrinningsområden och begränsa utsläpp av obehandlat vatten. Projektet planeras höja försörjningsgraden från 40-50 % till 85-95 % av invånarna och väsentligt bidra till tillämpningen av direktiv nr 91/271 om behandling av avloppsvatten, genom tillämpning av fastställda parametrar om kvaliteten på slutligt avloppsvatten. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Tekniska projekt Landförvärv Anläggning Driftsfas 1. 1. 1996 1. 8. 1995 1. 12. 1995 1. 1. 2000 30. 6. 1996 30. 6. 1999 31. 12. 1999 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Mot bakgrund av projektets natur och att det ingår i ett mera omfattande projekt, liksom att det rör sig om en nödvändig åtgärd tillämpningen av gemenskapsbestämmelserna i fråga om behandling av avloppsvatten, är investeringen berättigad. för Dessutom kommer de tillämpade avgifterna att göra det möjligt att täcka driftskostnaderna. i,U 9. MiyöKonsekvegsanalvs Projektet bidrar positivt till sanering av ytvatten- och grundvattenresurserna. q^> Projektet berör inte ett område som är känsligt ur miljösynpunkt och har inga negativa effekter på miljön. 10. Kostnader Totalkostnad för projektet:12 879 627 ecu Stödberättigande kostnad (efter 13. 7. 1995): 12 879 627 ecu Stödnivå: 85 % Stöd från Sammanhållningsfonden:''0 947 683ecu ^%Y Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Projekt nr 95/10/61/019 1- Projektnamn: Uppsamling och behandling av avloppsvattnet i Lagoa (Barlavento Algarvio) 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Adress: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 Lissabon 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Câmara Municipal de Lagoa Adress: Largo do Municipio, 8400 Lagoa 4. Plats 4. 1 4. 2 5. Medlemsstat: Portugal Region: Algarve Projektbeskrivning Anläggandet av ett system för avledning och behandling av avloppsvattnet i Barlavento förutsätter genomförandet av en mängd projekt av de åtta kommuner som ligger i försörjningsområdet och kräver en total investering på uppskattningsvis 60 000 000 ecu. Sammanhållningsfonden har redan finansierat de inledande undersökningarna som rör uppförandet av reningsverket i Portimäo. Det föreliggande beslutet, som gäller de interventioner som rör kommunen Lagoa, inbegriper följande: — De tekniska projekt som utarbetats för anläggandet av uppsamlingsnätet och reningsverket i Carvoeiro. — De tekniska projekt som utarbetats för anläggandet av uppsamlingsnätet i Alporchinhos/Porches. <-(53 Nätet i Ferragudo: tekniska projekt och anläggandet av ett system bestående av en uppsamlingsledning med fem tryckstegringsstationer och anslutning till reningsverket i Portimäo. tryckstegringsledning, självfall, en <^6ô För de arbeten som rör de angivna tekniska projekten kommer nya bidrag att sökas från Sammanhållningsfonden. Syfte Denna grupp av projekt skall höja försörjningsgraden för befolkningen och säkerställa att avloppsvattnet efter behandling blir på samma kvalitetsnivå som mottagarmiljön för detta, dvs. kustremsan i Lagoa och bassängen i Ärade. Tillsammantagna kommer de arbeten som planeras i Barlavento att göra det möjligt att tillämpa direktiv nr 91/271/EEG om rening av avloppsvatten. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Tekniska projekt • •• n m Anläggning Driftsfas 1. 6. 1995 31. 12. 1996 ' — — — — — — — — —— 1. 3. 1996 1. 1. 1998 31. 12. 1997 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Den ekonomiska och sociala kostnads-/intäktsanalysen gäller för hela Barlavento- regionen och bygger på de effekterna som en förbättring av vattenkvaliteten har på den lokala ekonomins funktion. Dessa effekter har beräknats särskilt i ekonomiska kostnadstermer. Projektet visar på en intern avkastningsnivå av 28 % och ett kostnads- /intäktsförhållande i storleksordningen 2,8. 9. Miljökonsekvensanaivs Projektet innebär ett påtagligt bidrag till kampen mot föroreningar och förbättringen av y t- och badvattnet i regionen, särskilt i Ärade där man för närvarande släpper ut obehandlat avloppsvatten. Projektet berör inte ett område som är känsligt ur miljösynpunkt och har inga negativa effekter på miljön. 10. Kostnader k6i Totalkostnad fBr projektet: 2 081 880 ecu Stödberättigande kostnad (efter 13. 7. 1995): 2 081 880 ecu Stödnivå: 85 % Stöd från Samfflai&ålliungsfonden: 1 769 598 ecu q6<L Offentliçg^ffpde av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt föf0|pilng 1164/94 om inrättandet av Sammanhållningsfonden Projekt nr 95/10/61/025 t^FlftpWfP- Pton for vattenreservoarer och nationell vattenförsörjningsplan Prirnn am. ger in ansökan Namn: l^eccâo-Geral do Desenvolvimento Regional Adress: fitjia de Säo Juliäo, 63-1100 LISSABON 1. 2. 2. 1 2. 2 3. Qrf»n|d|| ansvarar för projektets genomförande 3. 1 3. 2 Namn: Instituto da Agua Adi«a|; £v. Almirante Gago Coutinoh, 30 - 1000 LISSABON •'. * 4. Plats 4. 1 Medlenj|§tat: Portugal 4. 2 Region: Samtliga 5. Projel^e^rivnjng Projektet avser en grupp på sexton undersökningar som syftar till upprättandet av en nationell vattenförsörjningsplan och 15 planer för vattenreservoarer, dvs. fyra pjaajr för internationella reservoarer (Minho, Douro, Tage, Guadina) och elva plqqpr som avser de största nationella reservoarerna (Lima, Cåvado, Ave, Leça, Vb*ga, Mondago, Lis, Ribeiras do Oeste, Sado, Mira, Riberiras do Algarve). Undersökningarna i samband med planerna för vattenresurser och -reservoarer är alla av samma slag och bör ge en rad resultat som införlivas inom ramen för den nationella vattenförsörjningsplanen. 6. Huvudsyfte Undersökningarna sammantagna bör ange prioriteringar och mål för de i vattenmfrastruktur, avloppsrening och investeringar som skall göras vattenre§prsutnyttjande liksom vattenåtervinning och vattenkvalitet. £, 6 ? Genom att möjliggöra utarbetandet av planer för vattenreservoarer som beaktar varje vattendrags särdrag och utvecklingen i varje region i landet utgör dessa undersökningar försörjningsplan; denna bör å sin sida säkerställa samtliga reservoarplaners övergripande överensstämmelse. nationell vatten sammanhängande tillsammans en 7. Tidsplan för arbetena 10. Kostnader Dag för igångsättning 1. 10. 1995 Dag för färdigställande 31. 12. 1997 Projektets totalkostnad 8 830 961 ecu Stödberättigande kostnader (efter 23. 10. 1995) 830 961 Stödnivå 85 % Stöd från Sammanhållningsfonden 7 506 317 ecu c, 6 Ci PORTUGAL TRANS PORT ^6S' Offentliggörande av de väsentliga inslagen i besluten om tilldelning av ett finansiellt anslag i enlighet med förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållnings fond ^^ 94. 10. 65. 004 1. Projektets titel Motorvägssträckan Porto-Aguas Santas 2. Myndighet som ansvarar för ansökningen 2. 1. Namn:Direccao-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adress:Avenida D. Carlos I, 126-7, 1200 Lisboa 3. Myndighet som ansvarar för projektets genomförande 3. 1. Namn:BRISA - Autoesträdas de Portugal, s. a. 3. 2. Adress:Av. Fontes Pereira de Melo 6-3°, 1000 Lisboa 4. Plats 4. 1. Medlemsstat : Portugal 4. 2. Region:Nord, Porto 5. Beskrivning Motorvägen Porto-Aguas-Santas breddas till fyra vägbanor a 3,5m på en 3,5 km lång sträcka. Projektet omfätter en planlagd investeringsfas för motorvägen Porto-Valence, som också omfattar: -sträckningen Cruz-Braga, till vilken* det beviljats 26,7 miljoner ecu från sammanhållningsfonden -förbindelsen Braga-Valence, i vilken det skall investeras 180 miljoner ecu 1996-1997, och för vilken stödansökan givits in till sammanhållningsfonden. 6. Mål Utvidgningen av denna sträckning kommer i hög grad att förbättra säkerheten och rörligheten i trafiken, som redan 1993 omfattade över 52 000 fordon/dag i genomsnitt. Sträckningen ingår i IPl-Nordmotorvägen och ger via trafikplatsen i Aguas Santas en förbindelse till motorvägen Porto-Amarante. 1^66 7. Tidsplan Arbetet påbörjas i januari 1993 och avslutas i mars 1995. 8. Cost-benefit-analys Motorvägsavsnittet har en internr. änta på 49%. 9. Bidrag till europeiska nät Sträckningen transeuropeiska vägnätet. Porto-Aguas Santas ingår i det 10. Kostnader och stöd (i ecu) Kostnader totalt: 3 595 000 ecu Ej stödberättigade kostnader 150 000 ecu Stödberättigade kostnader 3 445 000 ecu q ê^ Offentliggörande av erforderliga beslutsgrunder för tilldelning av f inans iellt^srtöd enligt förordning (EEG) nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projekt nr 94/10/65/007 BESKRIVNING 1. Projektets beteckning: Modernisering av järnvägslinjen de Beira Alta-III 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1. Namn: Direccäo-General do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adress: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 LISBOA f 3. Organ som ansvarar för genomförande av projektet 3. 1. Namn: Caminhos de Ferro Portugueses, EP 3. 2. Adress: Calçada do Duque, 20 - 1200 LISBOA 4. Plats 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Administrativt område: Däo, Laföes, Baixo Vouga, Serra da Estrela, Beira 5. Kortfattad beskrivning av projektet Projektet innebär arbeten för elektrifiering, telekommunikationer och automatisk hastighetskontroll (CONVEL). Elektrifiering (andra etappen) Byggande av två understationer för eldrift, i Gouveia (144,208 km) och i Sobral (199,660 km). Byggande av två luftledningar, i Oliveirinha (102,358 km) och i Vila Franca das Naves (181,827 km). L,êl Montering av luftledningen längs med sträckan Pampilhosa- Vilar Formoso (202 km). Reparationer och iordningställande ^äv befintliga tunnlar. Telekommunikationer Installation av telekommunikationsnätet som innefattar följande: Ett komplex av system och utrustning för att säkerställa de kommunikationer som är direkt förbundna med järnvägstrafiken och trafikens styrning/reglering. Förbindelse mellan abonnenter och de trunkledningar som ingår i de allmänna telekommunikationsnäten i CP, som kallas "förvaltningsnät". i Installation av system för urverk och synkronisering liksom även system för teknisk övervakning av nätet. ' - Installation av nätverk för energitillförsel till alla system och utrustningar. Installation av överföringsanläggningar för telekommunika tionsnäten och för de kommunikationsnät som ingår i signalsystemen och CTC. Installation av nätverk för videoövervakning och information till allmänheten. Automatisk hastighetskontroll (CONVEL) Installation av CONVEL-systemet vilket innebär att man längs med spåret och stationernas allmänna linjer installerar ställ verk för information och signalering vilka upplyser de motoriserade enheterna om högsta tillåtna hastighet på varje lsträcka av spåret. 6. Huvudsaklig målsättning De investeringar som åsyftas utgör en integrerad del i projektet för modernisering av linjen Beira Älta vilket kommer att medföra en ökning av kapaciteten och förbättring av transportkvaliteten, förkortning av restiden mellan Lissabon, Porto och Vilar Formoso ocbf/förbättring av trafiksäkerheten och systemets tillförlit lighet på en linje som är den viktigaste järnvägsförbindelsen mellan Portugal och det centrala Europa. 7. Tidtabell för arbetena Tidpunkt för påbörjande: 1988 Tidpunkt för avslutande: november 1996. 8. ' Kostnads- och intäktsanalys Projektet innebär en avkastning på 12 %. 9. Kostnader Totalkostnad för projektet: 55 296 000 ecu Utgifter före datum för stödberättigande: - Total stödberättigad kostnad: 55 296 000 ecu 4> ö V^JKILJKJJAJNJJ MILJÖ v^-v-i Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond. Sammanfattning av projekt nr 94. 09. 61. 005 1. Projektnamn Vattentillförsel till Thessaloniki från floden Aliakmon. 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Ministeriet för nationella finanser 2. 2 Adress: Platia Sintagmatos 10 180 Aten 3. Organ som ansvarar for projektets genomförande 3. 1 Namn: Ministeriet för offentliga arbeten, markplanering och miljö 3. 2 Adress:Fanatorion 9, 10178 Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: Centrala Makedonien 5. Pro|ektbe«ikrivniTig Utgifter för förstudier och konsulter Färdigställande av vattenledning från floden Axios till Sindos' pumpstation Konstruktion av en sluten rektangulär cementledning med innermåtten 3,0 x 3,5 m, flödeskapacitet 660 000 m3/dag (etapp I och II) med mellanliggande förgreningar. Belopp som krävs för ersättning för skador på åkrar, expropriering och andra kostnader Filterkonstruktion enhet I Flödeskapacitet 150 000 m3/dag (första stadiet av etapp I) Ledningar för dricksvatten från reservoar D3 till Langadasvägen - konstruktion av pumpstationen i Diavata och reservoarer D3 och D4 4^ Nedläggui ;g ?. v stålrör: a) skärning D 1700, längd 3840 m, från reservoar D3 till pumpstationen i Diavata med mellanliggande förgreningar skärning D 1500, längd 2750 m, från pumpstationen i Diavata till reservoar D4 skärning D 1500 till D 1300, sammanlagd längd 6050 m, från reservoar D4 till Langadasvägen b) c) Dessa ledningsrörs flödeskapacitet: 300 000 m3/dag. Alla är del av etapp I. Nedläggning av stålrör: kostnad för betalning av skador på åkrar, expropriering och annat arbete Den faktiska strukturen i pumpstationen i Diavata och den elektromekaniska utrustningen är delar av etapp I Den mark som behövs för konstruktion av pumpstationen i Diavata har exproprierats Dricksvattenreservoar D3 kommer att konstrueras på exproprierad mark för filtreringen och kommer att bli en del av etapp I Avrinningsledningen för reservoarerna D2, D3 kommer att konstrueras med cementrör med en diameter av 1000, längd 800 m. Reservoar D4 skall vara en del av etapp I. Man planerar fullborda exproprieringen av mark för konstruktion av reservoar D4 inom den närmaste framtiden. installationer Förbindelse mellan Aliakmonakvedukten med diverse (Diavatareservoaren, västra mrådena D2, Neapolis, Kallithea och reservoarerna Touba, D5) Ett anbudsförfarande för den tekniska förstudien har offentliggjorts. Renovering/reparation av anknytande kanal Reparation och beläggning av sektionerna A0, 6A och 9A av kanalen Aliakmon- Axios, sammanlagd längd 8 000 + 9 800 + 7 400 = 25 220 m 6. Svfte Att förse Thessaloniki med 660 000 m vatten/dag. Stadens totala befolkning är 1 miljon, för närvarande endast försörjd genom borrade brunnar, vilket leder till stora svårigheter: a) torkan leder till att de underjordiska vattenreserverna minskar med allvarliga följder för vattentillförsel och bevattning b) överdriven pumpning leder till sänkning av landnivån i området runt borrhålen 7. Tidsplan för arbetena 4^3 Typ av arbete Påbörjas Förstudier Det mesta fullbordat, en återstår och har påbörjats Avslutas 30. 9. 1996 Huvudsakliga arbeten 1. 9. 1995 31. 12. 1998 Driftfas fr. o. m. 1. 8. 1998 8 Samhällsekonomisk kostnads- och intäktsanalvs Förhållandet intäkt-kostnad är B/C> 1. Vid tillämpning av känsliglietsmetoden på antagandena förblir resultatet positivt. Avkastningskoefficienten för räntesatser på 6 % och 8 % ger för de två antagandena från 0,91 till 1,47. Den interna avkastningssatsen är för antagande a) 10,08 % och för b) 7,05 %. Antalet arbetstillfällen som skapas direkt vid utförandet är under det första året 250 och indirekt i genomförandefasen 200. Det antal som skapas direkt under driftsfasen är 50. 9. Miljökonsekvensanaivs Förbättring av vattentillförseln i berörda områden. Projektet kommer också att få vidare betydelse a) b) c) i distriktet Kalokhori, vilket håller på att sjunka till följd av pumpning av vatten från borrhål och riskerar att tas över av havet. Grundvattnet har bekräftats vara bräckt och området håller på att bli ett saltträsk. i Araviso-distriktet kommer återställande av källvattnet att tillåta att försvunnen flora och fauna återkommer. i Thessaloniki kommer tillräcklig vattenförsörjning att ge möjlighet att förbättra miljön genom ökad växtlighet. 10. Offentligt bidragssystem Fullbordande av ledning från floden till pumpstationen i Sindos Enhetspris Konstruktion av filter enhet I: Klumpsummesystem, förstudie - konstruktion och bedömning av anbud Ci ^ 4 Ledningar förd ricksvatten från reservoar D3 till Langadasvägen - konstruktion av pumpstationen i Diavata och reservoarer D3 och D4: klumpsummesystem Sambindning av Aliakmonakvedukten med diverse (Diavata- reservoaren, västra områdena D2, Neapolis, KaUithea och reservoarerna Touba, D5) installationer klumpsummesystem Renovering/reparationer av sammanbindande kanal klumpsummesystem 11. Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: 95 127 000 Stödberättigande totalkostnad 95 127 000 Stödnivå: 85% Stöd från Sammflnhailningsfonrien: 80 857 950 Inkomster och prispolitik 12. Alla direkta inkomster från projektet samt den framtida prispolitiken rörande projektet kommer att utsättas för uppföljning och granskning av sammanhållningsfonden. Sammanhållningsfonden kommer att undersöka entreprenörens användning av allt finansiellt överflöd som uppkommer från detta projekt med finansiering av gemenskapen. Projektet måste åtföljas av en uppdaterad plan för vatten för Thessaloniki med omgivningar. Sammanhållningsfonden kommer med största intresse att följa genomförandet av det program för kontroll och minskning av vattenläckor samt nätverksanalys i distriktet som kommer att inrättas av de grekiska myndigheterna. De grekiska myndigheterna måste göra en bedömning av simationen för det befintliga projektet och allt underhåll som kan behövas. Bedömningen måste vara av högsta kvalitet. De grekiska myndigheterna måste inrätta ett system för övervakning för hantering av slam och avfall från filterenhetén i enlighet med internationella normer. i^b Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond. Sammanfattning av projekt nr 94. 09. 61. 010 1. Projektnamn Utvidgning och färdigställande av anläggningar för rening av avloppsvatten i Thessaloniki etapp II. 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Ministeriet för nationella finanser 2. 2 Adress: Platia Sintagmatos 10 180 Aten 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Ministeriet för miljö, regionplanering och offendiga arbeten 3. 2 Adress: Amaliados 17 11 523 Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: Centrala Makedonien 5. Projektbeskrivning Andra etappen av biologisk rening av avloppsvatten i Thessaloniki. De anläggningar som hittills uppförts (etapp I) är inloppspumpstation, siktning, för grusborttagning, slambehandling liksom desinficering. sedimentering och installationer stadiets första — — Andra etappen avser följande: Projektstudier. Forskningsprogram för att övervaka kvaliteten i Thermiska bukten och av bottensediment, även omfattande potentiellt utnyttjande av slam genom humifiering. — Tekniska konsultationer. Uppbyggnad av olika enheter för att komplettera dem som redan är i drift och göra det möjligt att släppa ut det renade avloppsvattnet i havet. Ytterligare anläggningar för behandling (etapp II): Utvidgning av befintliga anläggningar Luftmngsbassänger Mellanliggande pumpstationer Tankar för slutsedimentering Rörledning för utsläpp av renat avloppsvatten i Thermiska bukten. — — Rörledningens avsnitt på land, total längd ca 7920 m, löpande från befintlig avlösningsbassäng till påfyllnaden till rörledningen under havsbotten: Detta blir en tvUlingledning, med en inre diameter på 1500 eller 1600 mm beroende på byggmaterial. Rörledningens avsnitt under havsbotten, bestående av två grenar med en total längd på 2600 m vardera (inklusive diffusörer). Ledningen kommer huvudsakligen att bestå av rör med en diameter på 1500 eller 1600 mm beroende på byggmaterial. Diffusörernas diameter är gradvis avsmalnande. 6. Syfte Avloppsvattenbehandling för Thessaloniki. Avfallet kommer efter behandling att släppas ut i bukten. För närvarande behandlas endast en liten andel av avloppsvattnet och det avloppsvatten som finns uppsamlat i området. 7. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Huvudsakliga arbeten Driftfas 1996 1999 Avslutas 1999 2000 ' — — — —— i i I. I i. II. I. I i. — — - _ —. —m——. ——*. i. I I Samhällsekonom^ jfrftsfofflfo- "Çh folflfrfrffFPfrff Investeringen är fördelaktig. Den kommer omedelbart att bli värdefull och ge hög avkastning. Om investeringen inte görs skulle det innebära allvarliga problem. Arbetstillfällen som skapas direkt: 100 per år i genomförandeskedet, driftskedet 5. i Arbetstillfällen som skapas indirekt: 10 i genomförandeskedet, i driftskedet 2. 4YV 9. Miljökonsekvensanaivs För närvarande finns fyra typer av föroreningskällor: Industriavfall. a) Avloppsvatten från tätorter och avloppsvatten som samlas upp. b) c) Avloppsdiken - pumpstationer. d) Floder. Industriavfallet kommer huvudsakligen från fyra industriområden: a) Lagadas b) Diavata/EKO c) VIPETH/Gallikos d) Axios Ett av avloppsdikena i Sindos utmynnar naturligt i Thessalonikibukten. De övriga utmynnar vid fyra pumpstationer: Östra Khalastra, västra Khalastra, Kleidios och Malgara. De tre huvudfloderna är Axios, Loudias och Aliakmon. Frånsett våtmarksbiotopen i deltat Aliakmon-Loudias-Axios är områdets fauna inte intressant, floran består av olika växtplanktonarter. En minskning av föroreningsbelastningen kommer att få följande effekter på miljön: 1. Väsentiigt förbättrad miljö i Thessalonikibukten och kustområdet. 2. Förbättring av miljön i Thessalonikibuktens centrala delar vad gäller övergödning. 3. Minskning i koncentrationerna av föroreningar. 10» Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: 66 080 000 Stödberättigande totalkostnad (efter 11. 7. 1994): 66 080 000 Stödnivå: 85% Stöd från Sammanhailningqfonden: 56 168 000 11. flfirskil^a villkor De grekiska myndigheterna åtar sig att noga övervaka vattenkvaliteten i de inre och centrala delarna av Thermiska bukten. De kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att utvidga avloppsnätet och föreslå en sammanlänkning med industriområdet och därigenom övervaka industriutsläppens kvalitet. c*? De kommer att säkerställa att kostnaderna för drift och underhåll täcks genom motsvarande avkastning. t(V) Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om att bevilja finansiellt stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sarnmanhållningsfbnd Projektsarnrnanfattriing nr 94. 09. 61. 11-8 1. 2. Projekmamn "Stöttning av Morno-akvedukten uppströms från Kitheronatunneln" Ansökande myndighet 2. 1 Namn: ministry of the National Economy (ekonomidepartementet) 2. 2. Adress: Pl Sintagmatos 10 180 Aten 3. Myndighet som ansvarar for genomförandet 3. 1 Namn: Athens Water Supply and Sewerage Company 3. 2 Adress: Oropou 156 111 - 46 Galatsi 4. 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 5. Region: centrala Grekland Beskrivning Åtgärden för att stötta och skydda Momos öppna akvedukt proportionnent med nuvarande tvärsnitt utförs på följande två sätt: 1. 2. Placering av ribbor i förspänd betong med 0,8 meters mellanrum över en längd av 9 550 meter. Placering av ribbor i förspänd betong med 0,7 meters mellanrum över en längd av ungefär 14 800 meter. De platser utefter akvedukten där arbeten kommer att genomföras är följande: qVt> Plats Total längd Avstånd (antal meter) (antal meter) Khrissos kanalen Delfi B kanalen Kyriakon kanalen Elikonas kanalen Elikonas B kanalen Thisvis-Ellopa kanalen Summa 6. Mål 3 600 1 900 2 100 1 060 1 530 14 800 3 150 1 900 2 000 1 000 1 500 14 800 2499Ö 24 350 Minska läckaget från kanalen med 25 % (från 8 till 6 %) 7. Arbetsplan Typ av arbeten Huvudarbeten inleds 1995 Avslutas 31. 12. 1997 8 Ekonomisk och social lönsamhetsanalys Genom det minskade läckaget kommer varje år en stor volym vatten att sparas som i annat fall måste pumpas från Iliki akvedukten vilket innebär en fördyring av den elektriska ström som behövs. 9. Analys av miljöeffekten Stöttningen av ledningens väggar och bevarandet av Momo akvedukten uppströms Kitherona tunneln kommer inte att medföra några bieffekter på miljön. Arbetet kommer att utföras på den befintliga konstruktionen och kommer inte att beröra nya områden. 10. Kostnader och stöd (i ecu) Total kostnad; 13 845 000 Bidragsberättigade kostnader: 13 845 000 Bidragssats; 85 % Bidrag t ån sammanMIMngsfcnden; 11 768 250 q^ 11. Särskilda bestämmelser De grekiska myndigheterna åtar sig att utarbeta en huvudplan för Atens vattenförsörjning som skall föreläggas Europeiska kommissionen och att utse en projektledare för samtliga AWSSC-projekt som finansieras med medel från Sanimanhållningsfonden. Sammanhållningsfonden förbehåller sig rätten att besiktiga arbetena och kontrollera om de överensstämmer med de tekniska specifikationerna och om de tekniska rekommendationerna från SammaiMllningsfondens konsulter har genomförts. 4VL Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 94/09/61/015-2 i. PrQlefrçnamn Anläggning för biologisk rening och avloppsnät i Skydra, Grekland. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ» som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn : DEYA Skydras 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region : Makedonien 5. Proi ektbeskrivning 1. Anläggning av avloppsnät a) Restaurering av omgivning 2 500 m2 b) Reparation av kanter c) Reparation av trottoarer 2 000 m2 d) Tillfartsjärnväg för uppsamlingsledningar 5 000 m2 1 2. Anläggning för biologisk rening — Markinköp 13 652 m2 — Undersökning — — Pumpstation Brunnar för avloppsvatten f r ån s t a d en 100% 100% 3 1 U\3 Uppsamling av avloppsvatten Avioppsenhet Röta Saltuppsamlare Tillförselmätare Tillförselräknare Luftning - nitrifiering — avnitrifiering 1 Sättning för andra nivån Pumpstation vid utlopp Pumpstation - mixning Klorering Slamavskiljning Dehydrering av slam Pumpstation Automatisering Övriga arbeten i samband med installationen Driftprovning av installationen för 18 månader 1 1 2 2 1 1 2 2 1 1 1 2 1 1 1 100% Syfte Denna etapp av projektet syftar till att anlägga ett avloppsnät liksom att uppföra en anläggning för biologisk rening (inköp av mark, utarbetande av en undersökning och installation för rening av avloppsvatten). Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1997 arbeten Ekonomisk och social kostnads-/intäktaanalve Samhällsnytta. Förbättrad livskvalitet och folkhälsa för invånarna. Pä lång sikt kommer projektet att bidra till ekonomisk utveckling och decentralisering. mh 9. MiIiökonsekvensanalys Projektet torde vara förenligt med direktiv 91/271/EG med tanke på att avloppsvattnet nu hamnar i floden Loudia. Projektet skall uppfylla förordning nr 91446 från miljö ministeriet om regionalförvaltning och offentliga arbeten från januari 1994. 10» Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 1 830 000 Stödniva 85% Stöd frän Sammanhällninasfonden 1 555 500 q $5 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden nr 94/09/61/017 1. Proi ektnamn Avledning av avloppsvatten och biologisk rening i Palio de Kavala, Grekland. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: DEYA KavaIs 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region : Makedonien 5. Proi ektbeskrlvning' 1. Avloppsledningsnät 2 930 m 2. Pumpstationer för avloppsvatten: a) Huvudstation b) Sekundärstationer 2 enheter 10 enheter 3. Uppsamiare under havsytan 400 m 4. Anläggande av biologisk rening med en kapacitet pä 20 000 ekvivalenter/invånare. 5. Enhet för fosforsborttagning i anläggningen i staden Kavala 1 enhet u%t> 6. Avloppsledningar i staden Kavalas inre nät 3 000 m Syfte Andra etappen av detta projekt syftar till att fullborda anläggandet av ett avloppsledningsnät i Palio Kavalas. Avloppsvattnet kommer att ledas till den reningsanläggning som anläggs samtidigt som avloppsnätet. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1997 arbeten Utvärdering av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar Palio ligger 8 km sydväst om staden Kavala och sommartid femdubblas befolkningen p. g. a. turismen. Projektet syftar till att förbättra livskvaliteten och hälsan för Palios invånare vilket kommer att innebära utveckling av regionens ekonomi och infrastrukturer och på lång sikt decentra lisering. Mili ökonsekvensanalvs Palio har inget avloppsnät. Avloppsvattnet samlas i avloppsbrunnar vilket har till följd att grundvattnet förorenas. Dessutom kommer anläggandet av biologisk rening att bidra till saneringen av havet, dit avloppsvattnet leds. Projektet är således förenligt med direktiv 91/271/EG. Projektet skall uppfylla villkoren i dom nr 66717 frän miljöministeriet om regionalpolitik och offentliga arbeten av den 2 december 1993. C| Y> 10. Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 5 146 000 Stödniva 85% Stöd frän Sammanhållningsfonden 4 374 100 L{U Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond nr 94/09/61/026 Proi ektnamn Anläggning av ett sekundärt ledningsnät för avledning av avloppsvatten i Ioannina, Grekland. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3• Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn : DEYA Ioannina 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region : Epiros 5. Proi ektbeskrivning 3 8 000 m Ledningsnät för avloppsvatten 18 500 m Ledningsnät för regnvatten 5 800 enheter Brunnar Understation 100% Inköp av en fördämningstransportör 100% 100% Kablar för elektroproduktivitet 6. Svfte Denna etapp av projektet syftar till att anlägga separata ledningsnät för avloppsvatten respektive regnvatten. 4*> 7. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 juni 1995 arbeten 31 december 1998 8. Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys Samhällsnytta för 56 500 invånare i staden Ioannina som är regionhuvudstad Förbättrad livskvalitet för invånarna och ökade möjligheter för ekonomisk utveckling i hela regionen. i nordvästra Grekland. 9. Milj ökonsekvensanalvs Projektet syftar till minskade föroreningar eftersom avledningen av avloppsvatten tills nyligen skedde via brunnar som förorenar grundvattnet och skapade stora föroreningsproblem i sjön Ioannina. 10. Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 8 940 000 Stödniva 85% Stöd frän Sammanhâllninasfonden 7 599 000 4°>* Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 94/09/61/028 1• Proi ektnamn Anläggande av avloppsnät och uppförande av en anläggning för biologisk rening i Korfu, Grekland. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: DEYA Korfu 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: Joniska öarna 5. Proi ektbeskrivning Avledning av avloppsvatten 1. Uppsamlingsledningar 2. i pumpstation Tzavrou 3. 1 pumpstation Kontokaliou 4. 2 pumpstationer Alikon Potamon 5. Utloppsuppsamlare under havsytan 6. TJppsamlingspumpstation 7. Uppsamlingsbrunn under havsytan 14 250 m 100% 100% 100% 1 700 m 100% 100% Biologisk reningsanläggning 1. Markarbeten 2. Ingenjörsarbeten/civila arbeten 3. Elektromekaniska arbeten 62% 73% 78% \\ Syfte Den andra etappen av detta projekt syftar till att avloppsnätet i förorterna norr om staden Korfu skall färdigställas genom att regnvattnet leds mot havet och avloppsvattnet till den biologiska reningsanläggning som är under uppförande. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 juni 1995 arbeten - 31 december 1997 8. Beräkning av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar Samhällsnytta. Förbättrad livskvalitet och hälsa för 36 900 invånare i regionen, som har flest turister på Korfu. På lång sikt kommer färdigställandet av avloppsnätet och den biologiska reningsanläggningen att bidra till ekonomisk utveckling och till den decentralisering som är nödvändig p. g. a. av växande befolkning. 9. M 1H ökons ekvensanalvs Projektet uppfyller kraven i dom nr 16125 från miljöministeriet om regionalpolitik och offentliga arbeten av 1. 6. 1993. 10. Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 9 345 000 Stödniva 85% Stöd från Sammanhällningsfonden 7 943 250 q <$°L Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättande av sammanhållningsfonden Sammanfattning av projekt nr 93/09/61/029-2 3y 1. Proiektnamn Avloppsreningsverk i Agriniou. 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1. Namn: Ministère de l'Economie Nationale 2. 2. Adress: Platia Syntagmatos - 10180 Aten 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Nom: DEYA Agriniou 3. 2 Adress: Ministère de l'Intérieur - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: Västra Grekland 5. Proi ektbeskrivning a) b) c) d) 60 om en med kapacitet f i l t r e r i n g, (pumpanläggning för i n i t i al för h u v u d f l ö d e s m ä t a r e, Konstruktion av ett avloppsreningsverk för staden Agriniou 000 personekvivalenter. Förrening Konstruktion och elektromekanisk utrustning ingående spillvatten h ö j n i n g, sandavskiljare, galleröverbyggnad, o s v. ). Biologisk rening Konstruktion och elektromekanisk utrustning för två kompletta (föravskiljningstank, s e d i m e n t e r i n g s b a s s ä n g, l u f t n i n g s b a s s ä n g, pumpanläggning för för överskottsslam). Desinfektionsanläggning Konstruktion och elektromekanisk utrustning från utloppet till biologiskt (desinfektionsbassäng, flödesmätare, avloppsenhet, desinfektionsställe, desinfektionsapparat). Slambehandling Konstruktion och elektromekanisk utrustning för pumpanläggningen returslam, pumpanläggning sedimenteringsbassängerna överskottsslam reningsbanor från t i ll utlopp från t j 93 lagringsplats för avvattnat slam (förtjockning, avvattning, nödvändiga byggnader, filtrering osv. ) Administrationsbyggnad. Strömförsörjningscentral. Andra serviceinstallationer. Markarbeten, vägar, s t ä n g s e l, d r ä n e r i n g, trädplantering osv. Mätnings- och kontrollsystem, automation. Prov av anläggningens funktidn (12 månader). v a t t e n t i l l f ö r s e l, e) f) g) h) Syfte Projektet syftar till konstruktion och driftsättning av det avloppsreningsverk som beskrivs under 5) ovan för att ge direkt service. Tidsplan för arbetena Arbetets art Påbörjlis Avslutas Viktigaste 1 januari 1995 arbeten 31 december 1996 8 • Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys Projektet är av särskilt stort allmännyttigt intresse, eftersom det kommer att förbättra levnadsstandarden för 4 0 000 bofasta invånarna i regionen, bidra till miljöskydd och befolkningsökning på lång sikt samt decentralisering. Milj ökonsekvensanalys Projektet siktar till att förbättra insamling, rening och bortledning av spillvatten i s^fte att förbättra kontrollen av föroreningar, i synnerhet i sjön Trihonidas, som är en viktig biotyp. Projektet kommer att uppfylla bestämmelserna direktiv 271/91, eftersom det renade spillvattnet släpps ut i Akheloosfloden. Projektet skall uppfylla bestämmelserna i miljö-, planläggnings- och arbetrsministeriets beslut nr 31588 av den 29. 7. 1994. 10. Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: 4 675 410 Stödnivå: 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 3 974 099 ^ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättande av sammanhållningsfonden 1. Proi ektnamn nr 93/09/61/029-3 Bortledning och biologisk rening av spillvatten i Pirgos. 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1. Namn: Ministère de l'Economie Nationale 2. 2. Adress: Platia Syntagmatos - 10180 Aten 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Nom : DEYA Pyrgou 3. 2 Adress: Ministère de l'Intérieur - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: Västra Grekland 5. Proi ektbeskrivning Internt avloppsledningsnät med en längd av 3000 m. 1. 2. Central avloppsledning med en längd av 3000 m. 3. Avloppsreningsverk för spillvatten med en kapacitet om 50 000 personekvivalenter bestående av: 3. 1 Ledningsarbeten för ingående spillvatten. 3. 2 Bassäng för ingående spillvatten. 3. 3 Höj ningsanläggning. 3. 4 Förrening, flödesmätning. 3. 5 Luftningsbassänger. 3. 6 Sedimenteringsbassänger. 3. 7 Kloreringsanläggning. Slamförtjockare. 3. 8 3. 9 S l a m a w a t t n i n g. 3. 10 Pumpanläggning för returslam. 3. 11 Administrationsbyggnad. 3. 12 Rörsystem. 3. 13 Markarbeten. 3. 14 Infrastruktur. 3. 15 Elektriska installationer. 3. 16 Mätinstrument och laboratorieutrustning. 4. Utloppsledning för renat spillvatten, längd 1000 m. i-, «i $ Syfte Projektet syftar till att utöka staden Pirgos befintliga central avloppsledningsnät avloppsledning som skall leda fram till reningsverket, varifrån det renade spillvattnet kommer att ledas ut i Alfiosfloden. ett avloppsreningsverk i Pyrgos med en kapacitet om 50 000 personekvivalenter. konstruera Dessutom byggas skall och det en Tidsplan för arbetena Arbetets art Påbörjas Avslutas Viktigaste 1 januari 1995 arbeten 31 december 1997 8. Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalvs Projektet är av allmännyttigt intresse, eftersom det-, kommer att förbättra levnadsstandarden för 3 0 000 bofasta invånarna i staden, som har vuxit mycket kraftigt under perioden 1981-1991. De föreslagna anläggningsarbetena skall förbättra invånarnas levnadsstandard och stärka stadens roll som centrum för en rad verksamheter i anknytning till jordbruksproduktionen i regionen. 9. Miljökonsekvensanalvs Projektet siktar till att förbättra insamling, rening och bortledning av spillvatten i syfte att förbättra kontrollen av de föroreningar som uppstår genom den fortsatta ekonomiska och turistrelaterade utvecklingen av staden och från den fortsatta användningen av gödningsmedel, bekämpningsmedel osv. ,, mot bakgrund av att jordbruk är regionens huvudnäring. Projektet kommer att uppfylla bestämmelserna direktiv 271/91, eftersom det renade spillvattnet släpps ut i Alfiosfloden. Projektet skall uppfylla bestämmelserna i miljö-, planläggnings- och arbetsministeriets beslut nr 342480 av den 12. 1. 1995. 10. Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: 5 885 000 Stödnivå: 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 5 002 250 4«jfc Of fentïlrÇgoTanae av huvudpunkterna i besluten cmTevTTTande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättande av sammanhaIlningsfonden Sammanfattning av projekt nr 93/09/61/030 i. ProjeKtnftmn Vattenförsörjning, avloppsledningsnät ooh biologiskt avloppsreningsverk i staden Thiva. 2. Qrqan, som ansvarar <flr aaeftfran 2. 1. Namn: Ministère de l'Economie Nationale 2. 2. Adress: Platia Syntagmatos - 10180 Aten 3. Oraan som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Nom: DEYA Thiva 3. 2 Adress: Ministère de l'Intérieur - Stadiou 27, Aten 4. PlajLA 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: Centrala Grekland 5. ?rojefctfreffcrjvnjng Vattenförsörjning, avloppsledningsnät och biologiskt avloppsreningsverk i staden Thiva 1. 2. 3. 4. Utläggning av ett vattenförsörjningssystem, längd 26 000 m. Konstruktion av avloppsledningsnät för spillvatten, PVC-ledningar 041, total längd 47 400 m. Central avloppsledning, längd 2 000 m. Avloppsreningsverk med en kapacitet om 40 000 personekvivalenter bestående av följande: 4. 1 Pumpanlåggning för ingående spillvatten. 4. 2 Förrening: (a) Intag och förrening, ledningar. (b) Intagsgaller. (c) Slamavskiljning och avskiljning av skum och andra flytande substanser. 4. 3 Ventilering och luktreducering av byggnader för avloppsintag och intagsgaller. 4. 4 Biologisk rening: (a) Uppdelningsbrunn för luftningsbassänger. (b) Luftningsbassänger. 4. 5 Slutsedimenteringsbassänger. ^\ 4$^r Re t ur s lam. "4/^"•• Rotationsfilter. 4H8^. Desinfektion. 4. 9 Slambehandling (förtjockning och avvattning). 6. Sygfce Projektet har följande mål: (a) Rationell styrning av och minskning av låckage i vattenförsörjningsnätet genom olika förbättringar, utbyten och tillägg i det förefintliga nätet. (b) Utläggning av ett avloppsledningsnät som för ut spillvattnet i en central avloppsledning som i sin tur leder fram till reningsverket. 7. Tidsplan för arbetena Arbetets art Viktigaste arbeten rjas AvsTutas" 1 januari 1993 3^clëcembêrl998 8. Ekonomisk och social kostnads-/intåkts a n a lv Projektet är av sårskilt stort allmännyttigt intresse, eftersom det kommer att förbättra levnadsstandarden för ungefär 22 500 bofasta invånarna i Thivaregionen samt på lång och decentralisering. befolkningsökning bidra till sikt 9. Mil i ökonaelcvenaanalva Projektet siktar till att förbättra insamling och bortledning av spillvatten och dagvatten i syfte att förbättra kontrollen av föroreningar. Projektet kommer att uppfylla bestämmelserna direktiv 271/91, eftersom det renade spillvattnet skall ledas ut i Ilikisjön. Projektet skall uppfylla bestämmelserna i miljö-, planläggnings- och arbetsministeriets beslut nr 31430 av den 25. 5. 1994. 10. Kpfttmfor oçh ft34 (1 «ÇU) Projektets totalkostnad: 17 228 000 atfidûiyl: 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 14 634 800 4*s Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 94/09/61/031-1 i. PT>r>1?lr<"r>yTT' Avledning av avloppsvatten i Xylokastro. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3• Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Kommunfullmäktige i Xylokastro 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: Peloponnesos 5. Proi ektbeskrivning Tryckledning Central pumpstation Mellanpumpstation Mekanisk utrustning till central pumpstation Mekanisk utrustning till mellanpumpstation Mekanisk utrustning till fyra brunnar Avloppsnät Inköp av rör Anslutningar - tillbehör Asfaltering 1 980 m 45% 45% 30% 30% 30% 2 500 m 2 500 m 1 000 enheter 15 000 m2 6. Syfte Projektet syftar till att anlägga ett avloppsnät för avledning av avloppsvatten till anläggningen för q ^9 biologisk rening i staden vars uppförande bekostas genom ENVIREG. 7. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1996 arbeten 8. Ekonomisk och social kostnads-/intåktsanalvs Xylokastro är en kommun nära havet som sommartid besöks av många turister. Stadens invånarantal som normalt uppgår till 6 000 femdubblas under sommaren. Projektet syftar till förbättrad infrastruktur och folkhälsa för ortens invånare och turister. 9. Mili ökonsekvensanalvs För bara kort tid sedan fanns inget avloppsnät alls i regionen. Avledningen skedde via små privata avlopps- brunnar som förorenade kustområdet. Genom anläggandet av ett avloppsnät som ansluts till reningsanläggningen blir regionens miljöproblem lösta. 10. Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 447 000 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 379 950 Ito Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 94/09/61/031-2 1. P™-|»1rl-Tianm Vattentillförsel och avledning av avloppsvatten i Kiatou, Grekland. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Kommunstyrelsen i Kiatou 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: Peloponnesos 5. Proi ektbeskrivning 1. Avloppsnät : — — Anläggande av en avloppsledning 3 000 m Pumpstation 40% 2. Vattenledningsnät — — 6. Svfte Anläggande av vattenledningar Vattenreservoar 23 000 m 1 enhet Med gemenskapsstöd från I. F. C. har den centrala utlopps- ledningen och det sekundära avloppsnätet anlagts. Syftet med denna etapp av projektet är att anlägga ännu en ,V> -i avloppsledning genom vilket avloppsvattnet skall ledas till >5 oL den biologiska reningsanläggningen vars uppförande finansieras genom ENVIREG liksom den utvidgning av vatten ledningsnätet som är nödvändig för att förbättra stadens vattenförsörjning. 7. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1996 arbeten 8. Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys Kiatou är en stad nära havet som sommartid besöks av många turister. Invånarantalet som normalt år 9 000 femdubblas under sommaren. Projektet syftar till att förbättra infrastrukturer och folkhälsa för ortens invånare och turister. 9. Mili ökonsekvensanalvs För bara kort tid sedan fanns inget avloppsnät alls i regionen. Avledningen skedde via små privata avlopps- brunnar som förorenade grundvatten och kust-. Projektet syftar till att lösa miljöproblemen. 10. Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 1 663 628 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 1 414 084 $ © • >> Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 94/09/61/032 1. Proi ektnamn Avledning av avlopps- och regnvatten i Veria, Grekland. 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Platia Syntagmatos, 10180 Aten Grekland 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: DEYA Veria 3. 2 Adress: Inrikesministeriet, Stadiou 27 Aten, Grekland 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region : Makedonien 5. Beskrivning Avlopps- och regnvattennät med en längd på 47 000 m. 6. Syfte Denna etapp av projektet syftar till a) uppsamling av kommunalt avloppsvatten i en central uppsamiingsanläggning och transport av detta till reningsanläggningen, b) förbättring av befintliga nät för avledning av avlopps- och regnvatten genom utbyte av vissa delar liksom utvidgning av näten i återstående stadsdelar. ^ e^ Tidsplan för arbetena a b te Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 januari 1995 arbeten 31 december 1999 Beräkning av kostnader och sociala och ekonomiska fördelar Veria är näst Thessaloniki den stad som har störst- betydelse för den ekonomiska och administrativa utvecklingen i regionen Makedonien. I Veria,med omgivningar finns industrier (jordbruksprodukter) som sysselsätter ett stort antal invånare, framför allt sommartid. Projektet har uppenbar social betydelse eftersom det syftar till att förbättra livskvaliteten och hälsan för 3 9 619 invånare och långsiktigt regionens ekonomiska och strukturella utveckling. 9. Mili ökonsekvensanalys Stadens regnvatten rinner^ ut i floden Tripotamos och därifrån via diket T66 mot floden Aliakmonas och vidare mot havet i regionen Klidi, en region som sedan 1989 skyddas genom RAMSAR-fördraget. Följaktligen är projektet förenligt med direktiv 91/271. 10 Kostnader och tilldelning (i ecu) Total kostnad 4 245 033 Stödnivå 85% Stöd från sammanhållningsfonden 3 608 278 5Ö* Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 94/09/61/033-1 1. Proi ektnamn Avledning av avloppsvatten i Patras, Grekland. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: DEYA Patras 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region : Peloponnesos 5. Proi ektbeskrivning Ledningsnät för avloppsvatten Ledningsnät för regnvatten Uppsamlare Anläggande av uppsamlingsbrunnar Rengöring av uppsamlingsbrunnar Pumpstationer 56 140 m 37 450 m 13 820 m 710 enheter 7 900 enheter 10 enheter 6. Svfte Projektet syftar till att anlägga ett avloppsnät för avledning av avloppsvatten i staden Patras. ^oé 7. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 april 1995 arbeten 31 december 1999 ^ — — • — • — — — ^ - ^ - ^ — L — —— —— — ^ — ^ —. I • — ^ — ^ — ^ ^. 8. Ekonomisk och social kostnads-/intaktsanalvs Projektet syftar till förbättrad livskvalitet för invånarna i staden, som är ett universitets- och kulturcentrum västra Grekland. Dessutom utvecklas stadens kustområde snabbt, vilket kommer att innebära ekonomisk utveckling i regionen genom handels- och turistverksamhet. 9. Mili ökonsekvensanalvs Projektet är förenligt med direktiv 91/271 eftersom de redan allvarliga föroreningarna av Patrasbukten kommer att minska. 10. Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 32 100 000 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 27 285 000 \cT\ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond nr 94/09/61/037-2 1. Proi ektnamn Anläggande av avloppsnät i Xanthi, Grekland. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: DEYA Xanthi 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region : Trakien 5. Proi ektbeskrivning Avloppsledningar Kontrollhytter Färskvattenledningar Regnvattenledningar Vattenposter Asfaltfundament Stenläggnng 19 500 m 220 enheter 19 000 m 4 000 m 100 enheter 75 000 m2 2 700 m2 6. Syfte Projektet syftar till anläggande av en del av avlopps systemet i olika förorter till staden Xanthi. Projektet är av speciell art eftersom det består av små utvidgningar av avloppsnätet i ganska smala gator, vilka av nödvändighet medför små ingepp för att säkerställa vattenförsörjning och avledning av regnvatten eftersom de smala gatorna endast Ço s tillåter att en enda brunn anläggs för avledning och tillförsel av vatten. Detta projekt är uppföljare (2:a etappen) av det projekt som påbörjades redan 1993 och som är nödvändigt för att avloppsnätet skall fungera fullständigt och tillförlitligt. 7. Tidsplan för arbetena n 111 B S E E a e s a s a a s sB i , Kategori av arbete -——---—•. Igångsättning i, i - i i i •• ,i i i i Slutförande. — Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1995 arbeten 8. Beräkning av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar Som huvudstad i nomos Xanthi är staden administrativt och ekonomiskt centrum i regionen som har stora möjligheter till ekonomisk och industriell utveckling. Färdigställande av stadens avloppssystem kommer att bidra till en förbättring av infrastrukturen liksom livskvaliteten för de 40 000 invånarna i denna gränsstad och även till bibehållen befolkning och arbetskraft i regionen som en följd av utvecklingen. 9» Mili ökonsekvensanalys Projektet syftar till att färdigställa stadens avloppsnät och att ansluta det till en redan fungerande renings anläggning liksom till förbättring av vattenförsörjningen i staden Xanthi. 10» Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 1 993 355 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 1 694 352 *>ec) Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond nr 94. 09. 61. 039 1. Proi ektnamn Anläggande av en modern soptipp i Patras. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Kommunen Patras 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland # 4. 2 Region: Västra Grekland 5. Proi ektbeskrivning Anläggande av ny soptipp Upprustning av gammal soptipp 42% 100% 6. Syfte Miljöskydd. Lösning på okontrollerad dumpning av avfall ^Ö '\ 7. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1. 1. 1995 arbeten 31. 12. 1997 ^ — • — — a a a g a a a B a a a; 11. 1 :assssasaBsss««n—cmBBS^sassgesasssBasessJ 8. gv?n?mlfljt ?T* s o c i al kostnads-/intäktsanalys Balans mellan inkomster av och kostnader för funktionen. 9. M4. 11 ?\fflQflakvensanal vs Skydd av miljö och folkhälsa mot okontrollerad dumpning av avfall. Väsentligt förbättrad livskvalitet. 10. ^^"^liSaetT ~,~1" stöd (ecu) Total kostnad 2 576 000 Stödberättigade kostnader (efter 27. 7. 1994) 2 576 000 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 2 180 600 1>M Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Projektsammanfattning nr 94/09/61/043 1. Projektnamn Slutförande av avloppsbehandlingsanläggningen i Thessalonikis turistområde 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Organisationen för avloppssystemet i Thessaloniki (Thessaloniki Sewerage Organisation) 3. 2 Adress: Tsimikis 98 - 546 22 THESSALONIKI 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: CENTRALA MAKEDONIEN 5. Projektbeskrivning Slutförande av avloppsinstallationer Bassängavlopp Inlopp Separationskammare Försedimenteringsbassäng Luftningsbassäng Anslutningar för kontroll av flödet till eftersedimentering Eftersedimenteringsbassäng Desinficeringsenhet Cirkulationspumpenhet Slamförtjockare 21% 46% 16% 5% 2% 74% 9% 29% 18% 32% >sn- Pumpenhet för förtjockat slam 18% VB Rötkammare Avvattning Pumpenhet för gallerrens Administrationsbyggnad Verkstad, maskinrum Transformatorbyggnad, koppel Rörledningar för avloppsvatten och gallerrens Vattentillförsel och spolvattensystem Vägbeläggning, anläggning, stängsel, regnvattensuppsamlare Tillhörande utrustning och laboratorium Utebelysning, åskledare Allmänna markarbeten, igenfyllning Kontrollrum och instrument Provdrift Drift Avfallsränna Markplantering Ytterligare utrustning Syfte 29% 25% 10% 5% 2% 73 % 38 % 95 % 76 % 58 % 20 % 13 % 76 % 100 % 100 % 2 % 100 % 100 % Behandling av avloppsvatten från föroreningsbelastningen i regionen och skydd av Thessalonikibukten. tätorter i 11 kommuner, minskning av Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Arbeten 1. 1. 1995 31. 12. 1996 ' I II J •• m i i ' i in ——————g-—Ma-am x a o e a — a a — a »a 111 n 11 aaaacagaa i ' g Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Sysselsättning för hela projektet. Vid drift: direkt: Vid drift: indirekt 2-3 personer 8 personer Vid genomförandet: Indirekt vid genomförandet: 135 personer/år direkt: indirekt: 45 personer/år •5-K-! 9. Miljökonsekvensanaivs Miljöskydd och folkhälsoskydd. Skydd av Thessalonikibukten. Byggandet måste vara förenligt med de miljövillkor som uppställts av miljöministeriet genom beslut 13059/19. 11. 1992. ^ 10. Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 2 743 000 Stödberättigande kostnader (efter 27. 7. 1994) 2 743 000 Stödnivå 85% Stöd från Sarnmanhållningsfonden 2 331 550 ^4é Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 94/09/61/046 1. Proi ektnamn Avloppsreningsverk för staden Rhodos. 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Platia Syntagmatos, 10180 Aten Grekland 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: DEYA RHODOS 3. 2 Adress: Stadiou 27 Aten Grekland - Inrikesministeriet 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: Egeiska havet - Nomos de Dodekanissa 5. Beskrivning Anläggande av en reningsanläggning för kommunalt avlopps vatten. De arbeten som skall göras efter den 1 januari 1995 är följande: — — — — — — — — — — — — — Jordschaktning Inspektionsbrunnar Biologiskt lager Slutlig sättning Desinficering Pumpstation Förbehandling Sättning-luftning Utgångsarbeten Slamrening Dehydrering Automatisering Fysisk förvaltning 6 3 77 74 75 13 57. 12 41. 69 45. 19 97 98. 36 100 100 Vi v Byggnation Utbildning Utrustning 98. 03 100 46. 35 6. Syfte Färdigställande av avloppsnät och reningsanläggning för kommunalt avloppsvatten 7. Tidsplan för arbetena arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 januari 1995 arbeten 31 december 1996 • •!••• — ••! •• • •— • i n— • i. m ^ — m—. —m • • • i i — i— T ^ —— —• " • — — ^ ^ ^ * i ^ ^ — ^" Ä ^ M B M N — M M H * _M 8. Beräkning av kostnader och socioekonomiska fördelar Allmännytta - Förbättring av folkhälsan. 9. Mili ökonsekvensanalys Minskning av föroreningar. Projektetapperna skall uppfylla kraven i dom nr 68625 från miljöministeriet om regionalpolitik och offentliga arbeten av den 15 februari 1994. 10. Kostnader och tilldelning (i ecu) Total kostnad 7 770 000 Stödnivå 85% Stöd frän sammanhållningsfonden 6 604 500 *5<U Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviyande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av Sammanhållmngsfonden Projektsammanfattning nr 94. 09. 61. 047 1. Projektnamn: Genomförande av avfallshantering i Zanthe 2. Qrgan gom ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Sammanslutning av renhållningsföretag i kommunerna i Zante Adress: Inrikesministeriet Stadiou 27, 101 83 ATEN 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: Joniska öarna 5. Projektbeskrivning Anläggning av täta membran. Markarbeten för anläggning av skyddslager för membran. Anläggning av ledningar för bortledning av biogas och uppsamling av kondens. Inrättande av ett kanalsystem för bortledning av kondens. Anskaffande och installation av en kondenspump. Anskaffande och installation av en fordonsvåg. Anläggning av en tillfartsväg. Asfaltering av tillfartsvägen utmed 2 km. Återvinning av avfall. Anläggning av en reningsrelief. Tätning av stödarmering, skarvlängd och anläggningar. Arbeten för utnyttjande av kondens och biogas. Upprustning av den tidigare anläggningen med en förbränningsugn som använts för förbränning av avfall och upprustning av området. Mc) Anskaffande av en tankbil till en kostnad av 20 miljoner GRD. Kvalitetskontroll av hela tätmngsförfarandet. ta o 6. Sïfte Att skydda miljön mot okontrollerad avfallsdumpning i Zante. 7. Tidsplan för arbetena Huvudsakliga arbeten 1. 1. 1995 31. 12. 1996 8. Beräkning av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar Inkomster och driftskostnader uppväger varandra. Direkt skapade arbetstillfällen under genomförandeskedet: 22 manår. Direkt skapade arbetstillfällen under driftskedet: 4 platser. Indirekt skapade arbetstillfällen: Under genomförandeskedet: 6. Under driftskedet: 2. 9. Miljökonsekvensanalvs Miljöskydd och minskade föroreningar till följd av avfall i fast form. Nya förvaltningsmetoder. 10. Kostnader och stöd (ecu) Totala kostnader 1 060 000 Stödberättigande kostnader (efter 27. 7. 1994) 1060 000 Stödniyå 85 % Stöd från Sammanhailningsfonden 901000 §<IA Offentliggörande av väsentliga inslag i beslut om tilldelning av finansiellt stöd enligt rådets förordning 1164/94 om inrättande av en sammanhållningsfond 93. 09. 61. 048 1. Projektets titel Avloppsnät och biologisk reningsanläggning i staden Igumenitsa 2. Myndighet, som ansvarar för ansökningen 2. 1. Namn: Finansdepartementet 2. 2. Adress: Pl. Syntagmatos, 10180 Aten 3. Myndighet, som ansvarar for projektets genomförande 3. 1. Namn: Inrikesdepartementet, kommunen Igumenitsa 3. 2. Adress: Stadiu 27, Aten 4. Plats 4. 1. Medlemsstat. Grekland 4. 2. Region: Epirus 5. Beskrivning Projekt nr 94/09/61/048: Avloppsnät och biologisk reningsanläggning i staden Igumenitsa: -anläggning med avloppsrör -med naturligt fall: 2 150m -utloppsrör: 2 160 m 2 pumpstationer med en kapacitet på 2x25+50kW Reningsanläggning med en kapacitet för 27 000 innevånare Utloppsrör under vatten, (längd 225 m) Avloppsnät (sekundärt): 48 km Anslagen för 1994 skall användas till att påbörja anläggandet av avloppsnät och rörledningar. Projektet omfattar följande: fyllning, tillfartsvägar, inhägnad, tilläggsanläggningar, skyddssystem och externa nät. & • * < *. 6. Mål Integrerad behandling av dagvatten. Utvidgning av avloppsnätet och reningsanläggningen för dagvatten. Tidsplan Kategori arbete Inledning Avslutning Huvudfas 1 januari 1993 31 december 1997 8. Värdering av kostnader och ekonomiska och sociala fordelar I allmänhetens intresse, förbättring av livskvaliteten. 9. Värdering av miljöpåverkan Miljöskydd genom bortledning av dagvatten. Skydd av folkhälsan. Detta är av särskild betydelse, eftersom Igumenitsa kommer att vara en av de viktigaste städerna för inresa till och utresa från Grekland. 10. Kostnader och stöd (i ecu) Kostnader totalt Stödberättigade kostnader (efter den. ). Stödsats Stöd från sammanhållningsfonden: 11 099 000 ecu 9 430 000 ecu (Vid intäktsskapande investeringar: Kostnader totalt Stödberättigade kostnader efter den De kostnader som stödberäkningen grundar sig på (efter avdrag för intäkter) Stödsats Stöd ) ^3 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 94/09/61/049 1. Proi ektnamn Anläggande av avloppsnät i Skiathos. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: DEYA Skiathou 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: Nomos Magnisias 5. Proiektbeskrivning Avloppsnät 6 100 m 2 850 m Nät för avledning av regnvatten Kontrollbrunnar 195 st 6. Svfte Projektet, vars andra etapp är under genomförande, syftar allmänt till anläggande av ett internt avloppsnät och regn vattensnät i staden Skiathos. Dessutom syftar det till omläggning av avloppsledningna för att vissa delar av staden skall kunna anslutas till avloppsnätet. fem 7. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1997 arbeten 8. Beräkning av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar Samhällsnytta för en stad vars invånarantal uppgår till 22 000 (förbättrad livskvalitet och folkhälsa). Dessutom kommer projektet att, i enlighet med föreskrivna kriterier, bidra till att förbättra funktionen hos den biologiska reningsanläggningen som idag tar emot starkt förorenat avloppsvatten. 9. MiIi ökonsekvensanalvs Effekten av arbetena med detta projekt på miljön är positiva eftersom de kommer att bidra till att sanera grundvattentäkter under markytan i regionen som förorenats av avloppsbrunnar liksom till skydd av regionens kust- och havsmiljö. 10. Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 2 354 000 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 2 000 900 Sis Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 94/09/61/049-1 1. Proi ektnamn System för avledning av avloppsvatten i Karditsa, Grekland. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: DEYA Karditsa 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: Thessalien 5. Proi ektbeskrivning Ledningsnät för avloppsvatten 62 000 m Ledningsnät för regnvatten 22 000 m Pumpstation B för avloppsvatten 1 Utvidgning - modernisering av pumpstation A 1 Inköp av mekanisk utrustning 2 enheter Undersökning av avloppsarbeten 100% M 6 Syfte Projektets andra etapp syftar till färdigställande av a) ett ledningsnät för avledning av avloppsvatten och b) ett ledningsnät för avledning av regnvatten liksom uppförande av pumpstationer med den mekaniska utrustning som krävs för att den befintliga biologiska reningsanläggningen skall fungera effektivt och funktionellt. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 juni 1995 arbeten 31 december 1997 Ekonomisk och social kostnads-/intåktsanalvs Stadens befolkning ökar snabbt och beräkningar visar att invånarantalet före år 2000 kommer att uppgå till 51 000, varav 46 000. bofasta. Projektet kommer att bidra till förbättrad folkhälsa liksom på lång sikt till regionens ekonomiska utveckling och decentralisering. Mili ökonsekvensanalvs Projektet syftar till att anlägga separata system för avledning av avloppsvatten respektive regnvatten för att hejda föroreningarna av floderna Mega och Pinios. Därigenom kommer projektet att vara förenligt med direktiv 91/271/EG. Projektet syftar också till att avskaffa de avloppsbrunnar som en stor del av befolkningen använder och som förorenar grundvattnet. 10 Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 4 300 000 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 3 655 000 "Si •* Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 94/09/61/054-1 1 • P-rnjttlct-. narnn Avledning och biologisk rening av avloppsvatten i Kozani. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3• Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn : DEYA Kozani 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region : Makedonien 5. Proi ektbeskrivning Vattenförsörjning - Avledning av avloppsvatten — Ledningsnät för avloppsvatten — Vattenledningsnät 53 520 m 46 140 m — Central utloppsledning — Vattenreservoar — Pumpenheter — Telekontroll - System för intern kommunikation vid en pumpstation 18 000 m 2 500 m3 2 enheter 1 enhet Anläggning för biologisk rening — Förberedelsearbeten — Hydroelektrisk station 1 enhet 1 enhet ^W 1 enhet Administrationsbyggnad Fosforsuppsamling 1 enhet Interna uppsamlare Brunnar 1 enhet Automatisk sekundärstation 1 enhet Luftning - avnitrifiering Infrastrukturarbeten och -utrustning Slutplanering Fysisk planering Pumpstationer för cirkulation och slamavskiljning Gödning - dehydrering av slam Desinficering Drifttest under 24 månader Syfte Syftet med denna etapp av projektet är att anlägga vattenledningsnät och avloppsnät till och från staden Kozani liksom att uppföra en anläggning för biologisk rening. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1997 arbeten Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys Kozani är regionalt centrum i västra Makedonien. Regionen där staden är belägen är rik på brunkolsfyndigheter. Följaktligen upplever regionen en snabb ekonomisk utveck ling. Projektet syftar till att förbättra infra strukturerna för att på lång sikt säkerställa decentrali sering. Milj ökonsekvensanalvs Projektet torde vara förenligt med direktiv 91/271/EG eftersom avledningen av avloppsvatten från tätorter nu sker *>V3 till sjön Polyfitou och floden Aliakmona. Projektet skall uppfylla villkoren i förordning nr 6663 0 från miljö ministeriet om fysisk planering och offentliga arbeten av 31. 1. 1994. 10« Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 13 890 000 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 11 806 500 ^ O Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättande av sammanhållningsfonden Sammanfattning av projekt nr 9^/09/61/055-3 !• Proi ektnamn Bortledning av spillvatten samt avloppsreningsverk i Yiannitsa. 2. Organ som ansvarar för ansökan 2. 1. Namn: Ministère de l'Economie Nationale 2. 2. Adress: Platia Syntagmatos - 10180 Aten 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Nom: DEYA Yiannitson 3. 2 Adress: Ministère de l'Intérieur - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: Makedonien 5. Proi ektbeskrivning 1. Utläggning av central avloppsledning, längd 880 m. Konstruktion av avloppsledningsnät för spillvatten 2. (vattendragsreglering), längd 2 100 m. Konstruktion av biologiskt reningsverk, kapacitet 35 000 personekvivalenter: 3. 3. 1 Förrening. 3. 2 Biologisk rening. 3. 3 Desinfektion. 3. 4 Slambehandling. 3. 5 Administrationsbyggnad. 3. 6 Strömförsörjningscentral. 3. 7 Andra arbeten. 3. 8 Mätning, kontroll och automationssystem. 3. 9 Drift i tolv månader. 6. Syfte Projektet syftar till konstruktion och driftsättning av det avloppsreningsverk som beskrivs under 5). Ett"separat dräneringsnät dagvatten (vattendragsreglering) som skall ledas till Loudiasfloden, medan spillvattnet skall ledas till reningsverket genom den centrala avloppsledningen. konstrueras skall för ^A 7. Tidsplan för arbetena Arbetets art Påbörjas Avslutas Viktigaste 1 januari 1994 arbeten 31 december 1998 8. Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys Projektet är av särskilt stort allmännyttigt intresse, eftersom det kommer att förbättra levnadsstandarden för 25 000 bofasta invånarna i staden Yiannitsa samt på lång sikt bidra till ekonomisk utveckling och decentralisering. 9. Miliökonsekvensanalvs Projektet siktar till att förbättra insamling, rening och bortledning av spillvatten i syfte att förbättra kontrollen av föroreningar. Projektet kommer att uppfylla bestämmelserna direktiv 271/91, eftersom det renade, spillvattnet skall ledas ut i avledningsbrunn 66 i Yiannitsa som i sin tur töms i Loudiasfloden. Projektet skall uppfylla bestämmelserna i miljö-, planläggnings- och arbetsministeriets beslut nr 33361 av den 14. 11. 1995. 10. Kostnader och stöd (i ecu) Projektets totalkostnad: 3- 703 000 Stödnivå: 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 3 147 550 S Vu Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond nr 94/09/61/064 1. Projektnamn Vattenförsörjnings- och avloppssystem i Livadia, Grekland. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn : DEYA Livadia 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: "Sterea Elias" 5. Proi ektbeskrivning 1. Vattenförsörining a) Uppsamlare b) Reservoar c) Ombyggnad och modernisering av pumpstationen i regionen Chlià d) Dräneringsledning vid pumpstationen i Chlià 21 000 m 640 m3 1 st 1 st 1 st 2. Avledning av avloppsvatten a) Ledningar för uppsamling av avloppsvatten b) Anslutningar c) Uppsamlare för regnvatten d) Åtgärdande av flodbädden 45 000 m 2 000 st 15 000 m 450 m ^ Syfte Syftet med projektet är att åstadkomma nät för tillförsel av färskvatten och avledning av avloppsvatten i staden liksom möjlighet att leda regnvattnet mot den åtgärdade sträckan av flodbädden för att undvika översvämningar i staden med omnejd. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1999 arbeten Utvärdering av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar Samhällsnytta. Förbättrad livskvalitet för 19 000 bofasta invånare i Livadia och möjlighet till bättre utveckling av infrastrukturer för administration och turism. Miliökonsekvensanalys Projektet syftar till utnyttjande av nät för tillförsel av färskvatten och regnvatten och för avledning av avloppsvatten vilket kommer att innebära förbättrad dricks vattenkvalitet i regionen och samtidigt förbättrad livskvalitet för invånarna i Livadia. Under perioden 1981 - 1991 ökade stadens befolkning med 6,3% eftersom Livadia är det administrativa och kommersiella centret i en jordbruksregion som också besöks av turister på väg till turistorter som Delphi etc. 10 Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 9 400 000 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 7 990 000 ecu lne. Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden nr 94/09/61/066 1. P f n j f t l r f r r i a nm Avloppsnät och nät för uppsamling av regnvatten i Tymavos, Grekland. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn : DEYA Tyrnavou 3. 2 Adress: Inrikesministeriet - Stadiou 27, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: Thessalien 5. Proi ektbeskrivning Avloppsnät 31 500 10 000 Nät för uppsamling av regnvatten Kontrollställen Anslutningar Uppbyggnadsdel av två pump- stationer Elektromekanisk utrustning i pumpstationer Fördämningsutrustning 900 enheter 2 340 enheter 2 enheter 2 enheter 1 enhet 6. Syfte Denna etapp av projektet syftar till färdigställande av anläggande av avloppsnät och nät för uppsamling av regn vatten för att täcka hela behovet i staden Tymavos. ^ 7. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga 1 januari 1995 31 december 1998 arbeten Utvärdering av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar Stor social nytta med tanke på att projektet säkerställer inte bara förbättrad livskvalitet och hälsa för 12 200 invånare i regionen utan också bidrar till en harmonisk utveckling av infrastrukturer och på lång sikt till ekonomisk utveckling och decentralisering. Mili ökonsekvensanalvs Staden Tymavos har fram till idag inte haft något avlopps- och regnvattennät. Avledningen sker via avloppsbrunnar som förorenar grundvattnet under markytan. Dessutom förvärras föroreningarna alltmer i stadens centrum där befolknings tätheten är ganska hög. Eftersom staden är belägen på en slätt förs regnvattnet inte heller automatiskt bort, och följaktligen har staden översvämmats två gånger, 193 5 och 1972. De arbeten som utförs inom ramen för detta projekt kommer att bidra till att lösa problemen. 10 Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 6 785 000 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 5 767 250 ^33C Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden Sammanfattning av projekt nr 95/09/61/003 1. Projektnamn Staden Khanias vattenförsörjning 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Staden Khanias kommunala bolag för vatten och avlopp 3. 2 Adress: AV. de Kydonias, Khania 73100 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: Kreta 5. Projektbeskrivning A. UNDERSÖKNINGAR 1. Genomförbarhetsstudier av småskaliga reservoarer. 2. Undersökningar och anbudsförfarande i fråga om ändring av befintliga anläggningar + elektromekanisk utrustning) för att möjliggöra automatisering, utvidgning och bättre kontroll av nätet. (pumpstationer, (fundament reservoarer och nät 3. Undersökningar och anbudsförfarande för utvidgning av nätet och utbyte av ledningar. ^3> 4. Undersökningar och anbudsförfarande för anläggningens kontrollrum. B. ARBETEN — förvaltning av Instrument avsedda vattenledningsnätet för mätning av kvalitets parametrar i syfte att upptäcka klorrester, kompressionsapparater, instrument för tryckmätning. ) (mätapparater, apparatur för modernisering och rationell — Tilldelning från D. E. Y. A. CH i datorer och logistik (nät, AUTO CAD, projekt, Coreldraw etc. ) (centralstation, — Automatisering av distributionssystemet genom anläggning av systemet SCADA kommunikationsledningar, automatiseringsinstrument, ändringar av befintlig infrastruktur, kompletterande materiel, utrustning till pumpstationer och reservoarer, utbyte av utrustning som inte kan automatiseras), förbättring av elektromekaniska apparater, anläggning av kontrollrum för inrättande av centralstationen. stationer, lokala Utbyte eller renovering av befintligt nät på 14 000 m. Anläggning eller renovering av dammluckor och besöksutrymmen i syfte att förbättra nätets funktion. Anläggning av 10 000 m huvudnät. Anläggning av 32 000 m sekundärnät. Uppförande av två reservoarer på vardera 6 500 m3 med kringutrustning (dammluckor, ledningar, klorering, anläggning av klorerings- och kontroll utrustning). Anläggning av en reservoar på 2 000 m3 med kringutrustning. Anläggning av en reservoar på 1 000 m3 med kringutrustning. Tillägg med 1 000 m3 till en reservoar. Ledning på 8 000 m till pumpstationen i Aya och reservoarerna i Vante med kringutrustning och ändringar (dammluckor, besöksutrymmen etc. ) i syfte att ansluta dessa till befintligt nät. Mekanisk vattenfiltrering som anskaffas genom ett annat organ. 6. Syfte 5^S Syftet med projektet är att göra besparingar och att på ett rationellt sätt förvalta vattenresurserna samtidigt som dricksvattnets kvalitetsegenskaper förbättras. ^ 9' Huvudsyftet är att lösa kvantitets- och kvalitetsproblem i fråga om dricks vatten liksom distributionsproblemen. Enligt uppgift från det kommunala bolaget för vatten och avlopp i Khania har staden en vattenbrist under sommarsäsongen på 3 0% som gradvis tilltar. 7. Tidsplan för genomförandet Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Undersökningar 1. 1. 1996 Huvudsakliga arbeten 1. 1. 1996 31. 12. 1996 31. 12. 1999 8. Utvärdering av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar Sysselsättning som skapas genom undersökningarna: direkt 18 indirekt 80 Sysselsättning som skapas efter genomförandet: direkt 2 indirekt 10 Investeringarna på vattenförsörjningsområdet säkerställer en lämplig vatten försörjningsnivå för staden Khania och tillräcklig service till turismen i fråga om vattenbehov. Besparingen av dricksvatten beräknas för perioden 1 9 9 9 - 2 0 14 till 13 414 992 m3. 9. Miljökonsekvensanalys Förstärkning av vattenledningsnätet och en permanent kontroll av sprickor kommer att resultera i besparingar av vattenresurser som för perioden 1994-2015 beräknas till 13 414 992 m3 dricksvatten. Ur denna synvinkel bidrar projektet till Europeiska unionens mål för besparingar och rationell förvaltning av vattenresurser. Detta projekt bidrar också till bevarandet av vattenresurser i Khania-regionen som står inför allvarliga problem i kombination med tilltagande minskning av regn. *5kO Vattenkvaliteten kommer att förbättras. 10- Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 5 524 000 Stödberättigad kostnad (efter 1. 9. 1995) 5 524 000 Stödnivå 85% Stöd från Sammanhållningsfonden 4 695 400 oV-^v^/ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av Sammanhållningsfonden Projektsammanfattning nr 95. 09. 61. 11-10 1. Pr^l^namn Ag. Dimitrios-dammen - elektromekanisk utrustning för relevanta arbeten Tunneln Evinos-Mornos - elektromekanisk utrustning 2. Organ SW» gy "» anpqkan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - 10180 ATEN 3. Organ sow ansvarar för projektets genomfftrandy 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. Namn: Ministeriet för offentliga arbeten Adress: Amaliados 17 115 23 ATEN Plats Medlemsstat: Grekland Region: Västra Grekland Pfojektbeslrriviiing Utrustning som skall installeras vid lägre utloppsnivån i Ag. Dimitrios-dammen, särskilt följande: a) Utrustning för tunneln vid den lägre utloppsnivån b) Utrustning för dammluckskammare vid lägre utloppsnivån c) Utrustning för tillförsel av lmVsek d) Utrustning för dammens kontrollhus e) Ytterligare en liten vattenkraftstation 6. Svfte Detta arbete kommer att möjliggöra funktionen för Ag. Dimitrios-dammen och tunneln Evinos-Mornos. fy 3 7. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Undergataringår Huvudsakliga arbeten 11. 1995 06. 1996 04. 1996 10. 1997 Drift 11. 1997 eller 12. 1997 8. Utvärdering av kostnader samt ekonomiska orh social» fördelar Förhällandet kostnad/intäkter är B/C>1. Sysselsättningsskapande effekt: Direkt vid genomförandet: 40/år Indirekt vid genomförandet: 10/år Direkt vid drift: 15 Indirekt vid drift: 12 9. Mi^jökonsekvenffflnfllys 10. KasqnaQer och stöd (ecu) Total kostnad 9 300 000 Stödberättigade kostnader (efter 26. 10. 1995) 9300000 Stödnivå 85% Stöd från Si ungsfonden 7 905 000 11. Särskilda N^^mn^i^r Eventuella ändringar av totalkostnaden kan enbart härröra från antingen ett förslag från den rådgivande och samordnande komittén eller från det tilldelade kontraktet. Kontraktet för elektromekanisk utnitning kommer att sändas till Sammanhållningsfonden. * 4 «- ^45 Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden Sammanfattning av projekt nr 95/09/61/043 1. Proiektnamn Dränering av turistregionen Thessaloniki, andra etappen 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: YPETHO 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos 10180 ATEN 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: DRÄNERINGSORGANET I THESSALONIKI 3. 2 Adress: Tsimiski 98 549 22 THESSALONIKI 4. Plats 4. 1 Medlemsstat : Grekland 4. 2 Region: CENTRALA MAKEDONIEN 5. Proi ektbeskrivning Anläggning av 28 000 m dräneringsrör och 6 pumpstationer i turistregionen Thessaloniki. 6. Syfte Slutförande av arbeten avseende dränering och biologisk rening i turistregionen Thessaloniki i syfte att säkerställa att anläggningen i dess helhet fungerar. — — Dränering av regionen Rening av Thessalonikibukten *5kfc Ökad turism Utökning av odling och fiske. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande • • •••!! I •• III I — Hl M il ! • >• • m, — I— | | Huvudsakliga 1. 1. 1996 arbeten 31. 12. 1998 * — — — —— i * — — T —i i i —i Utvärdering av kostnader samt ekonomiska och sociala fördelar Sysselsättningseffekt : Under uppförandeskedet: 150 direkta arbetstillfällen och 20 indirekta skapas. Under driftskedet arbetstillfällen indirekta skapas. 4 direkta 500 och IRR 5,2%, förhållande kostnad/intäkt 1,046. 9. Mili ökonsekvensanalys — — — Dränering av regionen Rening av Thessalonikibukten Förenlighet med direktiven 91/271/EG om behandling av avloppsvatten från tätorter och 75/440/EG om kvaliteten på ytvatten. Under anläggningstiden skall miljöbestämmelserna i rådets beslut 13059 av 13. 11. 1992 om miljön iakttas. 10. Kostnader och stöd (ecu) Total kostnad 8 696 000 Stödberättigad kostnad (efter 1. 9. 1995) 8 696 000 Stödnivå 85% Stöd från sammanhållningsfonden 7 391 600 W> GREKLAND TRANSPORT W Offentliggörande av väsentliga inslag i beslut om tilldelning av finansiellt stod enligt rådets förordning 1164/94 om inrättande av en sammanhållningsfond 1 PROJEKT N r -. 93/09/65/001 94/09/65/021, 025, 026 Modernisering av luftfarten. ART OCH SAMMANFATTNING: a) b) c) d) 2. 3 4 Anskaffning och installation av två radarövervakningsanläggningar för terminalområdet på de internationella flygplatserna i Thessaloniki och Rhodos. Anskaffning och installation av två radarövervakningsanläggningar för lerminalområdet på de internationella flygplatserna i Iraklion och Korfu. Anskaffning och installation av tre radarövervakningsanläggningar för lerminalområdet med lång räckvidd (SSR) Inrättande av ett gemensamt system för utarbetande och spridning av flyginformation. FÖRMÄNSBERÄTTIGAD MEDLEMSSTAT Cîrekland ANSVARIGT ORGAN FÖR PROJEKTETS GENOMFÖRANDE: Transportministeriet för civil luftfart LOKALISERING Attiki, Kreta, Thessaloniki, Rhodos, Korfu 5 INVESTERINGSKOSTNAD — — TOTALT: 38. 387. 550 GRUNDKALKYL LÖR STÖD FRÅN LONDLN:32. 387. 550 TIDSPLAN FÖR ARBETENA: — — BÖRJAN: 1. 7. 1994 AVSLUTNING: 31. 12. 1998 TILLDELAT STÖD: (85 %) 6. 7 V<3 g, BESKRIVNING AV DE SOCIOEKONOMISKA FÖRDELARNA: Projektet är livskraftigt. 9. RÄNTABILITET: Intern räntabilitet: Projekt är i överensstämmelse med de specifikationer som upprättats av EUROCONTROL S$o Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviyande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond nr 93. 09. 65. 004 1. Projektnamn "NY HAMN IIGOUMENTTSA" 2. Myndighet som ger in ansökans 2. 1 Namn: Ministry of National Economy 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos Aten 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: YPECHODE 3. 2 Adress: Char. Trikoupo 182, ATEN 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: IPIROS 5. Beskrivning Det planerade byggnadsarbetet i Igoumenitsa syftar till att upprätta en modern hamn som kan betjäna avresande och ankommande passagerare och fordon till och med år 2020. Den nya hamnen skall användas för utrikestrafik. Arbetet innebär följande: a) Anläggande av en kaj, längd cirka 760 meter, med tilläggningsplatser för fartyg som fraktar fordon Kajen kommer att byggas söder om den befindiga hamnen. Det kommer att bli ett omkring 300 meter stort mellanrum mellan den nya och befintliga hamnen. Det kommer att byggas fem områden för att kunna ge service åt flera fartyg samtidigt. Vart och ett av de tre första områdena kommer att kunna ge service åt ett fartyg. De två följande ^H områdena kommer att kunna ge service åt 2-4 fartyg allt efter deras storlek. Alla områden skulle samtidigt kunna ge service åt högst 7 fartyg. Tilläggningskajen kommer att byggas av byggblock. Som underlag för dessa kommer, på grund av det underliggande grundlagrets mjukhet inom området komprimerad stenfyllning 0600 att användas och draneringsledningar att läggas för att påskynda sättningen. Söder om de nya byggnaderna har ett utrymme reserverats för framtida anläggningar för tågfarja. b) Skapande av det nya landområdet bakom kajen. Detta kommer att ha en total areal på 20,5 ha, varav 13 ha kommer att bestå av hamnområdet (övervakat inhägnat område) och 7,5 ha utanför detta kommer att utnyttjas för fordonsparkering och körbanor. Följande infrastrukturarbete kommer att krävas: Dräneringssystem och sammankoppling till befintliga dräneringstrummor. Vattentillförsel, elektricitet, telefonlinjer osv. till fartygskajerna och alla installationer på land. Interna körbanor, områden för olika syften inom hamnområdet, hamningångar. Elektrisk belysning och brandsläckare. Konstruktion av en byggnad som behövs för hamnens drift, kraftinstallationer för att betjäna passagerare, kontrollområden under tak, kontor och små områden för servicepersonal/lager vid hamnområdets huvudentréer. Passagerarhuvudbyggnaden kommer att ha en areal på 4000 m2 och kontrollområdena under tak vid de två hamningångarna en areal på 5000 m2. Projektets första etapp inbegriper anläggande av en 100 meter lång kaj på 12 meters djup. Projektets andra etapp inbegriper alla arbeten som beskrivs i punkt a, b och c med undantag av de arbeten som beskrivs i punkt d. c) d) e) 6. Mål Utveckla sjötransport och kombinerad transport mellan Grekland och EU via Italien. Detta projekt är kopplat till "Anläggande av VTA EGNATIA" som kommer att utgöra landets huvudaxel från öster till väster. $ 61 7. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Utarbetande av projektet Januari 1993 Förvärv av mark Januari 1993 Huvudsakliga arbeten Januari 1993 Oktober 1995 December 1996 December 1999 Driftsfas I delvis från december | 1998 J 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs IRR är 3,66 %. Den socio-ekonomiska räntabiliteten ligger på 21,5 %. 9. Miljökonsekvensanaivs Projektet kommer att påverka miljön. De miljövillkor som fastställs genom ministerbeslut nr 66586/5. 11. 1993 utgör en del av projektets mål. 10. Kostnader och bidrag (i ecu) Total kostnad: Stödberättigade kostnader (efter 1 januari 1993) (efter 6 juli 1995) TOTALT Kostnader som tas i beaktande för beräkning av stödet (efter avdrag av intäkter): Stödnivå: 85 % 52 110 000 3 682 000 48 428 000 52 110 000 41 688 000 Stöd från Sammanhållningsfonden: 35 434 800 Ç 63 Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 93. 09. 65. 009 94. 09. 65. 009 1. Projektnamn "ANLÄGGANDE AV DUBBELSPARIG JÄRNVÄGSUNJE PÄ STRÄCKAN EVAGELISMOS-LEPTOKARYA" 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 Namn: Ministry of National Economy 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos - Aten 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: OSE 3. 2 Adress: Karolou 1-3, Aten 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: LARISSA-PIERIA 5. 1. Beskrivning Byggnation av ny dubbelspårig snabblinje på sträckan EVAGELISMOS- N. PORON, ungefärlig längd 24 km. Begynnelsepunkten ligger vid 375 km, nära Evangelismos station på nuvarande spår. Den nya sträckningen går västerut från nuvarande spår, korsar den nya riksvägen (300 meters bro) och River Pinios (250 meters bro) och följer den norra sidan av Tempi-dalen ovanför den befintliga järnvägslinjen, som den löper samman med vid Rapsani station (387 km). Planen för detta avsnitt med en total längd av 12,1 km, inbegriper förutom markarbeten, mindre tekniska arbeten och de två stora broarna (riksvägen och Pinios), den 4 km långa Tempitunneln, fyra små tunnlar (underjordiska) med en s*M- total längd av 1 km, fyra stycken över 20 meter långa järnvägsbroar och två överfarter. Ombyggnadsarbeten på de lokala vägarna är också inbegripna. STr Särskilda planlösningar för detta avsnitt är minimilmjeförriing på en 4000 meters radie och 1,4 % maximilutning. Från Rapsanistationen (387 km) till 399 km ligger den nya linjen på slät mark och ett begränsat antal markarbete krävs. Förutom dessa och de mindre tekniska arbetena inbegriper planen två stycken över 20 meter långa järnvägsbroar, fyra överfarter över lokala vägar och ombyggnadsarbete på dessa. Det bör noteras att järnvägslinjens infrastruktur för delsträckan 387 km till 393 km redan har byggts med finansiering från 1989/93 CSF. Särskilda planlösningar för avsnittet 387 km till 399 km är minimilmjeförriing på en 3000 meters horisontell radie och 1,4 % maximilutning. De inbegriper även nivåstudier, planskilda korsningar och återställande av vägnätet såväl som kompletterande exproprieringar. 2. Byggnation av ny dubbelspårig snabblinje på sträckan Nea Poron- Leptokaria, ungefärlig längd 11 km. Arbetet påbörjas vid 399 km på den befintliga linjen, där ovannämnda dubbeldragning upphör. Den nya linjen går genom de tätbefolkade nybyggnadsområdena Platamonas och Ag. Pantelemonas genom en 4,5 km lång tunnel (från 0+900 km till 5+400 km). Därefter följer den slät mark till den befintliga Leptokariastationen, där sträckan slutar (vid 11+350 ). Från tunnelutgången och nästan till slutet av sträckan kommer en parallell väg att byggas på var sida om linjen (total längd 9 km) som ett led i ombyggnaden av vägsystemet. Planen inbegriper även anläggande av sju överfarter över korsande vägar (med en total vägbyggnadslängd på 5,5 km) för att återställa tillträdet till havet eftersom det är ett högt uppskattat turistområde. För sträckan som helhet kommer sju vägbroar och sex järnvägsbroar att byggas och vid dess begynnelsepunkt den nya stationen Platamonas. Alla nödvändiga studier och genomförande av exproprieringar är även inbegripna. 3) Den första etappen täcker alla arbeten som godkänts genom ministerbeslut C(93)3980/2 av den 16 december 1993 vilka var följande: 1. Studier DELSTRÄCKA MELLAN 399 KM OCH 410 KM PMATAMONAS) (OMRÅDET ^ £ G Studier till ett totalt värde av 250 000 ecu 2. Infrastruktur DELSTRÄCKA FRÄN 375 KM TILL 381,4 KM Markarbeten och uppförande av strukturer till ett totalt värde av 1 650 000 ecu. s~s: & Vrxo DELSTRÄCKA FRAN 381,4 KM TILL 387 KM (TEMPI-OMRADET) Markärbeten och uppförande av strukturer till ett totalt värde av 7 000 000 ecu. 4) Den andra etappen täcker alla arbeten som beskrivs i punkt a och b med undantag av de arbeten som beskrivs i punkt c. Syfte Modernisering av järnvägslinjen mellan ATEN och THESSALONIKI, och förkortning av restiden med 2-3 timmar. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Utarbetande av projektet 1993 Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Driftsfas 1994 1996 2000 1996 1997 1999 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Projektet är ekonomiskt genomförbart. IRR = 7,5 % 9. Miliökonsekvensanalvs Projektet har inte någon väsentlig inverkan på miljön. De miljövillkor som ställts upp genom ministerbeslut nr 91336/19/11/1993 utgör en del av projektets mål. 10. Kostnader och bidrag (i ecu) Total kostnad: Stödberättigade kostnader (efter 1. 1. 1993): (efter 13. 7. 1994): TOTALT Stödnivå: 85 % _251 400 000 11 400 000 240 000 000 251 000 000 Stöd från sammanhållningsfonden: 213 690 000 5Vt ^ Offendiggörande av huvudpunkterna i beslut om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om Sammanhållningsfonden 1 Projekt nn 93/09/65/032 94/09/65/032 Byggnation av tenn in al TY+V i Heraklions hamn Projektets art och sammanfattande beskrivning: Byggnation av terminal IV+V i Heraklions hamn. Följande arbeten planeras: 1. II. Undersökningar Hamnarbeten a) Uppbyggnad av en kaj av en längd på 130 m b) Nya kajer runt terminalen av en längd på 720 m och ett djup på -15 m. c) Utfyllnadsarbeten av terminalen till en yta av 87 000 nr. d) Muddnng i vissa delar av hamnens inre. Ovanstående arbeten utgör kvantitativt cirka 990 000 m3 utgrävning, 589 000 m3 utfy Ilning av alla slag, 96 000 m3 blandad stenfyllning, 780 00 m3 block armerad betong av alla slag och andra mindre betydande arbeten. 2. Stödmottag ande medlemsstat: Grekland 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande: Miljöministeriet. 4 PLATS: Kreta 5. TOTAL INVESTERINGSKOSTNAD: — Total: 24 138 000 — Kostnad (stödberättigad) varpå beräkning av stöd från fonden grundas: 18344880 6. TIDPLAN FÖR ARBETET: — Inleds 111993 7 TILLDELAT STÖD: (85%) BESKRIVNING AV DE SOCIOEKONOMISKA FÖRDELARNA: Räntabilitet: 12% Aktuellt nettovärde: 3 856 miljoner drachmer. Kvot mellan kostnader och intäkter: 1,7 Çs$ Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond nr 94/09/65/005 1. Projektnamn Färdigställande av kaj nr II i containerterminalen N. Ikonio. 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. Namn: Hamnmyndigheten i Pireus Adress: 2:a Merarchias 2, Pireus Organ som ansvarar för projektets genomförande Namn: Hamnmyndigheten i Pierus Adress: 2:a Merarchias 2, Pierus Plats Medlemsstat: Grekland Region: Ättika Projektbeskrivning Anläggande av kaj och markområde med all infrastruktur och nödvändig utrustning för hantering av containrar. Projektet syftar även till att bygga de elektromekaniska installationerna på kaj nr II i terminalen. Följande planeras: a) b) c) Byggande av en kaj som är 908 m läng och 14 16,5 m djup. Inköp av 4 kranar för hantering av containrar och 40 grensletruckar. Denna utrustning får inte flyttas från Ikoniohamnen utan att kommissionen i förväg godkänt detta. Projektet inbegriper även inköp av 30 traktorer och 8 gaffeltruckar. Denna utrustning är inte inbegripen i grundberäkningen för stödet från Sammanhållmngsfonden. S$7 6. a) b) Syfte Att öka kapaciteten för hantering av containrar till en nivå av 1 500 000 containrar per år, i jämförelse med den befintliga kapaciteten av 667 000 containrar per år. Att skilja handelsverksamheten från passagerartrafiken i hamnanläggningen i Pireus och flytta all hantering av containrar till N. Ikonioregionen. 7. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande Huvudsakliga arbeten 1 april 1994 31 december 1998 Driftsfas slutet av 1995 fram till 1999 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Projektet är ekonomiskt genomförbart. Den interna avkastningen är särskilt hög (IRR=28,6), förhållandet kostnad-intäkter är 4,5 och det aktuella nettovärdet är 7,7 miljarder drakmer. 9. Miljökonsekvensanaivs Det finns ingen betydande miljöinverkan. 10. Kostnader och stöd (ecu) Totala kostnader: Stödberättigande kostnader (efter 14 juni): Stödberättigande kostnader efter avdrag för kostnader för traktorer och gaffeltruckar: Kostnader som använts för att beräkna stödet (efter avdrag för inkomsterna) Stödnivå: 80% 67 115 600 67 085 600 62 529 300 18 758 790 Stöd från Sammanhållningsfonden 15 007 032 C6e> Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av sammanhållningsfonden nr 94. 09. 65. 016-b 1. Projektnamn "VIA EGNATIA, avsnitt : LYKOPODI-MAKRYCHORA" 2. Myndighet som ser in ansökan 2. 1 2. 2 Namn: Ministry of National Economy Adress: Syntagma squ. Aten 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: YPECHODE 3. 2 Adress: Char. Trikoupi 182, ATEN 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: Thesprotia 5. Beskrivning a) Anläggande av motorväg med en total bredd på 22,0 meter med två huvudfiler och en extra fil i varje riktning. Körbanorna åtskiljs med en mittremsa och vägrenar. Mellan de stora tekniska arbetena, planeras viadukter och planskilda korsningar. Det har konstaterats att några av de storskaliga arbetena såsom för en motorvägskörbana. tunnlar kommer att byggas Denna etapp inbegriper följande arbeten: Genomförande av alla markarbeten, stenläggning, asfaltarbeten och vägmarkering av hela tvärsnittet (två filer i vardera riktning och nödfiler) på 5,0 km längd (från k. P 8+000 till 13+000). På sträckan från k. p 8+000 till k. P 8+500 kommer en tunnel och endast en av körbanorna att byggas med den elektriska och mekaniska utrustning som krävs. S6-Ï Arbetet inbegriper inte vidukten i position k. P 11 + 120. ^ b) Projektets första etapp täcker alla arbeten som har godkänts genom beslut nr 3980/8 av den 16 december 1993 med följande ändringar: Utgrävningar på 1 211 000 m3, vägbanker på 400 000 m3, exproprieringar, strukturer och andra tekniska arbeten. c) Projektets andra etapp täcker alla arbeten som beskrivs i punkt a med undantag av de arbeten som beskrivs i punkt b. 6. Syfte - Utveckla regionerna IPIROS och MAKEDONIEN Förbinda Grekland med EU via Italien. 7. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Utarbetande av projektet 1994 Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Driftsfas 1995 1994 1998 1996 1996 1997 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Projektet är ekonomiskt genomförbart. B/C=l,55 IRR=8,8 % 9. Miljökonsekvensanaivs De miljövillkor som fastställts genom ministerbeslut nr 91337/19/11/1993 utgör en del av projektets mål. $63 10. Kostnader och Mrag (i ecu) Total kostnad: Stödberättigade kostnader (efter 1. 1. 1993): (efter 13. 7. 1994): TOTALT Stödnivå: 85 % 13 933 000 6 654 000 7 279 000 13 933 000 Stöd från Sammanhållmngsfonden: 11 843 050 Sammanhållningsfondens stödbelopp som beviljats är baserat på antagandet att projektet inte kommer att ge avkastning. Eventuell ändring av detta antagande kommer att föranleda kommissionen att ompröva stödbeloppet. $ &, Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av sammanhållmngsfonden nr 94. 09. 65. 016-e 1. Projektnamn "VIA EGNATIA, avsnitt : MAKRYCHORA-KRYSTALOPIGI" 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 Namn: Ministry of National Economy 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos, 101 80 Aten 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: YPECHODE 3. 2 Adress: Char. Trikoupi 182, ATEN 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: Thesprotia 5. Beskrivning Projektet omfattar alla markarbeten och vägläggning, asfaltering och vägmarkering av hela tvärsnittet (två trafikfiler i vardera riktning och nödfiler), totalt 6,5 km (MR 18 + 500 till 25 + 000). Tunneln vid MR 25 + 000 (längd 500 meter) kommer att byggas med utrustning. Neokhoriokorsningen med dess infartsvägar eller Neokhorioviadukten är inte inbegripen. körbana, med nödvändig elektromekanisk endast en 6. Syfte Utveckla regionen Thesprotia Förbinda Grekland med EU via Italien. Ç6Ç' 7. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Utarbetande av projektet 1995 Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Driftsfas 1995 1995 1998 1997 1996 1997 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Projektet är ekonomiskt genomförbart. B/C = 1,55, IRR=8,8 % 9. Miljökonsekvensanalys De miljövillkor som fastställts genom ministerbeslut nr 1337/19. 11. 93 utgör en del av projektets mål. 10. Kostnader och bidrag (i ecu) Total kostnad: Stödberättigade kostnader (efter 13. 7. 1994): Stödnivå: 85 % 11 231 000 11 231 000 Stöd från Sammanhållningsfonden: 9 546 350 Det stödbelopp som beviljats av sarnmanhållningsfonden är baserat på antagandet att projektet inte kommer att ge avkastning. Eventuell ändring av detta antagande kommer att föranleda kommissionen att ompröva stödbeloppet. Ç6& Offentliggörande av huvudpunkterna i besluten om tilldelning av finansiellt stöd i enlighet med förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond nr 94. 09. 65. 016-h 1. Projektnamn "VIA EGNATIA, avdelning: PHSYLORACHI-AG. NIKOLAOS" 2. Organ som ger in ansökan 2. 1 Namn: Finansministeriet 2. 2 Adress: Pl. Syntagmetos, Aten 3. Organ som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. Namn: YPECHODE Adress: Char. Trikoupo 182, Aten Plats Medlemsstat: Grekland Region: IPIROS Projektbeskrivning a) Projektet omfattar följande: Alla arbeten som krävs för att bygga denna motorvägssträcka, längd 7,5 km, över hela tvärsektionen, dvs. två körfalt plus ett reservkörfalt i vardera riktningen, i enlighet med den specificerade typsektionen för Egnatia. Markarbetena kommer att utföras i enlighet med detta. Alla stora och små tekniska arbeten som anges i planen, och eventuella andra detaljer vars behov konstateras under arbetes gång, kommer att utföras. Vägen kommer att anläggas och asfalteras, dränering kommer att installeras och signalarbetet kommer att utföras. b) Den första fasen omfattar alla arbeten som godkänts genom beslut nr 1177/1 av den 17 maj 1994, ändrat på följande sätt: Ç é> Utgrävningar 1 800 000 m3, jordvallar 1 550 000 m3, expropriation och andra strukturer. c) Den andra fasen omfattar alla arbeten som beskrivits i a med undantag för de arbeten som beskrivits i b. W 6. Svfte -— Utveckling av IPROS-regionen. - Förbinda GREKLAND med EU via ITALIEN. 7. Tidsplan för arbetena Kategori av arbete Igångsättning Slutförande « « « — « ^ « «> >« ^ — ^» — » " — » — »« II "I ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ j ^ ^ ^ ^ ,, « n i m M i i « M » É M i É « i « i i i i i i i i i i m M — « M— Konstruktionsstudier Landförvärv Huvudsakliga arbeten Driftsfas 1995 1995 1995 1998 1997 1996 1997 1997 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Projektet är affärsmässigt genomförbart. B/C=l,55, IRR=8,8 % 9. Miliökonsekvensanalvs De miljövillkor som fastställs genom mimsterbeslut nr 67240/18. 2. 94 utgör en del av projektets mål. 10. Kostnader och stöd (ecu) Totala kostnader Stödberättigande kostnader (efter 1. 1. 1993) (efter 13. 7. 1994) TOTALT Stödnivå: 85% 22 288 000 5 198 000 17 090 000 22 288 000 Stöd från Sammanhållningsfonden 18 944 800 %6C) Stödbeloppet från Sammanhållningsfoden beviljas under förotsättning att projektet inte är vinstgivande. Eventuella ändringar av denna förotsättning kommer att föranleda kommissionen att ta upp stödbeloppet till förnyad granskning. ç> o Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviyande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond nr 93. 09. 65. 020-a 1. Projektnamn "VIA EGNATIA, avsnitt : KAVALAS OMFARTSLED FRÄN AGHIOS ANDREAS-MOTET TILL 4+937 km" 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 Namn: Ministry of National Economy 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos Aten 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: YPECHODE 3. 2 Adress: Char. Trikoupo 182, ATEN 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: Östra Makedonien - Thrace 5. a) Beskrivning Anläggande av sträckan från MR 0 + 796,22 (Ag Andreas-korsningen) till MR 4 + 932,89 (Palios-infarten), längd 4,1 km, motorvägstvärsnitt, total vägbredd 2 x 9,75 meter, och anläggande av planskild korsning vid Ag Andreas. Arbetena inbegriper: 1) Markarbeten på hela sträckan. 2) Utförande av tio små tekmska arbeten (valv, avbalkningar), öppningar på 1-4 meter. 3) Uppförande av ravinbro vid MR 4 + 073, total längd 13,2 meter (2 x 25 + 30 + 2 x 25). 4) Uppförande av ravinbro vid MR 4 + 888, total längd 100,15 meter (4 x 25). 5) Vägläggning. 6) Asfaltering och halkskyddsbeläggning. 7) Vägskyltar, filmarkering och säkerhetsdetaljer. 8) Vägbelysning på broar. 9) Färdigställande av AG Andreas-korsningen. b) Projektets första etapp omfattar alla arbeten som har godkänts genom beslut C(93)3980/5 av den 16 december 1993 med följande ändringar: Schaktning av 1 300 000 m3, vägbanker på 660 000 m3, exproprieringar, strukturer, vägläggning, asfaltering och andra insatser. c) Projektets andra etapp omfattar alla arbeten som beskrivs i punkt a med undantag av de arbeten som beskrivs i punkt b. 6. Mål Utveckla regionen Östra Makedonien och Thrace Förbinda Grekland med EU via Italien. 7. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Utarbetande av projektet 1994 Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Driftsfas 1994 1994 1997 1996 1996 1996 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Projektet är ekonomiskt genomförbart. B/C=2,1, IRR=11,8 % 9. Miliökonsekvensanalvs Projektet har inte någon betydelsefull inverkan på miljön. x}v ( wi 10. Kostnader och bidrag (i ecu) Total kostnad: Stödberättigade kostnader (efter 1. 1. 1993): (efter 13. 7. 1994): TOTALT Stödnivå: 85 % 10 711000 9 394 000 1 317 000 10 711000 Stöd från Sammanhållningsfonden: 9 104 350 Det stödbelopp som beviljats av Sammanhållningsfonden är baserat på antagandet att projektet inte kommer att ge avkastning. Eventuell ändring av detta antagande kommer att föranleda kommissionen att ompröva stödbeloppet. "U^ Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond nr 9^09. 65. 020-c 1. Projektnamn "VIA EGNATIA, avsnitt OMFARTSLED från 9+400 km till 13+780 km" : "VIA EGNATIA, avsnitt : KAVALAS 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 Namn: Ministry of National Economy 2. 2 Adress: Pl. Syntagmatos, 101 80 ATEN 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 3. 2 Namn: YPECHODE Adress: Char. Trikoupi 182, ATEN 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Grekland 4. 2 Region: Östra Makedonien - Thrace 5. Beskrivning Byggnation av en avsnittslängd på 4,4 km från M. R. 9+400 (Palios utfart) till MR (13+780 med början från Ag. Sylla-korsningen), motorvägstvärsnitt, total vägbanebredd 2x9,75 m. Arbetena inbegriper följande: Vägarbeten utmed hela sträckan. Utförande av 13 små tekniska arbeten. Överfart över väg P7 i MR 9+806. Underfart under väg P8 i MR 11+688 bredd 17,50 m. Underfart under väg P9 i MR 12+014 bredd 8 m. Läggning av väg. Asfaltering och halkskyddsbeläggning. Vertikala och horisontella vägskyltar och säkerhetsdetaljer. * > *• 9) Vägbelysning och vägförbindelse med orten DEPOS. >n^ Syfte Utveckla regionen Östra Makedonien och Thrace Förbinda Grekland med EU via Italien. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Utarbetande av projektet 1993 Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Driftsfas 1995 1995 1999 1997 1996 1998 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Projektet är genomförbart. BZC=2,1, IRR=11,8 % 9. Miljökonsekvensanaivs Projektet har inte någon väsentlig inverkan på miljön. 10. Kostnader och bidrag (i ecu) Total kostnad: Stödberättigade kostnader (efter 13. 7. 1994): Stödnivå: 85 % 11013 000 11 013 000 Stöd från Sarnmanhållningsfonden: 9 361 050 Det stödbelopp som Sarnmanhållningsfonden beviljat är baserat på antagandet att projektet inte kommer att ge avkastning. Eventuell ändring av detta antagande kommer att föranleda kommissionen att ompröva stödbeloppet. >m Offendiggörande av de väsentliga delarna i besluten att tilldela ekonomiskt bidrag enligt förordning nr 1164/94 om inrättandet av en sainmanhållningsfond 1. Projekt nr 95Z09Z65Z034 Förberedelser för den andra fasen i den tekniska studien för projektet som gäller järnvägsförbindelsen mellan den nya Terminalen för O. L. P. -containrar i N. QCONIO och det framtida järnvägskomplexet THRIASSIO PEDIO Projektslag och kortfattad beskrivning: - Prclirmnärstudie och definitiv studie över den sträckning som väljs - Studier över byggnadsverken - Register - Geologiska och geotekniska studier -Komplett studie över miljöpåverkan som följer på den miljöförstudie som utförs i den första fasen av projektet 2. Medlemsstat som är förmånstagare: Grekland 3. Organ som är ansvarigt för projektets genomförande: Organet för Greklands järnvägar, (O. S. E. ) 4. LOKALISERING: Attiki 5. INVESTERINGSKOSTNAD: - TOTALT: 1. 300. 000 - BERAKNINGSBAS (valfri) FÖR FONDBIDRAGET: 1. 300. 000 TIDSPLAN FÖR ARBETENA: ANSLAGET BIDRAG (100%) -Påbörjas 1 november 1995 - Avslutas 31 deccmberl996 FINANSIERINGSPLAN: (se bilaga) BESKRIVNING AV DE SOCIOEKONOMISKA FÖRDELARNA: 6. 7. 8. 9. ^ >X Förbindelsen säkerställer en effektiv förbindelse mellan hamnen i Pireus och Thriassios järnvägskomplex och landets övriga järnvägsnät. Denna förbindelse kommer också att innebära en avsevärd lättnad i lastbilstrafiken in i och ut ur hamnen i Pireus. S>9 IRLAND MILJÖ • • V§e> Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet att bevilja hjälp enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projektnummen 93/07/61/010/022/026 1. Projektets namn: River Barrow Water Quality Improvement Scheme 2. Organisation som har lämnat in ansökan 2. 1 Namn: Department of the Environment 2. 2 Adress: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Organisation som ansvarar för projektets genomförande 3. 1 Namn: Carlow Co. Council Athy Urban Distr. Council New Ross Urban Distr. Council 3. 2 Adress: County Offices Carlow Rathstcwart The Tholsel Athy, Co. Kildare New Ross, Co. Wexford Irland Irland Irland 4. Projektets placering 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Grevskap: Co. Carlow, Kildare och Wexford, Irland S?-i 5, Beskrivning av nroicktct Detta beslut omfattar tre avloppssystem i Athy, Muinebheag och New Ross, som alla är avsedda att på ett betydande sätt förbättra vattenkvaliteten i Barrow-floden. a) Athy Beslutet omfattar de två första stadierna i detta projekt som innefattar byte av det befintliga rörledningsnätet, uppförande av ett nytt avloppsreningsverk och två nya pumpstationer. Detta beslut omfattar en preliminär rapport, en lönsamhetsberäkning samt en detaljplan. Det andra stadiet tre sedimenteringsbassänger, två utjämningsmagasin, en slampumpningsstation och flödeskammare, en byggnad för slamawattning och ett förvaringsmagasin och en byggnad för förvaltning och övervakning. Det tekniska avtalet som också omfattas av beslutet inkluderar ett post- grovreningssystem och luftningsbassänger. - omfattar gro vreningssy stem, luftningsbassänger, - byggstadiet två b) Muinebheag Detta projekt består av uppförande av ett avloppsreningsverk och byggande av tre pumpstationer, regn- och dagvattenavlopp, samt stigande huvudledningar i staden Muinebheag. Reningsverket skall betjäna 4 000 personer i det första stadiet. Cirka 4 km avloppsrör i storleken 225-600 mm i diameter skall installeras, inklusive korta sektioner stigande huvudledning i storleken 150 mm i diameter och tre undervattenspumpstationer. c) New Ross Beslutet omfattar den inledande byggfasen i New Ross Main Drainage där det ingår utveckling av vattenlås- och samlingsnätet. Allt som allt innefattas byggande av pumpstationer, ett rörledningsnät samt ett reningsverk. Reningsverket skall innefatta sekundär biologisk rening, slam av vattningsmagasin och en slambehandlingsanläggning som skall ta hand om slam från området kring New Ross och West Wexford. 6. Målsättning Projektets huvudmål är - att överensstämma med målen i direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (91/271/EEG), - att eliminera alla befintliga utsläpp av orenat avloppsvatten, - att förbättra vattenkvaliteten i Barrow-flodens mynning, - att hindra periodvis återkommande översvämningar av gator, - att minska förorening av vatten som används för bad och fritidsnöjen, - att skydda allmän hälsa, - att skydda livet i vatten och fiskbeståndet, - att förbättra utvecklingen av turism, industri och handel i området. •5ST_ 7. Tidsschema • ' — ' — — — — » — —m •• I -m-mmTmm1rmirTirmrv ,t, ,. , • I. I. I. i « i • — ~. - ~ ~. i il STARTDATUM februari 1978 1984 mars 1993 efter 1997 DATUM FÖR SLUTFÖRANDE 1995 1995 1997 Planstudier Anskaffning av mark Huvudledningssystem Operationell fas 8. Lönsamhetsberäkning Lönsamhetsberäkningen visar att projektets interna räntabilitet är 8,9% (Athy), 6,7% (New Ross) och 6,3% (Muinebheag). I utvärderingen förutsätts betydande vinster inom områdena för hälsa och säkerhet, turism och förbättring av omgivningar, bostäder, utveckling av industri och handel vilket i sin tur medför vinster för New Ross' hamn, vinster för fiskerinäringen, samt direkta vinster från genomförandet av projektet. 9. Bedömning av miljöpåverkan I enlighet med föreskrifterna i Europeiska gemenskapernas (bedömning av miljöpåverkan) bestämmelser från 1989 där direktiv 85/337/EEG omsätts i irländsk lag, krävs ingen bedömning av miljöpåverkan vid detta stadium för planens tre delar. De irländska myndigheterna förberedde emellertid en plan för miljöpåverkan för New Ross-projektets reningsverk. Dessutom skall inrättningens verksamhet helt och hållet vara i överensstämmelse med artikel 12 i direktiv 91/271/EEG, särskilt med avseende på regleringar och/eller tillstånd för utsläpp. Reningsverkens verksamhet skall också ligga inom ramen för de kvalitetsmål som avses i rådets direktiv 76/464/EEG. t > V3 10. Summa kostnader (miljoner ecu) Summa kostnader Utgift före datum för berättigande* Summa berättigade kostnader Anslag frän samman hållningsfonden il 754 -4* 0,286 11 468 9 748 'Utgift som uppstått efter den 1 januari 1993 är berättigad % Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av sarnmanhållningsfonden Projektöversikt nr 94Z07Z61/007 Projektnamn: Förbättring av vattenkvaliteten i Lough Derg Myndighet som ger in ansnkpn Namn: Department of the Environment Adress: O'Connell Bridge House Dublin 2 Myndighet som ansvarar för genomförandet Offaly County Council Namn: Offaly County Council Courthouse Adress: Tullamore Co Offaly Namn: Clare County Council Adress: New Road Ennis Co Clare Namn: Galway County Council Adress: Prospect Hill Galway Piat§ Medlemsstat: Irland Tipperary County Council Courthouse Nenagh Co Tipperary Westmeath County Council County Buildings Mullingar Co Westmeath Roscommon County Council Courthouse Roscommon Region: Counties Galway, Clare, Roscommon, Tipperary, Offaly och 1. 2. 2. 1 2. 2 3. 3. 1 4. 4. 1 4. 2 Westmeath 5. Beskrivning Lough Derg är den största sjön inom River Shannonsystemet som dränerar en stor del av Irlands västra och centrala delar. Sjön är 40 km gånger 13 km vid dess bredaste punkt. Lough Dergs viktiga ekonomiska betydelse beror pä dess nuvarande och potentiella betydelse för turistindustrin, eftersom den är en del av Shannons vattenvägssystem som är den största turistattraktionen i Irland som inte ligger vid kusten. Denna potential hotas nu av en försämring av vattenkvaliteten, särskilt genom höga halter av fosfor och alger till följd av att sjön är kraftigt övergödd. S py Lough Derg klassificeras som "känsliga vatten" och enligt villkoren i direktivet om avloppsvatten från tätbebyggelse skall orter med mer än 10 000 invånare undergå strängare rening än sekundär rening senast i slutet av 1998. Målet med projektet är att genomföra ett kontrollsystem för sjön, att planlägga och bygga eller förbättra reningsverk i de sex största tätbebyggda områdena i eller omkring sjön och att planera framtida verk på andra mindre platser. Frågorna omfattar följande: Utvärderingsprogram för den framtida förvaltningen av vattenkvaliteten inbegripet utveckling av en hydrodynamisk modell för sjösystemet samt omfattande insamling av uppgifter. Ombesörjande eller förbättring av uppsamling, sekundärrening och möjligheter till avlägsnande av fosfor i städerna Nenagh, Birr, Ballinasloe, Tullamore, Roscrea och Athlone. Planering och utarbetande av framtida åtgärder i Portumna, Clara och Moate. 6. Mål Presentation och förbättring av Lough Derg som en vattenresurs genom att stoppa eutrofieringen av sjön. Skydda och förbättra vattenkvaliteten i områdets tillflöden. Upprätta ett kontrollsystem för vattenkvaliteten för Lough. Följa direktivet om avloppsvatten från tätbebyggelse. Bidra till genomförandet av det program för att minska fosforföroreningar (särskilt för att uppnå målet för fosforkvaliteten) som tillämpas i Lough Derg vilket erfordras genom direktiv 76Z464ZEEG. 7. Tidsplan för arbetena — B s - s s a s s s s s - s = = = = ^ = s s s = = s s = s ss B s a s a s s a s a s B si i g B s s j s s s g s B E s s s s B s a g S B B S S E s s E s s a s a s E B B a a a s s s s E B s aj Typ av arbete i Påbörjas Utarbetande av projektet 1/1/1991 Förvärv av mark 1/1/1995 Huvudsakliga arbeten 1/1/1995 Driftsfas 1/1/1999 Avslutas 31/12/1997 31/12/1996 31/12/1998 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Lough Dergs grupp av projekt har utvärderats av konsulter utsedda av Europeiska kommissionen. Studien syftade till att beräkna projektens direkta nytta vad gäller varje \YG projekts bidrag till målsättningen att minska biokemisk syreförbrukning samt fosfor i sjön och även till att beräkna kostnadseffektiviteten för varje projekt. Projektens indirekta nytta i fråga om att bibehålla eller skapa turism i området bedömdes och så även i vilken utsträckning bristen på vattenreningsmöjligheter kunde hindra utvecklingen av bosättning, industri och handel. Med tanke på avsaknaden av adekvata uppgifter för att kunna beräkna indirekta vinster, baserades dock valet av prioritetsprojekt i stor utsträckning på kostnadseffektiviet och miljökonsekvensanalys. De utvalda projekten är de projekt som bör prioriteras enligt denna utvärdering. 9. Miliökonsekvensanalvs Det är inte nödvändigt att göra miljökonsekvensanalyser för något av de enskilda projekten inom denna grupp av projekt. ^s + 10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) Totala kostnader Utgifter före dagen för beslut om rätt till bidrag* Totala stödberättigade kostnader Stöd frän Samman hållmngsfonden Stödränta <%) 13 098 - 13 098 11 133 85 •Utgifter som uppstår efter dagen for beslut om projektet, den 31 augusti 1993, är stödberättigade. m Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av sarnmanhållningsfonden Projektöversikt nr 94/07/61/009 1. 2. 2. 1 2. 2 Prpjpkfoamn- Avloppsplan för Tralee Myndighet som ger in ansökan Namn: Department of the Environment Adress: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighet som ansvarar for ffe^nmfnrflnH^ 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. Namn: Kerry County Council Adress: County Buildings, Tralee, Kerry Plats Medlemsstat: Irland Region: County Kerry Beskrivning Avloppsplanen innebär upprättande av en plan för avloppssystemet i staden Tralee och dess närområde, inbegripet förbättring av avloppsledningar med låg kapacitet, anskaffande av separationskammare för separering av avloppsvatten/dagvatten, installation av nya dagvatten- och avloppsledningar, nya avloppspumpstationer för dagvatten och avloppsvatten, och uppförande av ett nytt avloppsreningsverk och en avloppsledning till Traleebukten. Reningsverket kommer att ha en biologisk belastning av 25 400 personekvivalenter. För att följa badvattendirektivet är det nödvändigt att genomföra ultraviolett desinficering vid reningsverket. Dragning av avlopps- och dagvattenledningar och förbättring av defekta ledningar har fått bidrag enligt ENVIREG-programmet. Detta beslut täcker återstoden av projektet och kommer att inbegripa följande arbeten: Sex pumpstationer. Huvudpumphus med pumpenheter för dagvatten och avloppsvatten Anläggande av reningsverk enligt följande: Inloppsarbeten med siktning, bräddavlopp och flödesmätning Sedimentering i två 22 m3 bassänger. Högnivåfilter. ^9 Aktiverade slamreaktorer. Sekundär sedimentering i tre bassänger med 19,4 m diameter ^°)o Desinfektionsanläggning med användning av UV-strålning. Utloppsledning med flödesmätning. Dagvattenmagasin. Slambehandlingsområde (inbegripet slamförtätning, digestion, lagring och avvattning) och kombinerad värme- och kraftenhet. Kontrollbyggnad, awattningsbyggnad, kompressionshus och slamkontrollbyggnad. 6. Svfte Följa direktivet om avloppsvatten i tätbebyggelse. Följa direktiven om badvatten, skaldjursvatten och avloppsslam. Främja utvecklingen av turism, industri, handel och bosättning. 7. Tidsplan Typ av arbete Huvudsakliga arbeten Driftsfas Påbörjas 1/1/95 1/1/98 Avslutas 31712/97 • " ' 8. Fknnomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Den ekonomiska utvärderingen av projektet visar att utsläpp av obehandlat avloppsvatten leder till förorening av floden Lees mynning sett ur en fysisk/kemisk och bakteriologisk synvinkel. Det visar bl. a. att föreskrivna föroreningsnivåer för skaldjursvatten överskrids. Anskaffande av ett sekundärt reningsverk kommer att leda till snabbare tillväxt av denna industri och av turism, som är detta områdes huvudinkomstkällor, och även av industriell och kommersiell utveckling. Sekundär rening måste byggas upp i Tralee senast år 2000 i enlighet med villkoren i direktivet om vatten i tätbebyggelse. En analys av kostnadseffektiviteten visar att anläggningens planerade storlek inte är överdriven, givet en rimlig befolkningsmängd och industriell tillväxt. Projektets kostnader för varje enhet är lägre än för sex projekt av liknande storlek som använder sig av liknande teknologi. 9. Miliökonsekvensanalvs En miljökonsekvensanalys för projektet genomfördes och godkändes av miljöministern i augusti 1992. ^1 10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) Totala kostnader Utgifter före dagen för beslut om rätt till bidrag* Totala stödberättigade kostnader Stöd frän Sarnman hållningsfonden Stödränta <%) 10 868 0 10 868 9 238 85 ÇTL Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av sarnmanhållningsfonden Projektöversikt nr 94/07/61/016 1. 2. 2. 1 2. 2 Prnfektnamn: Huvuddränering i Sligo (Etapp I) Myndighet som ger in ansökan Namn: Department of the Environment Adress: O'Connell Bridge House Dublin 2 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Sligo Corporation 3. 2 Adress: Town Hall, Sligo 4. Plats 4. 1 4. 2 Medlemsstat: Irland Region: Co. Sligo 5. Beskrivning Projektet avser planerings- och utarbetandefasen av ett system för uppsamling och rening av avfallsvatten för staden Sligo som behöver inrättas senast år 2000 enligt villkoren i direktivet om avfallsvatten i tätbebyggelse. För närvarande uppsamlas och släpps allt avloppsvatten ut utan rening vid ett ställe i Sligobukten. Syftet är att bygga en ny avloppsledning till ett nytt reningsverk 800 meter från det befmtliga uppsamlingsstället. Ett reningsverk kommer att sörja för sekundär rening innan utsläpp. Det är även avsett att staden Sligo skall fungera som ett centrum för slamrening och avfallshantering för staden och dess närområde. 6. Syfte Uppfylla direktivet om avfallsvatten i tätbebyggelse. Skydda miljön från effekterna av icke renat avfall. Sörja för slamrening för Sligo och dess närområde. •593 Skydda rekreationsområdet Sligobukten. Skydda folkhälsan genom att förebygga översvämning av avloppsvatten på gator. * 5^ 7. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Utarbetande av projektet Driftsfas 1972 1998 1997 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs En utvärdering av de socio-ekonomiska vinsterna av projektet kommer att genomföras som en del av projektets etapp I. Framtida stöd från Sarnmanhållningsfonden kommer an på denna utvärdering och på resultatet av miljökonsekvensanalysen. 9. Miljökonsekvensanaivs En miljökonsekvensanalys är nödvändig för detta projekt och kommer att utföras som en del av etapp I. Detta beslut tillämpas utan att resultaten av förfarandena förvaltningens (planering och utveckling) förordningar 1990 påverkas. i del IV i den lokala 10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) Totala kostnader Utgifter före dagen för beslut om rätt till bidrag* Totala stödberättigade kostnader Stöd frän Sarnman hållningsfonden Stödränta (%) 2 178 - 2 035 1730 85 •Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den 28 november 1994, är stödberättigade. S95 Offentliggörande av huvudsakliga grunder för beslut att tilldela stöd enligt förordningen nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projekt nr 94/07/61/019 1. Projektets titel: Lough Masks regionala vattentillförsel 2. Ansökande myndighet 2. 1 Namn: Miljödepartementet 2. 2 Adress: 0'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Mayos landsting Adress: Aras an Chontae, Castlebar, Co. Mayo 4. Lokalisering 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Region : Co. Mayo 5. Beskrivning Ansökan avser färdigställande av en anläggning för vattentillförsel inom Loug Mask-regionen (Ballinrobe/Claremorris), sammanhållningsfondens referens: 93/07/61/038, samt slutförande av planeringen för de återstående delarna i systemet. Genom rådets beslut nr C(93) 3257/13 av den 15 november 1993 godkändes kostnader för planering, utformning och byggstart för den första etappen av byggande av en reservoar och en central byggnad, anläggande av en huvudledning till Claremorris samt förbindelser till existerande distributionssystem. Godkännande söks nu för att avsluta både dessa anläggningsarbeten och planeringen av en ytterligare förlängning till distributionsnäten. Knock och Ballyhaunis, de två viktigaste befolkningsområdena med ekonomisk verksamhet öster om Claremorris, betjänas av små allmänna system för vattentillförsel vilka brister i kapacitet och varierar i kvalitet. Ytterligare 15 privata gruppers vattensystem betjänar landsbygdsbefolkningen. Många av dessa betjänas av privata källor av dålig kvalitet. Dessa system saknar grundläggande möjligheter för rening och har inte möjlighet att leverera vatten i enlighet med normerna för dricksvatten. Staden Claremorris är den sista större befolkningsorten inom Loug Masks vattenområde som släpper ut vatten av dålig kvalitet till ytvatten inom det vattenområdet. För att skydda och öka vattnets kvalitet i Lough Mask som är källan till vattentillförseln inom Loug Mask-regionen har också föreslagits att avloppssystemet i Claremorris skall förbättras och denna ansökan innefattar förslag för,att slutföra planeringen av det systemet. 6. Målsättning Att sörja för tillförsel av renat vatten i hela regionen i enlighet med direktivet för dricksvatten -80/778/EEG. Att erbjuda möjligheter att rena avloppet från staden Claramörris. • Att skydda vattenmiljön i floden Robe vilken rinner in i Lough Mask. ~~ 7. Tidsplan Arbetats art Planeringsstudier Markförvärv Huvudarbeten Början 5/1/98 1/1/95 1/9/94 Avslutning 31/12/97 31/12/97 31/12/97 Driftsfas 1/1/97 -r^S $9 V 8. Kostnadsanalys för ekonomiska och sociala fördelar Det främsta försvaret för projektet är att undermåliga vattenkällor ersätts med en ny källa som uppfyller gängse föroreningen minskar i Lough Mask. Den analys fördelar som utfördes som del av den första etappen av projektet (vilken erhöll stöd från sarnmanhållningsfonden) visade emellertid att projektet skulle medföra ekonomiska fördelar främst från ökad turism men även från en snabbare utveckling av industrin, handeln och jordbruket. standard samt att av kostnader och 9. Analys av miljöeffekten Någon analys av effekten på miljön krävs inte för detta projekt. 10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) Total kostnad Utgifter före berättigad dag Totala berättigade kostnader Stöd från sarnmanhåll ningsfonden Stödsats (%) 17. 686 — 17. 686 15. 033 85 ^5SJ> Offentliggörande av huvudsakliga grunder för beslut att tilldela stöd enligt förordningen nr 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projekt nr 94/07/61/022 1. Projektets titel: Wexfords huvudledning för vattenavlopp (etapp 2) 2. Ansökande myndighet 2. 1. Namn: Miljödepartementet 2. 2 Adress: 0'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1. Namn: Wexfords stadsstyrelse 3. 2. Adress: Kommunalbyggnaderna, Wexford 4. Lokalisering 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: länet Wexford 5. Beskrivning För närvarande släpps orenat avloppsvatten från staden Wexford, från mer än tjugo utsläpp, ut i Slaneys flodmynning och i hamnen i Wexford. Detta leder till svåra föroreningar i hamnområdet vilket utgör ett hinder för möjligheten till tillväxt inom industrin, handeln och turismen i regionen. * >^ Projektet skall omfatta konstruktionen av ett omfattande modernt nätverk för uppsamling av avloppsvatten för staden med omgivningar samt därmed förenade pumpstationer, en avskärande ledning utmed kajen och en huvudpumpstation. Detta kommer att innebära att existerande träpir/strandpromenad förstörs och att ett område odlas upp med en omkrets på 15 till 25 meter, ett reningsverk som omfattar aggregat för grovrening, försedementering, biologisk rening, eftersedementering och slamhantering jämte en utloppsledning till en utsläppspunkt i hamnens huvudkanal. 6. Målsättning Att uppfylla föreskrifterna i direktivet om avloppsvatten i städer 91/271/EEG. Att uppfylla föreskrifterna i direktivet om badvatten 76/166/EEG, direktivet om skaldjursvatten 79/932/EEG och direktivet om laxfloder 78/659/EEG. Att förbättra vattenkvaliteten i Slaneys flodmynning samt ta bort synliga föroreningar och stank. Att tillåta ytterligare utveckling av turismen samt av fiske- och skaldjursindustrin. Att ta bort hindren för kommersiell och industriell expansion samt för ökad bosättning. 7. Tidsplan Arbetets art Planeringsstudier Markförvärv Början 1/7/93 1/7/93 6 ©o Avslutning 31/12/96 1/4/97 Huvudsakliga arbeten Operationell fas 1/1/95 1/1/99 31/12/98 ~~ 8. Kostnadsanalys för ekonomiska och sociala fördelar En analys av kostnader och fördelar utfördes som del av den första etappen av projektet vilken erhöll stöd från sammanhållningsfonden. Analysen angav en snabbare utveckling för turismen som huvudsaklig ekonomisk fördel av projektet med ytterligare fördelar för lokal fiskeindustri samt för industriell och kommersiell utveckling. 9. Analys av miljöeffekten Den analys av effekten på miljön som krävdes för projektet har utförts och intygats av miljöministern i november 1992. 10 Kostnader och stöd (i miljoner ecu) Totalkostnad Utgifter Totala Stöd från före den berättigade sammanhåll berättigade kostnader ningsfonden dagen Stödsats ( %) 36. 750 0. 500 36. 250 30. 813 85 6© 1 Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Projekt nr 94/07/61/024 1. Projektets namn: Vattentillförsel till Monaghan 2. Ansökande myndighet 2. 1 Namn: Miljödepartementet 2. 2 Adress: 0'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Monaghan grevskapsråd 3. 2 Adress: County Offices, the Glen, Monaghan 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Region: Grevskapet Monaghan 5. Beskrivning Den nuvarande vattentillförseln till Monaghans stad kommer från följande tre källor: Ett borrhål vid Rooskey som producerar omkring 1000 m3 per dag med höga halter av ammoniak, sulfat, järn och hög hårdhetsgrad. Ytvatten från Lamb's Lake, omkring 1000 m3 per dag, A2- kategori vatten som endast tillsätts klor, med höga halter trihalometan och kloroform. Togans reningsanläggning, omkring 200 m3 per dag renat vatten, sedimentering och snabbfiltrering. Denna reningsanläggning är fullgod och borde behållas. Det finns problem med tillförseln som leder till ransonering under sommaren. Returdricksvatten visar (Q O^L överskott på aluminum, fluorid, järn, kväve, dålig lukt, sulfater och grumlighet. koliformabakterier, färg, koppar, Hela projektet går ut på att uppnå en bra vattentillförsel. Detta kommer att uppnås genom att borra och prova brunnar. I den första fasen, när det har fastställts att det är möjligt att tillmötesgå den förutsedda efterfrågan på 9 100 m^ per dag, kommer anläggningar att byggas för att förse Monaghans stad med 4 550 m( per dag. Projektet kommer att bestå av följande delar: Planering/utarbetande av hela projektet. Inrättande av prov- och produktionsbrunnar. Fullgörande av EIS och kostnadseffektivitetsanalys. Byggnation av reningsanläggning, huvudledningar, vattentorn, friskvattenreservoarer och anskaffning av telemetrisystem och pumputrustning. 6. Mål Uppfylla direktivet om dricksvatten. Öka möjligheten att tillgodose nuvarande efterfrågan under sommaren och att få slut på ransoneringen under sommaren. Tillgodose den framtida utvecklingen i området 7. Arbetstidsplan Form av arbete Start Slutförande Utarbetande av projektet* Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Färdigt att tas i bruk 1985 1993 1996 1998 6o3 1995 1994 1998 8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys En ekonomisk utvärdering av vinsterna i fråga om vattenkvalitetsförbättringen och en ökning av tillgänglig kapacitet visade en lönsamhet på 1,6:1. 9. Miljöanalys I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas (miljöanalys) förordningar 1989, genom vilka EG-direktivet 85/337/EEG överförs till irländsk lag, behövs en miljöutvärdering för detta projekt. Denna kommer att genomföras som en del av detta projekts planerings- och utarbetandefas. 10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) Totala kostnader Utgifter före och efter dagen för godtagandet* Totala godtagbara kostnader Stöd från sammanhållni ngs-fonden Stödandel i % 7 219 - 7 219 6 136 85. juimi i i ; 1 •„ • 1 • "',', IlliW. JM 1 1 é&lj Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av sarnmanhållningsfonden Projektöversikt. nr 95/07/61/001 Projektnamn: Skyddsplan för floden Boynes upptagningsområde Myndighet som ger in ansökan Namn: Department of the Environment Adress: O'Connell Bridge House Dublin 2 1. 2. 2. 1 2. 2 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Meath County Council 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. Adress: County Hall, Navan, Co Meath m& Medlemsstat: Irland Region: Counties Cavan och Meath Beskrivning Detta beslut omfattar den första fasen av en grupp projekt som har till syfte att förbättra vattenkvaliteten i Boyne, vars upptagningsområde är klassificerat som "känsliga vatten". Första etappen av projektet avser planering och utarbetande av reningsverk i Navan och Trim, som är de största städerna vid övre Boyne, och även upprättandet av ett förvaltnings- och kontrollsystem i för att upptagningsområdet bibehålls. att vattenkvaliteten säkerställa 6. Syfte Följa direktivet om avfallsvatten i tätbebyggelse (åtgärd är nödvändig senast år 1998). Bibehålla vattenkvaliteten i upptagningsområdet. 6o^> 7. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Utarbetande av projektet 1986 31/12/1997 Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Driftsfas 1/1/1998 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs En utvärdering av nyttan med gruppen av projekt kommer att genomföras som en del av etapp I. 9. Miljökonsekvensanalys En miljökonsekvensanalys är nödvändig för reningsverket i Navan och kommer att utföras som en del av etapp I i projektet. En miljökonsekvensanalys är inte nödvändig för projektet i Trim. 10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) Totala kostnader Utgifter före dagen för beslut om rätt till bidrag* Totala stödberättigade kostnader Stöd från Samman hållningsfonden Stödränta < % )• 2 887" - 2 877 2 446 85 '"Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den IS januari 1995, är stödberättigade. £e*fj Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Projektöversikt nr 95/07/61/005 Projektnamn: Geografiskt informationssystem Myndighet som ger in ansökan Namn: Miljöministeriet Adress: 0'Connell Bridge House Dublin 2 1. 2. 2. 1 2. 2 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Local Government Computer Services Board 3. 2 Adress: Phoenix House Conyngham Road, Dublin 8 4. Plåts 4. 1 4. 2 5. Medlemsstat: Irland Region: hela landet Beskrivning Detta tekniska biståndsprojekt är avsett att skapa en databas för grafisk återgivning för att insamla, lagra och illustrera uppgifter om miljöstatusen på vattenvägarna i Irland. Följande uppgifter kommer att återges grafiskt: Allmän befolkningssiffror, befolkningsekvivalenter, industriutsläpp och industrilicenser. information: länsgränser inbegripet städer större och inbegripet Vattenvägar: hydrometriska områdesgränser, provtagningspunkter i floder och flodleder med dess vattenkvalitet. Infrastruktur: avloppsreningsanläggningar och avfallsupplag med typer av behandling, kapacitet och befintlig belastning. Övrigt: Områden för behandling av för avloppsslam och befintliga och föreslagna regionala planer för vattentillförsel och grundvattenområden. Avloppsslambehandling och avfallshanteringsmetoder och -volymer kommer även att inbegripas. <ûo> Det är avsett att den detaljerade informationen skall digitaliseras och att materialet skall göras tillgängligt såväl för den centrala och lokala förvaltningen som för allmänheten. Syfte för projekt Säkerställa ett standardiserat tillvägagångssätt för utvecklingen av detaljerade kontroll- och administrationssystem som upprättats av Sammanhållningsfonden och andra organ. Förbättra kvaliteten på beslutsfattandet på lokal och nationell nivå. Förbättra rapporteringen av utgifter och genomförande av miljförbättrings- projekt. Låta offentligheten tillgång vattenserviceprogrammet och på så sätt skapa intresse för detta. information om det irländska till få Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Huvudsakliga arbeten 1/7/95 31/12/97 Driftsfas 1/1/98 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs Med tanke på dess art och ringa storlek är en vanlig ekonomisk analys inte lämplig för detta projekt. Intäkterna härrör i stor utsträckning från uppbyggnaden av ett framtida samordnat nationellt register över miljötillgångar och infrastruktur. Offentlig tillgång till ett system som visar arten av vattentillgångar och deras skötsel bör även betraktas som en intäkt även om detta inte är mätbart. 9. Miljökonsekvensanaivs En miljökonsekvensanalys är inte nödvändig för detta projekt. Detta beslut påverkar inte tillämpningen av resultaten av förfarandena i del IV i den lokala förvaltningens (planering och utveckling) förordningar 1990. 10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) £°$ Totala kostnader Utgifter före dagen för beslut om rätt till bidrag* Totala stöd berättigade kostnader Stöd från Samman hållningsfonden Stödränta (%) 0,178 - 0,178 0,152 85 "•Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den 2 maj 1995, är bidragsberättigade. Co°j Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av sammanhållmngsfonden Projektöversikt nr 95/07/61/008 Projektnamn: Förbättring av vattenkvaliteten i Lough Swilly (Etapp I) Myndighet som ger in ansökan Namn: Department of the Environment Adress: O'Connell Bridge House Dublin 2 1. 2. 2. 1 2. 2 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Donegal County Council 3. 2 Adress: County House, Lifford, Co. Donegal 4. Plats 4. 1 4. 2 5. Medlemsstat: Irland Region: Co. Donegal Beskrivning Detta beslut omfattar planering och utarbetande av utvidgningen och förbättringen av den befintliga anläggningen för sekundär rening för staden Letterkenny. Det kommer även att för inbegripa upprättandet av ett system för kontroll av vattenkvaliteten upptagningsområdet Lough Swilly, inom vilket Letterkenny är den största staden. 6. Syfte Bibehålla rekreations- och resursvärdet hos Lough Swilly genom att minska föroreningsutsläppen. Följa villkoren i direktivet om avloppsvatten från tätbebyggelse (sekundär rening för Letterkenny är nödvändig senast år 2000). Upprätta ett system för tillsyn av vattenkvaliteten i upptagningsområdet Lough Swilly. a o 7. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Utarbetande av projektet 2/6/95 31/12/97 Driftsfas 2/1/98 — — — — — —— • " " • '• ' ' ' • ' '-' - • — • — • — — — — » * —— ' - t — w. 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs En utvärdering av de ekonomiska fördelarna med projektet kommer att genomföras som en del av etapp I. 9. Miljökonsekvensanalys En miljökonsekvensanalys behövs för detta projekt och kommer att genomföras som en del av etapp I. Detta beslut påverkar inte tillämpningen av resultaten av förfarandena i del IV i den lokala förvaltningens (planering och utveckling) förordningar 1990. 10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) Totala kostnader Utgifter före dagen för beslut om rätt till bidrag* Totala stöd berättigade kostnader Stöd från Samman hållningsfonden Stödränta <%) 1035 - 1035 0,880 85 •Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den 2 juni 1995, är stödberättigade. 6w Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om bevujande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Projektöversikt nr 95/07/61/010 Prnjektnamn- Rening av avloppsvatten i Dublin (Etapp II) Myndighet som ger in ansökan Namn: Miljöministeriet Adress: 0'Connell Bridge House Dublin 2, Irland Myndighet som ansvarar för genomförandet Namn: Dublin Corporation Dun Laoghaire/Rathdown County Council Adress: Civil Offices, Dublin 8 Town Hall, Dun Laoghire, Co Dublin Plats Medlemsstat: Irland Region: Dublins stad och län Beskrivning 1. 2. 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 5. Dublins system för rening av avloppsvatten är ett omfattande system för samling, rening och hantering av avloppsvatten (inbegripet slamhantering) för Dublinområdet. De preliminära resultaten av de studier som för närvarande är i gång visar att rening av avloppsvatten i området borde utföras i en utvidgad anläggning i Ringsend inom Dublins hamnområde. Föreliggande beslut förutsätter detta. Hela projektet kommer att innebära sekundärreningsmöjligheter för Dublin vid Ringsend med kapacitet att täcka en befolkning motsvarande 1,6 miljoner människor. Denna plan kommer även att inbegripa anläggande av ledningar och pumpstationer för att transportera allt avloppsvatten från området Dun Laoghire sydost om staden till anläggningen i Ringsend. Flera avloppsledningar kommer även att byggas norr om staden för att eliminera utsläpp av orenat avloppsvatten vid Howth (nuvarande kapacitet 300 000 p. e. ) och leda detta för rening till Ringsend. Etapp I i projektet inbegrep planering och sekundär rening för Dublin, planering av omledning av avloppsvatten från Dun Laoghire och planering av slamrening och hantering. Bidrag från Sammanhållningsfonden för olika delar av denna etapp beviljades genom kommissionens beslut C(93) 2798/2, C(93) 3257/2, C(93) 2798/4 och C(93) 3257/10. Etapp II som omfattas av detta beslut innebär följande: Rengöring, inspektion och beläggning av befintlig trumma i området Dun Laoghire. Skyddsmur mot havet och kustskydd med användning av stenblock. 4L Anläggande av en 1,8 km lång huvudledning i tunnel samt sidoledningar och kulvertar. &13 Rivning av befintligt renshus i Bullock Harbour och uppbyggnad av ny pumpstation inbegripet utarbetande, anskaffande och installation av alla mekaniska och elektriska verk. Planering och utarbetande av ytterligare byggnadsfaser i området Dun Laoghire. Planering, utarbetande och konstruktion av en första slamhanteringsplan för Dublinområdet. Detta arbete kommer att inbegripa tätning, siktning och urvattning till en kaka på 12 000 ton torrsubstans som produceras i Ringsend varje år. Denna skall sedan genomgå alkalisk stabilisering på plats för att producera behandlat slam. Den exakta stabiliseringsprocessen kommer att väljas efter försök på plats. Det har föreslagits att en strategi skall formuleras om uppläggningen av torkat rötslam i avfallsanläggningar med en parallell utveckling av jordbruksavlopp. 6. Syfte Följa direktivet om avloppsvatten i tätbebyggelse (uppfyllelse erfordras senast år 2000 och senast år 1998 i fråga om dumpning av slam i havet). Minska utsläpp av icke renat avloppsvatten. Minska föroreningar av bad- och rekreationsområden. Skydda liv i vatten och fiskbestånd. Möjliggöra utveckling av turism, industri och handel i Dublin Bay. 7. Tidsplan för arbetena Typ av arbete Påbörjas Avslutas Utarbetande av projektet Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Driftsfas 1995 1995 1995 1998 1997 1997 1998 8. Ekonomisk och social kostnads-Zintäktsanalvs En utvärdering av de ekonomiska vinsterna utfördes som en del av etapp I i projektet. Den förutsatte betydande vinster, under en 25 års ekonomisk livstid för projektet, inom områdena hälsa och säkerhet, utveckling av turism och rekreation, bostäder, utveckling av industri och handel samt av fiskerinäringen. Av kostnads-/intäktsanafysen framgick att den inhemska räntabiliteten skulle bli 8-9 %. 9. Miljökonsekvensanalys Någon miljökonsekvensanalys erfordras inte för denna etapp av projektet. 10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) £/< Totala kostnader Utgifter före dagen för beslut om rätt till bidrag* Totala stöd berättigade kostnader Stöd från Sarnman hållningsfonden Stödränta <%) 31 784 0 31784 27 016 85 •Utgifter som uppstår efter dagen för beslut, den 2 juni 1995, är bidragsberättigade. &4>5 IRLAND TRANSPORT 646 Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Projekt nr 93/07/65/014 1. Projektets namn: Dublins hamn Lo-Lo terminal I 2. Ansökande myndighet 2. 1 Namn: Department of the Marine 2. 2 Adress: Leeson Lane, Dublin 2 Dublin 2, Irland 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Dublin Port and Docks Board 3. 2 Adress: Port Centre, Alexandra Road, Dublin 1 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Region: Co. Dublin* 5. Beskrivning Projektet avser förbättring av en av de tre containerterminalerna i Dublins hamn genom följande investeringsprogram: Byggnadsarbeten (miljoner ecu) Kostnad 1. Förlänga operationsområdet för kran med 15 meter 2. Förlänga kranspär och grundläggningar med bb nieLer 3. Förstärkning med sten och utfyllnad av slutet på befintlig kaj och operationsområdet för kran 4. Beläggning av. 1,6 ha befintlig mark 5. Anskaffning av förtöjningspunkter, avfendring m. m. Kostnad 1,1 &i> Kostnad (miljoner ecu) Maskintekniska arbeten 1. Inköp av kaj kran 2. Inköp av två grensletruckar 3. Inköp av begagnad renoverad gaffeltruck 4. Renovera befintlig kran Kostnad Total kostnad för projektet 5,9 (exklusive moms och oförutsedda utgifter) 4,9 6. Mål Kunna ti I IhandahnI la en snabbare och mer I service. Möjliggöra ökad trafik genom Dublins hamn Minska kostnaderna till industrin. or I J I l ig 7. Arbetstidsplan Utarbetande av ' projektet* Förvärv av mark Viktigare arbeten Färdigt att tas i bruk START 05/93 1/1/95 1/1/97 SLUTFÖRANDE 07/93 31/12/96 8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys Den kostnads- och intäktsanalys som görs i samband med projektet pekar på tre typer av fördelar som kommer att följa av projektet. Minskade hamnavgifter när utbyggnaden är klar, ökade lokala utgifter och fler arbetstillfällen i hamnen på grund av ökad hamntrafik och bättre effektivitet hos verksamheten genom snabbare lastning och lossning, stordriftsfördelar, lägre kostnader för arbetskraft vid dockan och ökad konkurrens med andra Lo-Lo terminaler. 6AÏ Kommissionen anser inte att alla förväntade fördelar är realistiskt kvantifierade men godtar att den ekonomiska avkastningen från projektet är tillräcklig för att motivera genomförandet. Till exempel beräknas enbart den interna räntabiliteten som skapas genom bättre effektivitet hos verksamheten att bli 11 %. 9. Miljöanalys Miljöanalys behövs inte för detta projekt. 10. Tillträde till anläggningen Eventuellt arrende, driftsavtal och stuveritillstånd skall inte ge ensamrätt till anläggningen för någon operatör. Där så är möjligt skall Dublins hamnstyrelse tillåta andra operatörers fartyg att lägga till vid terminalen. 11. Kontroll av tillgångar Tillgångar kan inte säljas eller på annat sätt avyttras utan Europeiska kommissionens samtycke. Eventuell vinst från avyttringen av tillgångar kan beaktas vid beräkning av det stödbelopp som skall beviljas för projektet. 14K. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) Totala kostnader Inkomstprogn os Totala stödberättig ade kostnader Stöd från Saiimianhållni ngs-fonden (vid 85 % av stödberättig ad kostnad) Effektiv stödränta (stöd i ° av totala kostnaden) 5 906 1 737 4 169 3 544 60 % ^Utgifter som uppstår efter den 1 januari 1993 är stödberättigade. Innan stöd från Sammanhållningsfonden fastställdes togs hänsyn till inkomstprognosen. En betydande avvikelse från de antaganden som ligger till grund för inkomstprognoserna kommer att utgöra grund för kommissionen att ändra det beviljade stödbeloppet. &id Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhâllningsfond Projekt nr 93/07/65/029 1. Projektets namn: Balbriggan omfartsled (Etapp II) 2. Ansökande myndighet 2. 1 Namn: Vägverket 2. 2 Adress: 0'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Grevskapsrådet i Fingal 3. 2 Adress: 46/49 Upper, 0'Connell Street, Dublin 1 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Region: Dublin 5. Beskrivning Detta beslut täcker byggnadsfasen av Balbriggans omfartsled. Genom ett tidigare beslut av kommissionen (C (93)2243/9 av den 29 juli 1993) beviljades stöd från sammanhållningsfondens finansieringsorgan för utarbetande- och planeringsetappen. Balbriggans omfartsled kommer att utgöra en del av EOI- vägen som förbinder Rossiare med Larne. EOI kommer att utgöra en förbindelse mellan norra och södra Irland vilken kommer att bli allt viktigare genom den inre europeiska marknaden liksom att utgöra en förbindelse mellan de viktigaste internationella hamnstäderna Rossiare, Dublin, Belfast samt Larne och Dublins och Belfasts flygplatser. På regional nivå kommer planen att inbegripa Ml från Dublin till Belfast, som kommer att medföra kortare restid och förbättrad trafiksäkerhet mellan dessa viktiga städer liksom förbättrad tillgång till städerna däremellan såsom Swords, Drogheda, Dundalk och Newry. På lokal nivå kommer planen att innebära en omfartsled för Balbriggan som har lidit av effekterna av trafiken på Ni, vilken går genom staden, och främja stadens ekonomiska nydaning. 61 C Längden på omfartsleden kommer att vara omkring 12,5 km. Ett tvärsnitt av ett representativt parti av vägen kommer att ha en bredd av minst 4 6 meter. Vägen utgörs av två 7,5 meter tvåfiliga körbanor med vägrenar och vägkanter på 3 meters bredd vardera, ett 5 meter brett arbetsområde utanför vägkanten och 1,0 meter kant på vardera sidan av den 7 meter breda mittsträngen. Förbindelsevägar: Förutom planens motorvägsdel, har förbindelsevägar föreslagits i norr och söder som skall förbindas med den befintliga Ni. Den norra förbindelsevägen kommer att bestå av tvåfiliga vägar med och utan skilda körbanor med ett litet avsnitt som innebär vägförbättring av den befintliga NI. Den del av förbindelsevägen som har skilda körbanor kommer att få en liknande korsning till motorvägen, medan avsnittet utan skilda körbanor kommer att få en körbanebredd på 7,5 meter med 2 meter breda vägrenar och 3 meter breda vägkanter på var sida, som gränsar till sidosluttningar med varierande bredd. Mot: Förutom mot vid norra änden av omfartsleden, kommer mot även att byggas där Naul Road korsar motorvägen. Ett kommer att utgöra en förbindelse till centrala Balbriggan och den västra delen av Dublins norra grevskap, och det andra till den södra delen av Balbriggan och Balrothery via den befintliga NI. 6. Mål Projektet kommer att bidra till utvecklingen av det irländska och det transeuropeiska vägnätet. Det kommer att förkorta restiden mellan Dublin och Belfast. Det kommer att avlägsna en stor del av långdistanstrafiken från staden Balbriggan. Det kommer att förbättra förbindelserna med regionerna Dublins norra grevskap och grevskapet Lough. 7. Arbetsplan Utarbetande av projektet Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Färdigt att tas i bruk SLUTFÖRANDE 12/1994 1996 1999 START 04/1987 1994 1995 1999 6H 8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys Kostnads- och intäktsanalysen för projektet visar en intern räntabilitet på 20 %. 9. Miljöanalys En miljöstudie utfördes av Dublins grevskapsråd och godkändes av miljöministern den 20 april 1993. 10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) Totala kostnader Utgifter före och efter dagen för godtagandet* Totala godtagbara kostnader Stöd från sammanhållni ngsfonden Stödandel 44 723 4 353 40 370 34 315 85 % ^Utgifter som uppstår efter dagen för framläggande av projektet, den 10 maj 1994, är godtagbara. Stödbeloppet från sammanhållningsfonden som beviljas är baserat på antagandet att projektet inte kommer att inbringa inkomster. Eventuell ändring av detta antagande kommer att utgöra grund för kommissionen att granska stödbeloppet. Git- Offendiggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projekt nr 93/07/65/034 1. Projektets namn: N4 omfartsled vid Curlew 2. Ansökande myndighet 2. 1 Namn: National Roads Authority 2. 2 Adress: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighet som ansvarar for genomförandet 3. 1 Namn: County Council Roscommon 3. 2 Adress: Courthouse, Roscommon, County Roscommon 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Region: Co. Roscommon 5. Beskrivning Projektet avser väg N4 mellan Dublin och Sligo omkring 25 km sydost om Sligo mellan Boyle och Collooney. Den befintliga N4-vägen som går över Curlewbergen är full av kurvor, bland dem en rad hårnålskurvor. Vägen stängs periodvis vintertid på grund av frost. Detta anses vara oacceptabelt på en huvudled och är troligtvis det enda avsnittet av de irländska huvudtrafiklederna som regelbundet påverkas av detta problem. Den planerade omfartsleden kommer att utgöra 16,5 km enkelfilig väg med skilda körbanor runt Curlewbergen från Lough Key Park till väster om Ballinafad, som även går förbi Boyle och kommer att omfatta förbättringar av den befintliga vägen från väster om Ballinafad till Castlebaldwin. Planen inbegriper även byggandet av en ny 1,5 km förbindelseled från den nya vägen till Boyle. &13 6. Mål Bidra till den ekonomiska utvecklingen genom förbättrad infrastruktur (särskilt vad gäller industri och turism) genom att förbättra förbindelserna till hamnar, flygplatser och de viktigaste inhemska marknaderna. Stödja förbättringen av förbindelserna till avsides belägna regioner (särskilt i nordväst och väst) och därigenom göra dem mer attraktiva för investering och ekonomisk utveckling. Minska restiderna och förbättra kommunikationerna mellan Sligo och Dublin. Båda städerna har viktiga handelsförbindelser och ekonomiska förbindelser och dessa skulle förstärkas som en följd av förbättringarna. Förbindelserna till detaljhandelscentrer kommer också att förbättras utmed trafikleden: Sligo, Longford, Mullingar, Kinnegad, Dublin. Avlasta Boyle från genomfartstrafik mellan Dublin och Sligo. Förbättra säkerheten på detta avsnitt av N4. 7. Arbetsplan Utarbetande av projektet Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Färdigt att tas i bruk START SLUTFÖRANDE 1988 1993 1996 1999 1996 1997 1998 8. Ekonomisk och social kostnads- och intaktsanalys Kostnads- och intäktsanalysen visar en intern räntabilitet på 18 %. 9. Analys av miljöeffekter En miljöstudie har genomförts i enlighet med den lokala regeringens lag av 1974 om vägar och motorvägar, ändrad genom Europeiska gemenskapernas förordningar 1988 (miljökonsekvensbedömning) (motorvägar) genom vilket EG-direktivet 85/337 överförts till irländsk lag. eu. 10. Kostnader och stod (i miljoner ecu) Totala kostnader Utgifter före och efter dagen för beslut om rätt till bidrag* Totala bidragsberättigade kostnader Stöd från Samman hållningsfonden 22 893 1 099 21 794 18 525 •Utgifter som uppstår efter den 1 januari 1994 är bidragsberättigade. Det stödbelopp från Sammanhållningsfonden som beviljas är baserat på antagandet att projektet inte kommer att inbringa inkomster. Vid eventuell ändring av detta antagande kommer kommissionen att granska stödbeloppet. Gtf Offendiggörande av väsentliga inslag i beslut om tilldelning av finansiellt stöd enligt rådets förordning 1164/94 om inrättande av en sammanhâllningsfond 94/07/65/002 1. Projektets titel N2 Ardee - Aclint Road 2. Myndighet, som ansvarar för ansökningen 2. 1. Namn: Nation al Roads Authority 2. 2. Adress:0'Connell Bridge House Dublin 2, Ireland 3. Myndighet, som ansvarar for projektets genomförande 3. 1. Namn:Louth County Council 3. 2. Adress. County Offices, Dundalk, Co. Louth 4. Plats 4. 1 Medlemsstat. Irland 4. 2. Region: Co. Louth 5. Beskrivning Projektet skall utföras på huvudleden mellan Dublin och Derry i Nordirland och North Donegal som är en del av det transeuropeiska vägnätet. För att främja utvecklingen på andra ställen på nätet föreslås det att inte hela sträckan skall byggas ut, utan att väg N2 vid Ardee skall förbindas med NI Dublin - Belfast-vägen norr om Dunleer. Det föreslagna projektet omfattar en förlängning av den planerade vägförbindelsen från NI till Ardee och en horisontal och vertikal uträtning av en vägsträcka på 6,5 km med en körbana på 7,5 m, vägrenar på 3 m och gräskanter på 2 m. Vägbeläggningen konstrueras för att klara av den beräknade trafikmängden. 62-6 Mål Projektet skall ersätta den nuvarande vägen som är undermålig. Projektet skall stötta den ekonomiska utvecklingen med infrastrukturer genom att förbättra förbindelserna till hamnar, flygplatser och de viktigaste inhemska marknaderna. Projektet skall förbättra tillgängligheten till olika regioner, särskilt de nordvästra och västra delarna av Nordirland. Projektet skall förbättra trafiksäkerheten genom att den nuvarande vägen läggs om. Projektet skall tillåta tyngre fordon. Tidsplan Kategori arbete Inledning Avslutning Projektering Arealförvärv Huvudsakliga arbeten Klart att tas i bruk 1992 1994 1997 1999 1997 1997 1999 I 1 — — "• • — — — — » ^|— — ^ — i ^ — ^ — ^ " » ™ ^— — — — — — — •* 8. Costbenefit-undersÖkning Costbenefit-undersökningen visar en internränta på 10%. 9. Värdering av miljöpåverkan Enligt bestämmelserna i European Communities (Environmental Impact Assessment) Regulations 1989, som överför rådets direktiv 85/337/EEG till irländsk lagstiftning, för andra vägprojekt än de som gäller motorvägar, är en värdering av miljöpåverkan inte nödvändig för detta projekt. De irländska myndigheterna försäkrar dock att det kommer att tas hänsyn till miljön och att projektet kommer att utföras så att det får minsta möljiga verkningar på den lokala miljön. GfY 10. Kostnader och stöd (i ecu) Kostnader totalt 250 000 ecu Ej stödberättigade kostnader* Stödberättigade utgifter totalt: 7 174 000 ecu Stöd från sammanhållningsfonden. 6 098 000 ecu 7 424 000 ecu * Omkostnader efter den 10 maj 1994 är stödberättigade. Stödet från sammanhållningsfonden beviljas under förutsättning att projektet inte skapar någon inkomst. Om denna förutsättning inte uppfylls kan kommissionen ändra stödbeloppet. en Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projekt nr 94/07/65/004 1. Projektets namn: Väg N4 Collooney - Sligo 2. Ansökande myndighet 2. 1 Namn: Vägverket 2. 2 Adress: 0'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Grevskapsrådet i Sligo 3. 2 Adress: Riverside, Sligo 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Region: Co. Sligo 5. Beskrivning Projektet avser byggnation av 8,8 km tvåfilig väg med skilda körbanor mellan Collooneys omfartsled vilken var färdig att tas i bruk 1992 och staden Sligo. Projektet avser ett avsnitt av vägen mellan Dublin och Sligo och även vägen mellan Galway och Sligo och utgör en del av det transeuropeiska vägnätet. Två vägkorsningar på olika höjd och 3 broar ingår i planen. Några vägarbeten som tidigare har utförts och planeringsetapperna för de huvudsakliga arbetena ingår inte i projektansökan. 6. Mål Projektet avser det nationella huvudvägnätet, vars utveckling är av stor vikt för att minska inverkan på den irländska ekonomin av att förbindelserna med vissa delar av landet inte är tillräckligt utbyggda. Utbyggnaden av 8,8 km ny tvåfilig väg med skilda körbanor på den nationella huvudvägleden N4 kommer att förbättra förbindelserna mellan Collooney och Sligo och är avsedd att väsentligt påverka 613 genomfartstrafiken, särskilt den nyttotrafik som använder N4, som är den huvudled som förbinder östra och västra regionen. Förbättringen av denna vägsträcka kommer att medföra betydande tidsbesparingar för trafikanter på den nationella huvudvägen N4 och bidra till att minska variationerna i restid (olika långa restider har definierats som en viktig orsak till de transportsvårigheter som den irländska affärsvärlden har drabbats av). 7. Arbetsplan Utarbetande av projektet* Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Färdigt att tas i bruk START 1990 1993 1994 1999 SLUTFÖRANDE 1992 1994 1998 *Endast för information: Dessa är inte inbegripna i projektansökan. 8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys Kostnads- och intäktsanalysen visar att den interna räntabiliteten för projektet har beräknats till 18 %. 9. Miljöanalys I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas (miljöanalys) förordningar 1989, genom vilka EG-direktivet 85/337 överförts till irländsk lag för andra vägprojekt än motorvägar, behövdes en miljöanalys för detta projekt. En miljöstudie utarbetades av Sligos grevskapsråd åt miljöministern som den 10 februari 1992 utfärdade ett intyg om att planen var acceptabel för miljön, med reservation för ett antal villkor. EIS visade att projektets totala inverkan var positiv och att den lokala inverkan på den fysiska omgivningen kan lindras avsevärt under utarbetande- och byggnadsetapperna. Vägen går genom landsbygd och inbegriper två broar över floder. Den kommer att göra Union Wood-området é^o tillgängligt, vilket är ett område som har ekologisk betydelse, men kommer inte att direkt påverka det. Åtgärder har vidtagits för att undvika Pollanima Lough och trots att ett antal kända arkeologiska områden kommer att påverkas, är inget av dessa av unik betydelse och de kommer att vara helt utgrävda innan arbetena påbörjas. Ljudnivåerna nära vägen kommer att ligga på rimliga nivåer och ljudnivåerna i genomfartsorterna kommer att reduceras. Luftkvaliteten utmed vägen kommer att vara bra med föroreningsnivåer som inte kommer att överskrida en tiondedel av rekommenderade nivåer. 10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) Totala kostnader Utgi fter före och efter dagen för godtagandet* Totala godtagbara kostnader Stöd från samman- hållningsfo nden 40 557 3 544 37 013 31 461 *Utgifter som uppstår efter dagen för framläggande av projektet, den 10 maj 1994, är godtagbara. Det stödbelopp från sammanhållningsfonden som beviljas är baserat på antagandet att projektet inte kommer att inbringa inkomster. Eventuell ändring av detta antagande kommer att utgöra grund för kommissionen att granska stödbeloppet. £ii Offentliggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projekt nr 94/07/65/005 1. Projektets namn: N 8 Galways östra tillfartsväg 2. Ansökande myndighet 2. 1 Namn: Vägverket 2. 2 Adress: 0'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Galway Corporation 3. 2 Adress: City Hall, College Road, Galway 4. Plats för projektet 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Region: Grevskapet Galway 5. Beskrivning Detta projekt omfattar den sista delen av den östra tillfartsvägen från Oranmore till staden Galway. Det inbegriper att bygga 3,5 km tvåfilig väg med skilda körbanor som förbinder den befintliga tvåfiliga vägen med skilda körbanor mellan Oranmore och Merlin Park och den befintliga fyrfiliga vägen från Ballybane till Corrib Bridge. 6. Mål Projektet avser det nationella huvudvägnätet, vars utveckling är av huvudvikt för att minska inverkan på den irländska ekonomin av att förbindelserna med vissa delar av landet inte e31_ är tillräckligt utbyggda. Konstruktionen av delta avsnitt av N6 kommer att förbättra kommunikationerna mellan Dublin och Galway City och västra Irland. Den befintliga vägen är otillräcklig vad gäller säkerheten och placeringen och har trafikvolymer utöver kapaciteten vilket leder till betydande förseningar för trafikanterna särskilt under högtrafik. Den befintliga vägen är olämplig att förbättra och en ny tvåfilig väg med skilda körbanor föreslås med en alternativ placering. Den nya placeringen går delvis genom öppen mark och delvis genom blandad bebyggelse inbegripet stora industri- och affärsområden. Det är planerat så för att skapa en ny förbindelse till Galway City, som skall tjäna som en ringväg för trafik genom att passera City till Salthill och västra Galway och betjäna stora industri- och affärsområden som är belägna intill staden. Färre olyckor förväntas när den nya vägen öppnas. Den nya vägen kommer att ha rondeller vid alla större korsningar. 7. Arbetsplan Utarbetande av projektet* Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Färdigt att tas i bruk START 04/1992 1994 03/1995 01/1997 SLUTFÖRANDE 12/1994 11/1995 12/1996 8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys Genom kostnads- och intäktsanalysen uppges att den interna räntabiliteten för projektet har beräknats till 17 %. 9. Miljöanalys I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas (miljöanalys) förordningar, 1989 genom vilka EG-direktivet 85/337/EEG överförts till irländsk lag för andra vägprojekt än motorvägar, utarbetades en miljöstudie (E. I. S. ) av Galway Corporation och miljöministern godkände utbyggnaden den 30 september 1993. 623 10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) Totala kostnader Utgifter före och efter dagen för godtagande* Totala godtagbara kostnader Stöd från samman- hållningsfo nden 8 750 0,375 8 375 7 119 *Utgifter som uppstår efter dagen för framläggande av projektet, den 10 maj 1994, är godtagbara. Stödbeloppet från sammanhållningsfonden som beviljas är baserat, på antagandet att projektet inte kommer att inbringa inkomster. Eventuell änddring av detta antagande kommer att utgöra grund för kommissionen att granska stödbeloppet. 6 "fy OJ I ont I iggörande av huvudpunkterna i beslut om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projekt nr 94/07/65/006 N 11 Kilmacanogue/Glen of the Downs 1. Projektets namn: Road 2. Ansökande myndighet 2. 1 Namn: Vägverket 2. 2 Adress: 0'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Wicklow grevskapsråd 3. 2 Adress: Council Offices, Wicklow, Co. Wicklow 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Region: Grevskapet Wicklow 5. Beskrivning Projektet gäller väg Nil Dublin - Rossiare, 25 km söder om Dublin. Avsikten med projektet är att förbinda den befintliga löpande motorvägen/tvåfiliga vägen med skilda körbanor från Donnybrook i Dublins södra närförorter till omfartsleden vid Newtownmountkennedy 35 km söder om Dublin och utgöra en del av arbetet med att förbättra Nil i grevskapet Wicklow till att bli en väg med skilda körbanor. Projektet inbegriper förbättring av 6 km av den befintliga vägen från enkel tvåfilig väg till tvåfilig väg med skilda körbanor. Det inbegriper byggande av två mot och en gångbro. £*r 6. Mål Förkorta restiden på Nil mellan Dublin och hamnstäderna Rossiare och Waterford. Bidra till utvecklingen av de östra och sydöstra förstäderna genom förbättrad infrastruktur och därigenom förbättrade kommunikationer. 7. Arbetsplan Utarbetande av projektet* Förvärv av mark Huvudsakliga arbeten Färdigt att tas i bruk START 1989 1995 1996 2000 SLUTFÖRANDE 1995 1996 1999 8. Ekonomisk och social kostnads- och intäktsanalys Den interna räntabiliteten för Kilmacanogue/Glen 0'Downs- projektet beräknas bli 9 %. 9. Miljöanalys I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas (miljöanalys) förordningar, 1989 genom vilka EG-direktivet 85/337 överförs till irländsk lag för andra vägprojekt än motorvägar, behövdes inte en EIS för detta projekt men med hänsyn till det faktum att vägen avses gå genom ett miljöskyddat område, utarbetades en miljöstudie av Wicklows grevskapsråd åt miljöministern som utfärdade ett intyg om att planen för acceptabel för miljön den 20 december 1993, med reservation för ett antal villkor. EIS visade att den föreslagna bebyggelsen inte skulle få avsevärda negativa effekter på miljön. Planen kommer att innehålla bästa möjliga medel för att begränsa de negativa effekterna på miljön. £ié 10. Kostnader och stöd (i miljoner ecu) Totala kostnader Utgifter före och efter dagen för godtagandet* Totala godtagbara kostnader Stöd från samman- hållningsfo nden 16 984 1 560 15 424 13 110 *Utgifter som uppstår efter dagen för framläggande av projektet, den 10 maj 1994, är godtagbara. Stödbeloppet från sammanhållningsfonden som beviljas är baserat på antagandet att projektet inte kommer att inbringa inkomster. Eventuell ändring av detta antagande kommer att utgöra grund för kommissionen att granska stödbeloppet. Cï* Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av sarnmanhållningsfonden Projektöversikt nr 94/07/65/009 1. Projektnamn: N18 omfartsled vid Newmarket-on-Fergus (Etapp 1) 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 Namn: National Roads Authority 2. 2 Adress: St Martin's House Waterloo Road, Dublin 4 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Clare County Council 3. 2 Adress: County Buildings, Ennis, Co. Clare 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Region: Co. Clare 5. Beskrivning Projektet avser planering och utarbetande av ett större vägförbättringsprojekt på N18 mellan Limerick och Galway vilket kommer att innebära anläggande av 14,5 km ny fyrfilig väg från Hurlers Cross nära Shannons flygplats till norr om Newmarket-on- Fergus, runt förbi staden. Det kommer även att ingå en ny förbindelse från NI8 till Shannons flygplats. De element som finns med i etapp 1 kommer att inbegripa val av vägsträckning, preliminär planläggning, miljökonsekvensanalys och, på grundval av en enkät bland allmänheten, detaljerade mätningar, detaljerad planläggning och utarbetande av avtalshandlingarna. 6. Mål Förbättra förbindelsen från Limerick till Shannons flygplats, Ennis och norra Clare. £3^ Avlasta Newmarket-on-Fergus en betydande del av dess genomfarts-trafik (för närvarande 12 000 fordon per dag) och på så vis minska föroreningar, buller och störningar. C Vi 7. Arbetsplan Typ av arbete Påbörjas Utarbetande av projektet 1/1/92 Driftsfas 1/1/97 Avslutas 31/12/96 8. Ekonomisk och social kostnads-/ intäktsanalys En kostnads- och intäktsanalys har redan genomförts. Projektets beräknade avkastning ligger på 12 %. 9. Miljökonsekvensanalys I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas (miljökonsekvensanalys) förordningar 1989, genom vilka EG-direktivet 85/337 överförts till irländsk lag, behövs en miljökonsekvensanalys för detta projekt. Detta beslut påverkar inte resultaten av de relevanta förfarandena för miljökonsekvensanalysen för sådana projekt som finns inom den lokala förvaltningens (planering och utveckling) förordningar, S. I. 25 (1990). 10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) Totala kostnader Utgifter före dagen för beslut om rätt till bidrag* Totala stödberättigade kostnader Stöd från Samman hållningsfonden Stödränta (%) 2 913 0,563 2 350 1998 85 'Utgifter som uppstår efter dagen för beslut, den 10 maj 1994, är stödberättigade. ^ Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviyande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond Projektöversikt nr 95/07/65/006 1. Projektnamn: Tillfartsväg till Dublins hamn (Etapp 1) 2. Myndighet som ger in ansökan 2. 1 Namn: National Roads Authority 2. 2 Adress: St Martin's House Waterloo Road, Dublin 8 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Dublin Corporation 3. 2 Adress: Civic Offices Wood Quay, Dublin 8 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Region: Dublins stad 5. Beskrivning Projektet avser planering och utarbetande av en motorvägsförbindelse från Whitehall i Dublins norra förorter på väg NI mellan Dublin och Belfast till Dublins hamn. Förbindelsen är avsedd att byggas i huvudsak med tunnlar, bestående av dubbeltunnlar med två körfiler i vardera riktning. Projektet kommer att utgöra en förbindelse från Dublins hamn till huvudledssystemet och till Dublins ringväg. De element som finns med i etapp I och som täcks av nuvarande beslut kommer att vara den förberedande delen av miljökonsekvensanalysen, vissa platsundersökningar, samråd med allmänheten, utarbetande av motorvägsplan, offentlig utfrågning, val av huvudentreprenör och planering av truckhanteringsarrangemang som måste utgöra en del av detta projekt. 6. Syfte Hela projektet syftar till att minska miljöinverkan av tunga godsfordon i staden Dublin. e^i Möjliggöra framtida utveckling av Dublins hamn genom att väsentligt underlätta tillträdet till densamma. Flytta 12 % av genomfartstrafiken från stadskärnan och möjliggöra att trafiken flyter snabbare, inbegripet kollektivtrafiken. Utverka betydande tidsbesparingar för dem som använder sig av Dublins hamn. QHt 7. Arbetsplan Typ av arbete Påbörjas Avslutas Utarbetande av projektet Driftfas 1995 1998 1997 8. Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys En kostnads- och intäktsanalys kommer att utföras som en del av denna etapp. Ytterligare stöd från Sammanhållningsfonden kommer att bero på resultaten av kostnads- och intäktsanalysen samt av miljökonsekvensanalysen (se nedan). 9. Miljökonsekvensanalys En miljökonsekvensanalys är nödvändig för detta projekt och kommer att utföras som en del av detta projekts etapp I. Detta beslut tillämpas utan att resultaten av förfarandena i del IV i den lokala förvaltningens (planering och utveckling) förordningar 1990 påverkas. 10. Kostnader och bidrag (tusental ecu) Totala kostnader Utgifter före dagen för beslut om rätt till bidrag* Totala bidrags berättigade kostnader Stöd från Samman hållningsfonden Stödränta (%) 3 750 -- 3 750 3 188 85 •Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den 9 juni 1995, är bidragsberättigade. Q/i Offentliggörande av huvudpunkterna i beslutet om beviljande av stöd enligt förordning 1164/94 om inrättandet av en sammanhållningsfond FORKLARANDE RAPPORT Projektöversikt Nr 95/07/65/009 1. Projektnamn: Väg NI mellan Cloghran och Lissenhall (Etapp I) 2. Ansökande myndighet 2. 1 Namn: National Roads Authority 2. 2 Adress: St Martin's House Waterloo Road, Dublin 8 3. Myndighet som ansvarar för genomförandet 3. 1 Namn: Fingal County Council 3. 2 Adress: 46/49 Upper 0'Connell Street, Dublin 1 4. Plats 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2 Region: Co. Dublin 5. Beskrivning Projektet avser utarbetande och planering av en 6,6 km lång motorväg på väg NI mellan Dublin och Belfast som förbinder den befintliga motorvägen NI vid Publins flygplats med den befintliga fyrfiliga vägen i Lissenhall i norr. Denna etapp täcker det preliminära och detaljerade utarbetandet av projektet, byggplatsmätning och -undersökning, miljökonsekvensanalys, samråd med allmänheten och iordningställandet av avtalsdokumentationen. 6. Mål Hela projektet syftar till att minska restiden mellan Dublin och Belfast samt att förbättra tillträdet till befolkningscentrer efter vägen och att skapa väsentligt infrastrukturstöd för ekonomisk utveckling genom att förbättra tillgången till hamnar, flygplatser och de viktigaste inhemska marknaderna. & / * >• 7. Arbetsplan Typ av arbete Påbörjas Utarbetande av projektet 1/1/95 Driftsfas 1/1/99 Avslutas 31/12/98 8. Ekonomisk och social kostnads-/intäktsanalys En kostnads- och intäktsanalys har redan genomförts för hela projektet. Den interna avkastningen beräknas bli 17 %. 9. Miljökonsekvensanalys I enlighet med bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas (miljökonsekvensanalys) förordningar 1989, genom vilka EG-direktivet 85/337 överförts till irländsk lag, behövs en miljökonsekvensanalys för detta projekt. Detta beslut tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av resultaten av de relevanta miljöanalysförfarandena för sådana projekt som omfattas av den lokala förvaltningens (planering och utveckling) förordningar, S. I. 25 (1990). 10. Kostnader och bidrag Totala kostnader Utgifter före dagen för beslut om rätt till bidrag* Totala stöd berättigade kostnader Stöd från Sarnman hållningsfonden Stödränta (%) 2 526 0,625 1901 1 606 85 * Utgifter som uppstår efter dagen för beslut om projektet, den 31 augusti 1993, är stödberättigade. C<ié Bilaga 2 Tabeller och grafer éH> Resultat av budgetgenomförande Sammanhållningsfonden 1993-1994-1995 Åtaganden i ecu per medlemsstat 1. 340. 095. 864 601. 500. 802 220. 918. 380 403. 641. 806 44 60 44 40 1. 721. 010. 752 56 398. 901. 387 40 279. 187. 240 56 601. 431. 305 60 3. 061. 106. 616 1. 000. 402. 189 500. 105. 620 1. 005. 073. 111 2. 732. 064 55 18 9 18 2. 566. 156. 852 46 3. 000. 530. 684 54 5. 569. 419. 600 100 Tëfcri. bïsfc TOTALT -C* cO Miljö 1993+1994+1995 Transport 1993+1994+1995 Result av budgetgenomförande Sammanhållningsfonden 1 9 9 3 - 1 9 9 4 - 1 9 95 Åtaganden i ecu per sektor Miljö Transport 2. 520. 482. 925 2. 981. 131. 383 46% 54% Miljö 46% Vatténf örsörjnihg Föroreningar frän industrin Rening bio + Avlopp Avfallshantering Naturvård Dammar Kustzoner Övrigt Vättenrening -C Förvaltning av vattendrag Beskogning 815?384:;687 43. 823. 401 808. 886. 327 92. 204. 794 344. 323. 407 18. 080. 536 165. 855. 269 111. 023. 208 107. 972. 157 7,506. 317 5. 422. 822 TOTALT 5. 501. 614. 308 Transport 93 - 95 Miljö 93-95 Fartygstrafiktjä nster VTS Hamn»% 4% nY9P'atser 4% Beskogning 0% Förvaltning av vattendrag 0%. Ovngt Vattenrening -~ *™ Kustzoner 4 9 (> 7% Vattenförsörjning 3 2% Avfallshantering 4% Föroreningar frän industrin 2% Resultat av Budgetgenomförande Sammanhållningsfonden 1995 Åtaganden i ecu per medlemsstat 1. 184. 432. 678 387. 913. 771 190. 361. 723 387. 121. 412 1. 845. 997 1. 036. 709. 677 1. 113. 119. 907 2. 151. 675. 581 Miljö 1995 Transport 1995 exnä bist en» O SAMMANHÅLLNINGSFONDEN: SPANIEN 1995 godkända projekt Föroreningar frän industrin 2% Kustzoner Övrigt 1% Järnvägar 10% Avlopp 23% Avfallshantering Vattenförsörjning 5% Dammar 6% Vägar 42% ftvfàftsrjàffiÈej^ Avlopp Kustzoner Övrigt Föroreningar frän indûstl 27(K727?699 100. 436. 552 11. 243. 032 24. 619. 035 TOTALT 1. 184. 432. 235 Miljö Transport 6^ t1 579. 753. 908 604. 678. 327 Miljö 5 1% Sammanhållningsfonden Spanien Åtaganden och betalningar 1993-1994-1995 (ecu) Åtaganden Betalningar 1993 1994 1995 TOTALT Miljö 252. 083. 242 519. 315. 325 568. 697. 297 1. 340. 095. 864 % 29 51 48 44 Transport 6 0 6. 3 6 7. 4 61 4 9 8. 9 0 7. 9 10 6 1 5. 7 3 5. 3 81 1. 721. 010. 752 % 71 49 52 56 Miljö 119. 120. 124 136. 688. 294 3 5 8. 4 2 1. 2 36 6 1 4. 2 2 9. 6 54 % 28 32 32 32 Transport 3 0 1. 6 6 0. 3 89 286. 088. 122 746. 857. 276 1. 334. 605. 787 % 72 68 68 68 SAMMANHÅLLNINGSFONDEN PORTUGAL 1 9 95 Miljö Transport godkända projekt Vattenförsörjning 19% Förval. av vattendrag 2% Järnvägar 7% T I r - «f ~jp§^ -^j*** -* [3âp;âpf l^lgar V a t t é n 7 é n m g ; ^ ^ ^ Wf 5f7. ^7^f2f 7. 584. 225 Avfallshantering, 73. 580. 898 Vattenförsörjning 7. 506. 317 Förval. av vattendrag | | 387,121. 412| TOTALT Miljö Transport 146. 648. 564 240. 472. 848 Miljö 40% Avfallshantering 2% Vattenrening 15% Vägar 55% Sammanhållningsfonden Portugal Åtaganden och betalningar 1993-1994-1995 (ecu) Miljö 122. 794. 100 134. 199. 142 146. 648. 564 4 0 3. 6 4 1. 8 06 % 43 40 38 40 Transport 160. 774. 600 200. 183. 857 240. 472. 848 601. 431. 305 % 57 60 62 60 Miijö 31. 513. 629 54. 539. 242 9 7. 0 5 2. 0 60 183. 104. 931 % 34 22 26 26 Transport 62. 496. 918 193. 767. 974 272. 152. 257 528. 417. 149 % 66 78 74 74 • H H S Ml 1 » - 6*N •O SAMMANHALLNINGSFONDEN: GREKLAND 1 9 95 Miljö Transport godkända projekt Avfallshantering Järnvägar 2% Övrigt 3% Avlopp 6% Vattenförsörjning Rening Bio. Avlopp Avfallshantering Övrigt TOTALT fl Miljö Transport 32v909. 652 156:678. 466 22. 701. 673 3. 090. 600 12. 804. 250 387. 913. 771 228. 184. 641 159. 729. 130 Flygplatser 6% Hamnar 16% Rening Bio 41% Miljö 59% Vattenförsörjning 8% Sarnmanhållningsfonden Grekland o Åtaganden och betalningar 1993-1994-1995 (ecu) 0^ SAMMANHALLNINGSFONDEN : IRLAND 1 9 95 Miljö Transport godkända projekt (ecu) Sä ". ^-••' "Wc ^ 8^ œ Haffirffif Rening av ayloppsyättep -ä^ Vattenförsörjning Fast avfall Tekniskt bistånd TOTALT Vattenförsörjning 22% Tekniskt bistån 0% Miljö Transport 9 3. 0 2 2 , 8 80 9 7. 1 9 2 , 5 48 Fast avfall 1% Järnvägar 11% Rening av avloppsvatten 26% Miljö 48% Hamnar 2% Vägar 38% Sammanhållningsfonden Irland Åtaganden och betalningar 1993-1994-1995 (ecu) Bilaga 3 Karta över järnvägs- och vägnät é^j SPAIN Trans-European Road network Cohesion Fund Barcelona SPAIN Barcelona Trans European Rail Network Cohesion Fund PORTUGAL Trans-European Road network Cohesion Fund Coimbra Lisboa PORTUGAL Trans-European Rail Network Cohesion Fund r-N Porto Coimbra Lisboa GREECE Trans-European Road network Igoumenitsa hfcsSaloniki J v Alexan- droupolis Cohesion Fund ^\ Patra Athina GREECE Trans-European Rail network Igoumenitsa Cohesion Fund Os Alexan- droupolis IRELAND Trans-European Road network Cohesion Fund Rossla re IRELAND Trans-European Rail network Cohesion Fund Rosslare ISSN 1024-4506 KOM(96) 388 slutlig DOKUMENT SV 01 13 14 07 Katalognummer : CB-CO-96-386-SV-C ISBN 92-78-07419-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 6&1