eurovoc_concepts:
agricultural guidance
agricultural quota
reform of the CAP
sheep
suckler cow

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 09. 09. 1996 KOM(96) 430 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OM ANVENDELSEN AF DE INDIVIDUELLE PRODUCENTLOFTER I ORDNINGERNE FOR DEN ÅRLIGE MODERFÅRS- OG AMMEKOPRÆMIE I. H. in. RAPPORT OM ANVENDELSEN AF DE INDIVIDUELLE PRODUCENTLOFTER I ORDNINGERNE FOR DEN ÅRLIGE MODERFÂRS- OG AMMEKOPRÆMIE INDLEDNING 2 DEN NØDVENDIGE KONTROL OVER PRODUKTIONEN OG EF's UDGIFTER a) b) Produktionen EF's Udgifter 4 5 EFFEKTIVITETEN AF DE AF RÅDETS GENNEMFØRELSES BESTEMMELSER, DER HENHØRER UNDER MEDLEMSSTATERNES KOMPETENCE a) b) c) Referenceåret og den indledende tildeling af rettigheder 6 De indledende nationale reserver 7 Systemet med overdragelse og midlertidig overdragelse af kvoter Forvaltningen af de nationale reserver Følsomme områder 7 8 9 d) e) IV. KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER FOR ANVENDELSEN AF INDIVIDUELLE PRODUCENTLOFTER a) b) c) Individuelle lofter Regler for udnyttelse Overdragelse og midlertidig overdragelse 10 10 11 V. EVALUERING AF KVOTEORDNINGERNE OG AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER a) b) c) d) e) Kontrol over produktionen og udgifterne Nationale reserver og deres forvaltning Kvoteoverdragelsessy stemer Følsomme områder Afsluttende bemærkninger 12 12 13 14 14 BILAG Produktion og forbrug af oksekød og fårekød - EUR 15 (1986-1996) Antallet af ammekøer og malkekøer i EUR 12 (1989-1995) EF's udgifter til moderfars- og ammekopræmien (1980-1995) I. II. III. IV. Anvendelsen af individuelle producentlofter over V. VI. moderfarspræmien - EUR 12 Anvendelsen af individuelle producentlofter over ammekopræmien - EUR 12 Individuelle producentlofter i de nye medlemsstater - moderfars- og ammekopræmien d Individuelle rettigheder til præmien for moderfar og geder - EUR 15 Anvendelsen af den nationale reserve i 1993 - moderfarspræmien VII. VIII. Individuelle rettigheder til ammekopræmien - EUR 15 IX. Udviklingen i ansøgningerne om ammekopræmie (1992-1995) X. XI. Anvendelsen af den nationale reserve i 1993 - ammekopræmien XQ. Anvendelsen af den nationale reserve i 1994 - moderfarspræmien Xm. Anvendelsen af den nationale reserve i 1994 - ammekopræmien XIV. Oversigt over anvendelsen af moderfarspræmien i 1995 - EUR 15 4 O. I. INDLEDNING Ifølge Rådets forordning (EØF) nr. 3013/89 og nr. 805/68 skal Kommissionen inden den 1. juli 1996 forelægge en rapport om anvendelsen af de individuelle producentlofter under ordningen for henholdsvis den årlige moderfarspræmie og den årlige ammekopræmie, om nødvendigt ledsaget af relevante forslag. Nærværende rapport opfylder dette krav. Rapporten giver en redegørelse for de administrative erfaringer med anvendelsen af præmiekvoteordningerne siden 1992-reformen. Udarbejdelsen af rapporten blev påbegyndt inden den nuværende BSE-krise og er ikke udtryk for Kommissionens mening om, hvordan markedsordningen for oksekød skal tilpasses som følge af krisen. Den indgår dog i det baggrundsmateriale, som må tages i betragtning, når man gør sig overvejelser om ændringer af den fælles markedsordning for oksekød. Præmiekvoterne kan spores tilbage til reformen af den fælles landbrugspolitik i 1992, hvor det blev forsøgt at finde løsninger på to problemer, der var fælles for EF's fare- og oksekødssektor: tendensen til forøgelse af den interne produktion kombineret med stigende EF-udgifter. I fårekødssektoren var den stigende produktion i 1980'erne, som blev ansporet af den lette adgang til præmier, til skade for EF-priserne og fremkaldte en drastisk stigning i EF's udgifter på grund af den priskompenserende metode, der blev benyttet til beregning af moderfarspræmien. I oksekødssektoren, hvor der i adskillige år havde været store underskud, skabte reformen mulighed for på baggrund af de nødvendige forbrugsudvikling og eksportmulighederne, især dem, der var forbundet med de kommende GATT-forpligtelser, at ændre politikken fra støtte af oksekødsprisen gennem omkostningskrævende interventionsmekanismer henimod direkte betalinger til producenterne i form af præmier. tilpasninger af produktionen til den interne I fårekødssektoren reagerede Kommissionen på dette pres ved som led i 1992-reformen at foreslå, at stabilisatoren, som havde vist sig at være ude af stand til at holde produktionen under kontrol, blev afløst af kravet om, at en producent skulle råde over en rettighed til hver enkelt moderfarspræmie, og at der blev individuelle producentlofter over antallet af disse rettigheder, bedre kendt som ordningen med individuelle kvoter. Denne foranstaltning kunne begrænse antallet af de enkelte producenters dyr, fordi det i de fleste tilfælde er urentabelt at opdrætte husdyr uden præmie. indført For oksekødssektorens vedkommende blev denne ide om individuelle kvoter ved kompromiset om hele 1192-reformen overført på ammekoordningen. Dette skyldtes, at Rådets kompromis omfattede en større stigning for ammekopræmiens vedkommende end den, som Kommissionen allerede havde foreslået, og at Rådet ønskede at sikre sig, at denne stigning ikke medførte en ukrontrolleret udvidelse af ammekobestanden. Endvidere viste indførelsen af lofter over adgangen til præmier i oksekødssektoren sig at være af værdi i de sidste stadier af forhandlingen om GATT-aftalen, der fulgte på 1992-reformen. Grundforordningerne i de to sektorer1, som er udformet efter samme retningslinjer, indeholder bestemmelser om, at hver enkelt aktiv producent skal have tildelt individuelle kvoter på grundlag af antallet af præmier, der blev udbetalt i et tidligere "referenceår"2, der blev valgt for de enkelte sektorer. Medlemsstaterne fik også til en vis grad mulighed for at vælge referenceåret. Der blev også fastsat generelle regler for at tage højde for producenter, der ikke ansøgte om præmie i referenceåret, og fordelingen af rettigheder inden for producentsammenslutninger. Som følge heraf udgjorde summen af alle de individuelle producentlofter et loft over produktionskapaciteten i disse sektorer og satte et maksimum for EF's udgifter til støtte til disse sektorer. Fastsættelsen af et samlet antal moderfars- og ammekopræmierettigheder i hver af de nye medlemsstater, der tiltrådte Unionen i 1995, besluttet som led i tiltrædelsesaftalerne, fastholdt grundtanken om at begrænse produktionskapaciteten i de to sektorer. Rådets forskrifter gav også producenterne mulighed for hvert år at tilpasse antallet af deres præmierettigheder gennem bestemmelserne om overdragelse og, hvis medlemsstaten vælger det, midlertidig overdragelse af kvoter. Medlemsstaterne fik mulighed for at indføre et "kommercielt" overdragelsesystem, som tillader producenterne direkte at indgå aftale indbyrdes, eller et "administrativt" system, hvor rettigheder overdrages via den nationale reserve. Kun en enkelt medlemsstat, nemlig Frankrig, valgte sidstnævnte mulighed. Når man ser bort fra visse nærmere afgrænsede områder i hver enkelt medlemsstat, eller oksekødsproduktionen er særligt vigtig dér, har en producent tilladelse til at overdrage rettigheder til en anden producent, enten sammen med eller uden bedriften. Ved overdragelser uden samtidig overdragelse af bedriften skal der dog afstås op til 15% af de overførte rettigheder til den nationale reserve, en procedure, der også er kendt under betegnelsen "toldning". flyttes væk rettigheder ikke må fare- fordi som fra, Den nationale reserve af præmierettigheder i hver enkelt medlemsstat blev oprettet ved, at mellem 1 og 3% af den indledende individuelle tildeling af rettigheder blev tilbageholdt, og blev anvendt til at omfordele rettigheder blandt foreslåede prioriterede producentkategorier, der blev fastlagt efter hver enkelt medlemsstats egne kriterier. Desuden vedtog Rådet at oprette en indledende reserve svarende til 1% af summen af rettighederne i de ugunstigt stillede områder. Artikel 5a - 5d i forordning (EØF) nr. 3013/89 for fårekødssektoren og artikel 4e og 4f i forordning (EØF) nr. 805/68 for oksekødssektorea Hvad angår fårekødssektoren overflødiggjorde indførelsen af individuelle kvoter Rådets tidligere regel om "grænsen for antallet af dyr", hvorefter moderfarspræmien blev udbetalt til den fulde sats til producenter med højst 1 000 moderfår i ugunstigt stillede områder og 500 moderfår i ikke ugunstigt stillede områder, og den blev afskaffet fra 1995. Nettoindvirkningen på en producents kvoter var, at de rettigheder, han rådede over ud over "grænsen for antallet af dyr" (som gav producenten ret til præmie til halvdelen af den fulde sats), blev omregnet til rettigheder til fuld sats for det halve antal. Rådet instruerede derefter Kommissionen om at fastlægge gennemførelsesbestemmelser til kvoteordningerne3, der på grund af lighedspunkterne i Rådets politik i de to sektorer blev udarbejdet og senere afpudset efter samme retningslinjer. Denne rapport er udarbejdet for at efterkomme nævnte anmodning og giver en redegørelse for de produktions- og budgetmæssige følger af politikken og resultaterne af de vigtigste rådsbestemmelser, der er blevet fastsat i systemets indkøringsperiode. Den er baseret på de oplysninger, Kommissionen har flet fra medlemsstaterne, og eventuelle kommentarer er begrænset til de spørgsmål, som der foreligger data for4. For størstedelens vedkommende har de beskrevne foranstaltninger kun berørt de medlemsstater, der var medlemmer af Unionen inden reformen af den fælles landbrugspolitik. De nye medlemsstater medtages dog i vurderingen, hvor det er relevant. Desuden gives der en kort oversigt over de gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget af Kommissionen. II. DEN NØDVENDIGE KONTROL OVER PRODUKTIONEN OG EF's UDGIFTER a) Produktionen Bilag I viser tendenserne i fare- og oksekødsproduktionen i de 5 år forud for 1992- reformen og udviklingen i disse parametre efter indførelsen af de individuelle kvoter. Det fremgår tydeligt, at kvotepolitikken har medført en effektiv stabilisering af EF's fårekødsproduktion på omkring 1,15 mio. tons/år, et resultat, der ikke havde kunnet opnås med stabilisatormekanismen, der tidligere blev anvendt i dette øjemed. I oksekødssektoren viser oplysningerne ikke samme grad af produktionsdæmpning. Reformen trådte i kraft henimod slutningen af en periode med faldende tendens i produktionen (1991-1994). Produktionen har nu rettet sig, og den stigende tendens kan forventes at forsætte, fordi ammekobestanden i EU har været i stadig vækst i de senere år (bilag II), selv om antallet af malkekøer er faldet. Denne stigning i antallet af ammekøer har fundet sted, fordi der til trods for indførelsen af individuelle kvoter er sket mærkbare stigninger i det samlede antal præmierettigheder, der blev fastsat ved systemets indførelse: i) Stigningen i det samlede antal ansøgninger i 1992, der blev konstateret i praktisk talt alle medlemsstater5, der valgte den mulighed, de havde for at fastsætte 1992 som referenceår (dvs. det samme år, hvor kvoterne selv blev indført), da producenterne reagerede på det begrænsede udbud af præmierettigheder, der nu Kommissionens forordning (EØF) nr. 3567/92 for fårekødssektoren og forordning (EØF) nr. 3886/92 for oksekødssektoren. Kommissionen er f. eks. ikke i besiddelse af officielle data for aspekter af kvotehandeler, såsom antallet af midlertidigt overdragne rettigheder eller værdien af rettigheder på det fri marked, da bestemmelserne ikke indeholder krav om meddelelse af sådanne oplysninger. Kun Grækenland valgte ikke 1992 som referenceår. var tale om. Denne beslutning havde til følge, at præmieansøgningerne steg med 1,3 mio. , dvs. med 15%, i 1992 sammenlignet med 1991 i de pågældende medlemsstater, hvilket forøgede det samlede antal præmierettigheder for EU med et tilsvarende antal rettigheder, og at der opstod en situation, hvor der var tilstrækkeligt med kvoter til rådighed Unionen over til at klare en stigning i antallet af ammekøer på 9% i perioden 1992-1995. ii) Udvidelsen af loftet over mælk fra 60 000 til 120 000 1 pr. bedrift med blandet ammeko-/malkekohold imødekom den anmodning, som visse medlemsstater under reformen af den fælles landbrugspolitik havde fremsat om en udvidelse af kvoteordningen, så den også kom til at omfatte middelstore blandede besætninger. Indlemmelsen af disse bedrifter resulterede i, at der blev skabt 821 160 ekstra rettigheder. Kontrollen over produktionen, som indførelsen af individuelle producentlofter over ammekopræmien forventedes at resultere i, kan således først begynde at fa virkning, når EU's ammekobestand har nærmet sig den grænse, som det samlede antal disponible rettigheder sætter (bilag II). I betragtning af, at omkring 1 mio. rettigheder stadig ikke er udnyttet, og at de andre støttemekanismer i oksekødssektoren kan give producenterne mulighed for at holde flere dyr, end de har kvoter for, vil der næppe ske en fuldstændig stabilisering af ammekobestanden i EU og af EF-budgettet, der støtter den, i nær fremtid. b) EF's udgifter Det andet hovedformål med indførelsen af individuelle lofter i præmieordningerne for moderfar og ammekøer var at få udgifterne under kontrol. I fårekødssektoren var denne opgave forholdsvis ligetil: indførelsen af en grænse for det potentielle antal moderfår i EF ville begrænse de samlede udgifter, når man ser bort fra nogle udsving, der skyldes ændringer i den gennemsnitlige EF-markedspris, et parameter, der benyttes ved beregningen af den årlige moderfarspræmie. Bilag III viser, at kvoteordningen har resulteret i, at udgifterne til moderfarspræmien er faldet til ca. 1 700 mio. ECU. For oksekødssektorens vedkommende var indførelsen af individuelle kvoter for ammekopræmien et led i en generel reform, som medførte en indskrænkning i foranstaltningerne til støtte af markedsprisen (intervention), som en forhøjelse af præmiernes størrelse og en ændret politik for eksportrestitutioner har kompenseret for. Bilag IH viser således, at udgifterne til ammekopræmien er steget betydeligt i de sidste 15 år. Stigningen i udgifterne til præmieordningen for ammekøer skyldes dels stigningen i præmiernes størrelse6, dels stigningerne i antallet af disponible rettigheder på linje med, hvad der allerede er sagt om antallet af køer, men udgifterne kan ifølge de foreliggende Ifølge planen i 1992 skulle ammekopræmien stige fra 70 ECU til 90 ECU i 1994 og 100 ECU pr. dyr i 1995. oplysninger forventes at stabilisere sig på maksimalt 1 800 mio. ECU om året, når de uudnyttede og supplerende rettigheder, der er nævnt i nr. i) ovenfor, er udnyttet. m. EFFEKTIVITETEN AF DE AF RÅDETS GENNEMFØRELSES BESTEMMELSER, DER HENHØRER UNDER MEDLEMSSTATERNES KOMPETENCE I forbindelse med Rådets gennemførelsesbestemmelser blev visse beslutninger vedrørende til medlemsstaterne. Denne anvendelsen fleksibilitetsforanstaltning blev gennemført inden for fem hovedområder: af producentlofterne uddelegeret a) Referenceåret og den indledende tildeling af rettigheder. Det referenceår, der blev valgt i de enkelte medlemsstater, fremgår af bilag IV for farekødssektorens vedkommende (i de fleste tilfælde 1991) og bilag V for oksekødssektorens vedkommende, hvor 1992 blev valgt i de fleste tilfælde. Desuden viser bilag IV for fårekødssektoren en "koefficient", der er beregnet for de medlemsstater, hvor det samlede antal moderfar faldt i perioden 1989-1991, og hvor denne koefficient blev anvendt til at beregne et ekstra antal rettigheder, som skulle lægges til hver enkelt producents individuelle loft. Dette var tilfældet i Spanien, Frankrig, Portugal og Det Forenede Kongerige. Baseret på disse beregninger viser bilag VTI for farekødssektorens vedkommende og bilag VIII for oksekødssektorens vedkommende de potentielle præmierettigheder eller summen af præmierettigheder, som hver medlemsstat havde til rådighed til fordeling blandt de individuelle producenter ved indførelsen af kvotesystemet. Kommissionen har kontrolleret tallene for fårekødssektoren7 på grundlag af det referenceår, som hver enkelt medlemsstat har valgt. Kommissionen har endnu ikke godkendt tallene for præmierettigheder for ammekøer. De nye medlemsstaters potentielle rettigheder er også medtaget, da de samlede tal blev aftalt ved tiltrædelsen og indsat i grundforordningen for hver enkelt sektor. Bortset fra det ovenfor nævnte problem med de overdrevne præmieansøgninger i 1992 i oksekødssektoren og den betydelige administrative indsats, der var forbundet hermed, var der ingen særlige problemer med denne foranstaltning i de fleste medlemsstater. Generelt blev de bestemmelser, der var indført for producenter, som ikke havde indgivet ansøgninger, eller som var blevet pålagt sanktioner i referenceåret, gennemført med godt resultat, fordi de tillod medlemsstaterne at give producenter, der kunne påberåbe sig usædvanlige omstændigheder, en retfærdig behandling. I fårekødssektoren gav Italien og Grækenland dog Rådet meddelelse om de problemer, de havde haft med at fastsætte individuelle lofter for producenter, der af forskellige grunde havde indgivet ansøgning for et for lille antal dyr i referenceåret og ikke var omfattet af de eksisterende bestemmelser. I 1995 vedtog Rådet derfor med forbehold af Kommissionens kontrol8, at Italien og En endelig kontrol kan først foretages, når tallet for Tyskland og Italien (Sicilien) foreligger. Ved kontrollen, der blev foretaget i april 1996, vedtog Kommissionen at forhøje den nationale reserve i Italien og Grækenland med 600 000 rettigheder. Grækenland skulle have lov til at fordele indtil 600 000 ekstra rettigheder fra den nationale reserve for at tilgodese de producenter, der ikke havde fået den korrekte indledende kvote. b) De indledende nationale reserver Bilag IV, V og VI viser, hvordan de enkelte medlemsstater inden for de af Rådets retsforskrifter fastsatte grænser har oprettet de indledende nationale reserve i de to sektorer. Medens de trufne foranstaltninger globalt resulterede i, at den nationale reserve i hver enkelt medlemsstat fik tilført 1-3% af summen af de individuelle lofter, viser tabellerne, at procentdelen af rettigheder, der gik tabt i forhold til størrelsen af det individuelle producentloft, svingede betydeligt. Bilag VII og VIII viser det antal rettigheder, der var til rådighed til oprettelse af de nationale reserver, inklusive de ekstra rettigheder, der skyldes tillægsreserven på 1% for ugunstigt stillede områder. I denne henseende må det bemærkes, at den nationale reserve i de forskellige medlemsstater fra begyndelsen har været under varierende pres fra producenternes side. Der er særligt stor efterspørgsel efter Det Forenede Kongeriges begrænsede nationale reserve i de to sektorer, som oprindelig blev sat til 1% af de samlede rettigheder, og der har været store administrative vanskeligheder med at imødekomme ansøgningerne fra producenterne. Derimod har Nederlandene efter at have fastsat en forholdsvis stor procentvis tildeling af rettigheder til den nationale reserve (3%) i en situation med ringe efterspørgsel efter ammekopræmien måttet foretage en ny tildeling til reserven på 1% og derefter give producenterne de overskydende rettigheder tilbage. c) Systemet med overdragelse og midlertidig overdragelse af kvoter Generelt anvendes systemet med kvoteoverdragelser ensartet i hele Fællesskabet. De fleste medlemsstater vælger direkte overdragelser mellem producenterne samtidig med, at de også tillader midlertidig overdragelse af rettigheder. De to undtagelser er Frankrig, der kun tillader direkte overdragelse mellem producenter, når hele bedriften samtidig overdrages, medens alle andre transaktioner finder sted som overførsler fra en producent til den nationale reserve, og Nederlandene, hvor midlertidig overdragelse ikke er tilladt. ikke haft uløselige problemer med gennemførelsen af Medlemsstaterne har overdragelsessystemet, og det ser ud til, at producenterne har tilpasset sig udmærket til de forpligtelser, der er blevet pålagt dem som følge af de administrative procedurer, der er blevet indført med henblik på gennemførelsen af disse overdragelser. De franske myndigheder har givet meddelelse om de vanskeligheder, de har haft på grund af den ekstra indsats og komplikationerne i forbindelse med det "administrative" system, de har indført. I anledning af disse henvendelser har Kommissionen indført en række tilpasninger af gennemførelsesbestemmelserne med henblik på at forenkle overdragelsesprocedurerne i størst mulig grad9 samtidig med, at den har bestræbt sig på at undgå, at der bliver for stor forskel mellem de to systemer. Disse foranstaltninger, der er et led i forenklingen af reformen af den fælles landbrugspolitik i 1994, er beskrevet i kapitel IV. Af bilag IV, V og VI fremgår det, at "toldningen" i de enkelte medlemsstater varierer mellem 1% i Nederlandene og 15% i størstedelen af de andre medlemsstater. "Toldningen" har vist sig at være et acceptabelt og funktionsdygtigt middel til at overføre et vist antal rettigheder til den nationale reserve, som medlemsstaterne kan omfordele til prioriterede grupper (se nedenfor). d) Forvaltningen af de nationale reserver Bilag X-Xin indeholder tallene for tilførslen af rettigheder til den nationale reserve via "toldningen" og viser, hvordan den nationale reserve i de to sektorer fungerede i 1993 og 1994. Der er kun indgået oplysninger for 1995 fra nogle fa medlemsstater. "Toldningen" var ret betydningsløs i det første år med nationale reserver i forhold til det oprindelige antal rettigheder, men bidrog i 1994 med ca. en tredjedel af de rettigheder, der hvert år tildeles fårekødsproducenterne fra den nationale reserve efter anmodning herom til de nationale myndigheder. I oksekødssektoren er "toldningens" bidrag til den nationale reserve mindre (4% i 1994), men den yder dog et væsentligt bidrag til rettighederne i den nationale reserve i Belgien og Portugal. "Toldningens" relativt ubetydelige rolle skyldes sandsynligvis det mindre antal overdragelser uden samtidig overdragelse af bedriften, der finder sted i oksekødssektoren i almindelighed er mere mobile. fårekødssektoren, hvor sammenlignet med transaktionerne Bilag X-XHI viser også, hvordan de nationale reserver fungerer, når det gælder tildelingen af rettigheder til producenter. I fårekødssektoren blev i 1993 over 90% af den indledende reserve fordelt blandt producenterne, men denne procentdel faldt til ca. 38% i 1994, og Spanien, Italien og Nederlandene havde de laveste procentvise tildelinger. Endvidere fremgår det af bilag IX, at flere medlemsstater (navnlig Belgien, Danmark, Tyskland, Grækenland, Irland og Portugal) i 1994 inddrog rettigheder fra producenter som følge af overdragelser uden samtidig overdragelse af bedriften ("toldning") og derpå "genbrugte" disse rettigheder ved at tildele dem til andre producenter fra den nationale reserve for samme produktionsår. I oksekødssektoren var efterspørgslen efter den indledende nationale reserve forholdsvis lille i 1993 (48%), men var mere konstant i 1994, hvor et EF-gennemsnit på 53% af rettighederne blev tildelt producenterne. Endvidere viser en analyse af dataene for i kalenderåret 1994, at "genbrug" af rettigheder er meget mindre udbredt oksekødssektoren end i fårekødssektoren: kun i Belgien blev alle de rettigheder, der var til rådighed i den nationale 1994-reserve, tildelt producenterne. Modsat blev der i Spanien ikke tildelt nogen rettigheder fra den nationale reserve i 1994 på grund af problemer med at foretage en rimelig fordeling af rettighederne, som ville tilfredsstille den meget store efterspørgsel. ikke givet de nationale Generelt har forvaltningen af de nationale reserver administrationer uløselige problemer i betragtning af, at beslutningstagningen i vid udstrækning er blevet uddelegeret til medlemsstaterne på dette område. I Det Forenede 8 Kongerige har der dog været et væsentligt problem i de to sektorer med nogle producenter i den prioriterede kategori "developers", der på grund af det utilstrækkelige antal rettigheder, der var til rådighed i den nationale reserve i 1993, oprindelig ikke fik tildelt alle de rettigheder, de anmodede om. Efter en dom ved en national domstol besluttede Det Forenede Kongeriges myndigheder at omfordele en del af den nationale reserve til denne producentkategori, hvilket har bevirket, at fordelingen for 1993 og efterfølgende år blev afsluttet med en vis forsinkelse. e) Følsomme områder Endnu en foranstaltning, der henhører under medlemsstaternes kompetence, er vist i bilag IV, V og VI, som angiver de områder, der er blevet udpeget som særligt vigtige for fåre- og oksekødsproduktionen, og som præmierettigheder derfor ikke må flyttes væk fra. De fleste medlemsstater har udpeget deres ugunstigt stillede områder som følsomme områder, en beslutning, der falder i tråd med de prioriteringer, de har foretaget for sådanne områder. De to vigtigste undtagelser er Frankrig og Det Forenede Kongerige. De franske myndigheder har udpeget hele det franske område til følsomt område. Det Forenede Kongeriges myndigheder har inddelt hele Det Forenede Kongerige i syv følsomme områder baseret på regionale kriterier og kriterier for ugunstigt stillede områder. De eneste andre undtagelser er Belgien, der i denne forbindelse er inddelt i to områder ud fra bonitet, og Tyskland, som har udpeget sine marskområder og sine ugunstigt stillede områder som følsomt område. Udpegningen af disse følsomme områder anerkendes i vidt omfang af alle de berørte parter, og Kommissionen har hidtil ikke modtaget nogen oplysninger, der giver anledning til at formode, at foranstaltningen, som den oprindelig var udformet, er blevet misbrugt eller forkert anvendt10. 10 Nogle medlemsstater har dog givet udtiyk for deres bekymring for, at der i visse udpegede områder kan forekomme akkumulering af rettigheder, og at dette kan have en negativ indvirkning af miljømæssig ait (se nedenstående evaluering). IV. KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER FOR ANVENDELSEN AF INDIVIDUELLE PRODUCENTLOFTER De mest relevante bestemmelser i Kommissionens forordninger om anvendelsen af individuelle producentlofter i fåre- og oksekødssektoren har følgende grundstruktur: a) Individuelle lofter For at lette forvaltningen af producentlofterne mest muligt for moderfårpræmiens vedkommende, fik kun producenter med mindst 10 moderfår tildelt en indledende kvote. For ammekopræmiens vedkommende blev der ikke fastsat noget nedre loft på grund af den større økonomiske værdi af de enkelte dyr. b) Regler for udnyttelse Der blev indført flere regler i forordningerne, hvorefter en producent måtte afstå en vis del af sine rettigheder til den nationale reserve, hvis han ikke ansøgte om præmie for disse rettigheder i løbet af nærmere fastsatte perioder. Formålet med disse regler var at øge mobiliseringen af rettighederne ved at forhindre, at et for stort antal rettigheder blev hos producenter, som ikke selv udnyttede dem og heller ikke valgte at overdrage eller midlertidigt overdrage disse rettigheder til en anden producent. I dette øjemed blev der fastlagt en generel regel for udnyttelse, hvorefter en producent, som ikke har udnyttet mindst 50% af sine rettigheder i to på hinanden følgende år, må afstå den del, der ikke er udnyttet det sidste år, til den nationale reserve. Desuden blev der for at forhindre producenter i spekulationsbetinget erhvervelse af rettigheder til senere brug indført en strengere regel for udnyttelse for de producenter, som far gratis rettigheder fra den nationale reserve. Ved kvotesystemets begyndelse var reglen den, at en sådan producent, hvis han ikke udnyttede alle sine rettigheder i løbet af de tre år efter modtagelsen af rettigheder fra den nationale reserve, mistede den uudnyttede del11. Endvidere måtte samme producent ikke overdrage eller midlertidigt overdrage rettigheder i løbet af denne treårsperiode. Den seneste ændring af reglerne om udnyttelse, der trådte i kraft i 1996 som led i den forenkling, der blev foretaget i 1994, samlede disse to regler i en enkelt regel, således at den mindste procentvise udnyttelse er blevet forhøjet til 70% om året. Denne foranstaltning har til formål at fa producenterne til at mobilisere de rettigheder, som de kunne bevare efter den eksisterende, forholdsvis lemfældige generelle regel for udnyttelse. risikoen ved En forenkling af reglerne var også berettiget, sådan fordi Et par år inde i systemet blev det klart, at producenter, der havde modtaget rettigheder fra den nationale reserve og i ekstreme tilfælde kun et lille antal rettigheder, var blevet pålagt en alt for byrdefuld forpligtelse til at udnytte alle de rettigheder, de lå inde med, i løbet af de følgende tre år: selv naturlige udsving i besætningsstørrelse kunne beviike, at de måtte afstå en del af deres rettigheder. Det blev derfor besluttet at lempe reglen til en gennemsnitlig udnyttelse på 90% i den samme treårsperiode. Reglen blev lempet yderligere i 1996 med indførslen af en enkelt regel for udnyttelse (70% om året). 10 spekulationsbetingede anmodninger om rettigheder fra den nationale reserve ikke var så alvorlig som først antaget. c) Overdragelse og midlertidig overdragelse Af klarhedshensyn og for at gøre det lettere at gennemføre systemet fastsatte Kommissionen et minimumsantal af rettigheder, som kan overdrages eller midlertidigt overdrages12 på et hvilket som helst tidspunkt, og de to parter var forpligtet til at underrette myndighederne om overdragelsen inden for en bestemt frist, nemlig to måneder inden indgivelsen af præmieansøgning. Da overdragelsessystemet var oprettet og taget i brug, blev medlemsstaterne dog klar over, at det var nødvendigt at forenkle nogle af de tilknyttede procedurer, især i Frankrig, hvor det "administrative" system anvendes. Forud for præmieansøgningerne for 1995 blev fastlæggelsen af minimumsantallet af rettigheder i forbindelse med en overdragelse uden samtidig overdragelse af bedriften forenklet ved en omformulering af den hidtidige regel, som var baseret på procentdele af producentens kvote. Samtidig blev fristen for underretning om en overdragelse ændret, så producenterne kunne underrette myndighederne lige indtil den dag, hvor de indgav deres præmieansøgning. Producenterne og administrationerne far således mere tid til at tilrettelægge og behandle overdragelser, og den forvirring, der var opstået blandt producenterne med hensyn til fristen for underretning om overdragelse og fristen for indgivelse af præmieansøgning, mindskes. De største indrømmelser, som Kommissionens forskrifter har givet, hvad angår reglerne om overdragelse, er dog åbningen af nye handelsperioder i de to sektorer i både 1993 og 199413. Disse undtagelser var berettigede på grund af overgangsproblemer ved ordningens start, især det forhold, at producenter i hele Fællesskabet havde store problemer med kvotehandelen eller med erhvervelsen af tilstrækkelige rettigheder fra den nationale reserve til at dække deres præmieansøgninger inden for de oprindelig fastsatte frister. Endelig er som et eksempel fra fårekødssektoren de forskellige frister for ansøgning og underretning, som er resultatet af anvendelsen af Kommissionens regler i de enkelte medlemsstater, opsummeret i bilag XIV for produktionsåret 1995. 12 13 For at forhindre, at en producent holder fast ved rettigheder ved midlertidigt at overdrage dem til en anden producent i en ubegrænset periode, er der blevet indført en regel, som pålægger producenterne at udnytte alle deres rettigheder i mindst to på hinanden følgende år i en femårsperiode. Da denne regel betyder, at producenterne midlertidigt kunne overdrage rettigheder fra kvoteordningens start i 1993 i tre år, er 1996 det første egentlige anvendelsesår. Der er blevet tilladt endnu en handelsperiode for 1995 og 1996, men den gælder ikke for alle medlemsstaterne: kun Italien og Grækenland fik ved Rådets forordning (EF) nr. 1255/95 indrømmet 600 000 ekstra præmierettigheder for moderfår, medens Det Forenede Kongerige kan åbne endnu en periode for 1995 i de to sektorer (og for 1996 i fårekødssektoren) for at imødekomme de producenter, der er blevet berørt af forsinkelser i fordelingen af den nationale reserve for 1993. 11 V. EVALUERING AF KVOTEORDNINGERNE OG AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER På dette stadig forholdsvis tidlige stadium af gennemførelsen af ordningen med individuelle producentlofter i forbindelse med moderfars- og ammekopræmien har Kommissionen en række kommentarer til ordningens udvikling og de hidtidige fremskridt. a) i) ii) Kontrol over produktionen og udgifterne Den vigtigste konsekvens af indførelsen af producentkvoter i forbindelse med moderfarspræmien er kontrollen over farekødsproduktionen og EF's udgifter i sektoren. I oksekødssektoren er der af de ovenfor nævnte grunde helt klart ikke opnået samme grad af kontrol over produktion og udgifter. b) Nationale reserver og deres forvaltning iii) iv) Den omstændighed, at der i de to første år af ordningens levetid var mindre pres på de nationale reserver i oksekødssektoren end i fårekødssektoren, falder i tråd med Kommissionens bange anelser om, at den nuværende situation, hvad angår ammekopræmiekvoterne, selv inden BSE-krisen ikke har gjort det muligt at opnå den nødvendige kontrol over produktionen. De vigtigste grunde til, at de nationale reserver i oksekødssektoren ikke er under pres, er, at de fleste medlemsstater indførte 1992 som referenceår for ammekokvoterne, hvilket betød, at besætningernes størrelse ikke øgedes væsentligt i 1993, og at de fleste producenter havde tilstrækkeligt mange rettigheder i 1993 baseret på deres 1992-ansøgning. For det andet kan de forpligtelser til at udnytte kvoterne, som er blevet pålagt producenter, der modtager rettigheder fra den nationale reserve, og indførelsen af bestemmelsen om belægningsgrad i forbindelse med ammekopræmien, oprindelig have afholdt producenterne fra at ansøge. Da kreaturtællingerne viser, at antallet af ammekøer er stigende i hele Unionen, vil oplysningerne om udviklingen i de nationale reserver i 1995, som Kommissionen endnu ikke har modtaget fra alle medlemsstater, give et godt fingerpeg om, hvordan kvotepolitikken på nuværende tidspunkt fungerer i hele Unionen Hvad angår forvaltningen af de nationale reserver, fungerer ordningen generelt godt. De oplysninger, Kommissionen ligger inde med, tyder dog på, at kriterierne for tildeling af rettigheder, navnlig i fårekødssektoren, til en vis grad afviger fra hinanden, idet nogle medlemsstater opererer med "genbrug" af rettigheder, dvs. inddragelse og omfordeling af rettigheder til andre producenter i samme år, medens andre ikke gør det. Grundene til denne forskel er måske, at det i nogle medlemsstater er konstateret, at der ikke er efterspørgsel efter rettigheder blandt producenterne og der derfor ikke er behov for genbrug, medens andre medlemsstater kan have valgt administrative procedurer, der resulterer i "genbrug" af rettigheder i det år, der følger på inddragelsen. 12 v) Efter Kommissionens opfattelse kan "genbrug" af rettigheder tilskynde til overdrevne præmieansøgninger, hvilket er i modstrid med målsætningen, nemlig at bringe produktionen under kontrol og mindske kvotespekulationen14. Kommissionen erkender, at Rådets nuværende forskrifter stort set overlader forvaltningen af de nationale reserver til medlemsstaterne, og at der ikke er nogen bestemmelser om frister for fordelingen af de nationale reserver. Kommissionen opfordrer fornødne gennemførelsesforanstaltninger til at fordele den nationale reserve inden udløbet af perioden for ansøgning af præmie, dvs. inden udløbet af perioden for overdragelse og midlertidig overdragelse. dog medlemsstaterne træffe de til at c) Kvoteoverdragelsessy stemer vi) Uanset kommentarerne ovenfor vedrørende nationale reserver henleder Kommissionen Rådets opmærksomhed på, at de nye handelsperioder, som tidligere med rette er blevet indrømmet medlemsstaterne, skal ses i sammenhæng med dette spørgsmål, da de tillod producenterne at udnytte deres kvoter optimalt i 1993 og 1994. Kommissionen erklærer derfor, at den fra nu af vil indtage en meget fastere holdning til nye handel speri oder i overbevisningen om, at de oprindelige problemer, som producenter og administrationer havde med oprettelsen af kvoteordningen, nu er overvundet. vii) Hvad angår de nationale systemer til overdragelse af rettigheder, understreger Kommissionen, at der er udfoldet store bestræbelser på at imødekomme medlemsstaternes anmodninger om mere fleksible overdragelsesprocedurer, men at foranstaltninger, der ville medføre for stor divergens mellem det "kommercielle" system og det"administrative" system, er blevet afvist. Af denne grund har Kommissionen ikke været villig til at tillade midlertidig overdragelse af rettigheder via den nationale reserve, da dette under det "administrative" system, ville betyde, at individuelle kvoter ville komme til at fungere som regionale lofter med alle de ulemper for produktionskontrollen, som sådanne lofter indebærer. viii) I forbindelse med spørgsmålet om nationale overdragelsessy stemer bemærker Kommissionen, at den omstændighed, at den lave monetære værdi, som den franske administration sætter rettighederne til, bevirker, at producenterne holder på uudnyttede rettigheder. Kommissionen håber, at de ændringer, der er indført i udnyttelsesreglerne fra 1996, vil medvirke til at afhjælpe problemet med utilstrækkelige kvoter. 14 Denne fremgangsmåde er ensbetydende med, at antallet af rettigheder til "genbrug" først kan fastslås efter udløbet af perioden for ansøgning om præmie. Producenterne må derfor indgive deres præmieansøgning uden at vide, i hvilket omfang medlemsstaten kan imødekomme deres anmodning om supplerende gratis rettigheder fra den nationale reserve. Visse producenter vil i håbet om at opnå de supplerende rettigheder, de har anmodet om, være tilbøjelige til at overdrive deres præmieansøgning og derfor beholde flere dyr end deres individuelle kvote. 13 d) Følsomme områder ix) x) Kommissionen fastslår igen, at en fastlåsning af præmierettigheder i følsomme områder direkte resulterer i, at overdragelsen af rettigheder inden for en medlemsstat begrænses. Kommissionen bemærker dog, at denne bestemmelse på grund af de forskellige kriterier, der er blevet anvendt for fastlæggelsen af følsomme områder i de enkelte medlemsstater, i praksis medfører, at rettigheder ikke kan overføres mellem alle områder eller alle medlemsstater i Unionen. Kommissionen er klar over, at det fra forskellig side er blevet påpeget, at fastlåsningen af kvoter i følsomme områder i en medlemsstat begynder at få negativ indflydelse på landdistrikternes udvikling ved, at der ophobes rettigheder i disse områder, hvilket er en uheldig følge af denne bestemmelse. Kommissionen henleder derfor medlemsstatens opmærksomhed på dette spørgsmål med henblik på at finde en bedre ligevægt mellem denne bestemmelses socioøkonomiske mål og visse objektive miljøbeskyttelseskriterier. e) Afsluttende bemærkninger På baggrund af ovennævnte evaluering konkluderer Kommissionen, at individuelle producentlofter indtil nu har været et udmærket middel til at holde produktion og udgifter under kontrol i fårekødssektoren, men ikke i oksekødssektoren for ammekopræmiens vedkommende. Da det ikke er berettiget at foretage ændringer af moderfarpræmieordningen og hele markedsordningen for oksekød er under revision på baggrund af den nuværende BSE-krise, mener Kommissionen derfor ikke, at dette er det rette øjeblik til at fremsætte forslag vedrørende kvoteordningerne under nogen af præmieordningerne. 14 BEEF AND SHEEPMEAT PRODUCTION AND CONSUMPTION - EU15 (1986-1996) PRODUCTION ET CONSOMMATION DES VIANDES BOVINE ET OVINE - UE15 (1986-1996) ERZEUGUNG UND VERBRAUCH VON RIND- UND SCHAFFLEISCH - EUR15 (1986-1995) ANNEX 9500 9000 4- 8500 8000 + 7500 -f w c c o E % 7000 -j- o CÛ 6500 - 6000 -- 5500 4- 5000. ET a- -E' 1986 1987 1988 1989 1990 1991 Year 1992 1993 1994 1995 Source: DGVI 1900 4- 1800 4- 1700 4- 1600 4- 1300 g-. n 1200 1100 4- 1000 900 -à— Beef Production a- - • Consumption ••—Sheepmeat Production D- - • Consumption SUCKLER AND DAIRY COW NUMBERS - EC12 (1989-1995) NOMBRES DE VACHES ALLAITANTES ET LAITIERES - CE12 (1989-1995) MUTTERKUH- UND MILCHKUHBESTANDE - EUR12 (1989-95) ANNEX II -4—Total cows -*— Dairy cows - - Potential rights -A—Sucklercows (X 1996 35000 30000 Source: EUROSTAT COMMUNITY EXPENDITURE IN EWE AND SUCKLER COW PREMIUM (1980-1995) DEPENSES COMMUNAUTAIRES POUR LES PRIMES A LA BREBIS ET A LA VACHE ALLAITANTE (1980-1995) GEMEINSCHAFTSAUSGABEN FUR MUTTERSCHAF- UND MUTTERKUHPRAMIEN (1980-1995) ANNEX III • Total Beef Sector Budget • Ewe and Goat Premium •Suckler Cow Premium <7 Year 4500 4000 4- 3500 I 3000 4- 2500 4- 2000 4- 1500 1000 + 500 4- D O UJ 5 Source: DGVI ANNEX IV APPUCATION OF INDIVIDUAL PRODUCER UMtTS FOR EWE PREMIUM - EC12 APPUCATION DE UMTTES INDIVIDUELLES POUR LA PRIME A LA BREBIS - CE12 ANWENDUNQ DER ERZEUGERSPEZIFISCHEN OBERGRENZEN MUTTERSCHAFPRAMIE - EUR12 Belglque/België Danmark Deutschland Ella« Espafta France Ireland Italia Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom 1991 1 1991 1991 1991 L 1990 1989 1991 1991 1991 1991 1989 1990 1 1 1 1. 00239 1. 02157 1 1 1 1 1. 06 1. 0116 no no no no yes partially no no no no partially partially Glob-fly « 1% < 33 right« - 0% > 33 rights" 1. 5% < 13 right» «0 right* 13-60 rights «1 right > 60 rights - 2 rights > 17 rights » 3% < 200 rights « 3% >2O0rights-2% 2% 1% 10-100 rights » 0% 101-200 rights » 1% 201-300 rights« 2% 301-400 rights «3% 501-1000 rights « 4% > 1000 rights« 5% < 17 rights »0 > 3% 17 rights « 3% 3% 3% 1% 10% 10% 15% 15% 1 0% 15% 1 5% 15% 15% 1% 15% 15% Between producers Between producers ootwoon producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Via national reserve Between producers Between producers Via national reserve Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Not permitted Not permitted Between producers Between producers 2 zones None LFA's; dykes zone None LFA's The whole country LFA's Not decided The whole country LFA's LFA's 7 zones covering the whole country Decision concerning a) Reference year b) Coefficient c) Supply of rights to National Reserve due to coefficient 1 d) Percentage of rights retained for the initial National Reserve in relation to the size of the initiât producer limit e) Percentage of rights to be surrendered to National Reserve In case of transfer without holding fsyphon") f) Method of transfer of rights without holding g) Leasing of rights f) Definition of Sensitive Zones out of which rights may not be transferred 2> v9 Source: Member States ANNEX V APPLICATION OF INDIVIDUAL PRODUCER LIMITS FOR SUCKLER COWS - EC12 APPLICATION DES LIMITES INDIVIDUELLES POUR LA PRIME A LA VACHE ALLAITANTE - CE12 ANWENDUNQ DER ERZEUGERSPEZIFISCHEN OBERGRENZEN MUTTERKUHPRAMIE • EUR12 Decision concerning Belglque/Belgii Danmark Deutsehland Ella* Espafla France Ireland Italia Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom a) Reference year 1992 1992 1992 1990 1992 1992 1992 1992 1992 1992 1992 1992 b) Potential rights 443. 588 135. 937 651. 122 149. 778 1. 462. 527 3. 866. 366 1. 106. 528 787. 993 14. 765 98. 006 286. 554 1. 805. 323 c) Percentage of rights retained for the initial National Reserve in relation to the size of the initial producer limit O d) Percentage of rights to be surrendered to National Reserve in case of transfer without holding Csyphon") 1% < 20 rights « 0 rights 20-49 rights «1 right > 49 rights «2 rights 3% 2% 2% 3% 1% 3% 3% 1% 1% 1% 10% 10% 15% 5% 10% 15% 5-14% 15% 15% 1% 5% 15% e) Method of transfer of rights without holding 0 Leasing of rights Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Via national reserve Between producers Between producers Via national reserve Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Not permitted Not permitted Between producers Between producers g) Definition of Sensitive Zones out of which rights may not be transferred Whole country Whole country LFA's LFA's Source: Member States ANNEX VI INDIVIDUAL PRODUCER LIMITS IN THE NEW MEMBER STATES - EWE AND SUCKLER COW PREMIUM1 LIMITES INDIVIDUELLES DANS LES NOUVEAUX ETATS-MEMBRES - PRIME A LA BREBIS ET A LA VACHE ALLAITANTE 1 ERZEUGERSPEZIFISCHE OBERGRENZEN IN DEN NEUEN MITGLIEDSTAATEN - MUTTERSCHAF- UND MUTTERKUHPRAMIEN 1 Ewe Premium Suckler Cow Premium Ôsterrelch Suomi/Finland Sverige Ôsterrelch Suomi/Finland Sverige d) Percentage of rights retained for the initial National Reserve in relation to the size of the initial producer limit e) Percentage of rights to be surrendered to National Reserve in case of transfer without holding ("syphon") Rights remaining after attribution of individual limits were sufficient 1% Rights remaining after attribution of individual limits were sufficient Rights remaining after attribution of individual limits were sufficient 1% Rights remaining after attribution of individual limits were sufficient 15% 10% 15% 15% 10% 15% f) Method of transfer of rights without holding Between producers g) Leasing of rights Under discussion Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Under discussion Between producers • Between producers Between producers Between producers f) Definition of Sensitive Zones out of which rights may not be transferred Under discussion LFA's The whole country Under discussion LFA's The whole country 11nformation as received from Member States INDIVIDUAL RIGHTS TO EWE AND GOAT PREMIUM - EU151 DROITS INDIVIDUELS A LA PRIME A LA BREBIS ET A LA CHEVRE - UE15 1 INDIVIDUELLE ANSPRÛCHE AUF MUTTERSCHAF- UND MUTTERZIEGENPRÂMIE - EUR15 1 ANNEX VII A Premiums paid in reference year B Extra LFA reserve C Additional rights D=A+B+C Total potential rights3 E Initial individual limits F Initial National Reserve G Rights available (1993 and 1994) H I = G - (H/2) Of which: at 50% Conversion to full rights (1995)3 0 0 8 78 161 64 36 68 0 0 23 128 566 1 1 9 1 8 31 54 0 0 30 14 109 258 70 104. 1. 330 10. 990 19. 665 7. 850 4. 959 9. 561 4 866 2. 742 20. 028 69 101 1. 344 9. 564 18. 195 7. 100 4. 755 7. 381 4 839 2. 541 18. 985 1 3 98 877 1. 468 742 208 1. 706 0 92 169 826 70 104 1. 442 10. 441 19. 663 7. 842 4. 963 9. 087 4 931 2. 710 19. 811 0,10 0,50 19,30 7,70 530,10 0,14 13,80 193,40 0,00 2,40 40,30 639,00 69,95 103,75 1. 432,35 11. 037,15 19. 397,95 7. 841,93 4. 956,10 9. 590,30 4,00 929,80 2. 689,85 19. 491,50 78. 169 70. 878 6. 190 77. 068 1446,74 77. 544,63 206 80 180 78. 635 • Rights X 1000 Member State Belglque/BelglB Danmark Deutschiand * Ellas Espafta France Ireland Italia Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom Ewes Goats Total» 69 103 1. 313 6. 585 17. 004 7. 581 4. 869 7. 861 4 836 2. 229 19. 791 0 0 0 3. 726 2. 492 174 0 1. 032 0 0 476 0 69 103 1. 313 10. 311 19. 496 7. 755 4. 869 8. 893 4 836 2. 705 19. 791 Sub-total EC-12 68. 245 7. 900 76. 145 ôsterrelch " Suoml/Flnland5 SverigeB Total EU-15 1 Based on information supplied by Member States 2 Verified by the Commission with exception of Deutschiand and Italy (Sicily) 3 Including 600. 000 additional rights for Italy and Greece 4 Excluding New Lander 5 Art 5e(1) of Reg. 3013/89 INDIVIDUAL RIGHTS TO SUCKLER COW PREMIUM - EU15 (1) DROITS INDIVIDUELS A LA PRIME A LA VACHE ALLAITANTE • UE15 INDIVIDUELLE ANSPRÛCHE AUF MUTTERKUHPRAMIE - EUR15 ANNEX VIII A B C D E F 0 H i J Reference year total Additions)! rights (fflbrod herd) (3) Additions! rights (noft-psyfnont) <«) AddWonw rights for extensMcatlon Less favoured areas (Q1%) (Addreeerve) Total potential righto (A-E) I. WUal Individual ceilings (non less favoured) 2. Initial individual ceilings (less favoured) Additional rights allocated (mixed herd) (6) National Initial reserve Total available rights (G*H*I*E) Belgique/ Belgw 403. 029 36. 080 3. 022 1. 457 443. 588 255. 495 145. 700 36. 080 4. 856 443. 588 Danmark 121. 099 13. 320 1. 518 0 135. 937 134. 144 0 837 956 135. 937 Deutschland(2) Deutschiand» NBL(7) 354. 931 111. 240 2. 874 2. 277 471. 122 119. 813 224. 174 31. 378 91. 207 468. 849 180. 000 180. 000 Elias (1990) 137. 775 10. 520 411 1. 072 149. 778 13. 353 107. 225 250 27. 878 149. 778 Espafla 1. 363. 610 84. 320 2. 462 12. 135 1. 462. 527 135. 475 1. 192. 906 9. 916 112. 095 1. 462. 527 Ni France (8) 3. 616. 219 242. 480 3. 443 24. 224 3. 886. 366 1. 086. 431 2. 422. 477 242. 480 110. 754 3. 886. 366 Ireland 1. 024. 757 63. 400 10. 247 8. 124 1. 106. 528 212. 319 812. 438 18. 611 55. 036 1. 106. 528 Italia 690. 609 90. 160 2. 000 5. 224 787. 993 163. 097 506. 793 2. 968 107. 910 785. 992 Luxembourg 11. 648 3. 000 Nederland 67. 444 30. 560 0 0 117 14. 765 0 11. 592 2. 398 658 14. 765 2 98. 006 66. 587 183 6. 829 24. 405 98. 006 Portugal (9) 240. 099 17. 760 26. 741 1. 954 286. 554 23. 858 240. 875 517 20. 684 285. 934 United Kingdom 1. 669. 538 118. 320 6. 382 11. 083 1. 805. 323 551. 639 1. 097. 217 11199 123. 776 1. 794. 914 TOTAL 9. 700. 758 821. 160 58. 900 67. 669 10. 828. 487 2. 762. 211 6. 761. 580 363. 463 -680. 215 10. 813. 184 1) Except for those in column B, ail figures are provisional: figures are based on information supplied by Member States (TO BE VERIFIED BY THE COMMISSION). 2) Former Lander onty. 3) Regulation (EEC) 805/68, Art4d(6) and Annex II. 4) R (EEC) 805/68, Art4d(3) and R. (EEC) 3886/92, Art. 29. 5) Regulation (EEC) 3886792. ArL38(3). Estimated figures (in the case of FR. +/-15. 000). 6) R. (EEC) 3888/92, Art. 29. 7) Not including rights resulting from the former German Lander switch. Regulation (EEC) 805/68 Art. 4k(1)(b). 6) Not including addHional rights destined to DOM (fewer than 35. 000 rights). Regulation (EEC) 3763/91 Art. 5(3) as amended by R. (EC) 2598/95. 9) Not including up to 78. 740 rights for extensive livestock after collectivisation. Regulation (EC) 1017/94 Art. 2 as amended by R. (EC) 1461/95. ANNEX IX EVOLUTION IN EWE A ND SUCKLER C OW PREMIA GRANTED - (1992-1995) EVOLUTION DES PRIMES OCTROYEES A LA BREBIS ET A LA V A C HE A L L A I T A N TE - (1992-1995) ENTWICKLUNG DER G E W A H R T EN MUTTERSCHAF- UND MUTTERKUHPRAMIEN - (1992-1995) PremlaxlOOO EWE AND GOAT PREMIA GRANTED SUCKLER COW PREMIA GRANTED Member State Potential Rights1 1992 1993 1994 1995* MS Potential Rightsz 1992 1993 1994 1995* Belglque/België Danmark Deutschiand Ellas Espafla France Ireland Italia Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom 70 104 1. 330 10. 990 19. 665 7. 850 4. 959 9. 561 4 866 2. 742 20. 028 * • 70 106 1. 876 10. 972 19. 788 7. 393 5. 024 9. 737 4 854 2. 652 19. 543 69 85 1. 742 9. 640 17. 818 7. 292 4. 825 9. 541 4 735 2. 675 18. 526 • • * • • * 64 81 1. 721 11. 974 17. 009 7. 306 4. 656 10. 652 3 715 2. 840 20. 416 * * » * * • • • * 64 72 1. 753 11. 974 19. 232 7. 237 4. 674 11. 365 4 727 2. 695 20. 077 BE DK DE EL ES FR IR IT LX NL PT UK 444 136 651 150 1. 463 3. 886 1. 107 788 15 98 287 1. 805 403 121 44? 132 1. 364 3. 616 1. 025 691 12 67 240 1. 670 435 102 413 126 1. 243 3. 603 884 674 13 50 226 1. 558 424 104 506 117 1. 171 3. 492 910 807 13 52 238 1. 552 427 101 535 120 1. 380 3. 600 955 783 15 60 286 1. 591 Subtotal EC-12 78. 169 78. 019 • 72. 952 * 77. 437 • 79. 874 EC-12 10. 830 9. 788 9. 327 9. 386 9. 853 Osterrelch Suomi/Finland Sverige 206 80 180 160 64 152 OST SU SV 325 55 155 ^ Total ELM 5 78. 635 80. 250 EU-15 11. 365 267 26 127 10. 273 * Information provided by Member States (ligures in Halles are provisional or estimated claim data) 1 From Annex VI 2 From Annex VII ANNEX X OPERATION OF THE NATIONAL RESERVES IN 1993 - EWE PREMIUM FONCTIONNEMENT DES RESERVES NATIONALES EN 1993 - PRIME A LA BREBIS BEWIRTSCHAFTUNG DER EINZELSTAATLICHEN RESERVEN 1993 - MUTTERSCHAFPRAMIE Member State Initial National Reserve (a) Transfers w/o holding Rights ceded to National Reserve due to (b) (c) Insufficient usage Total Rights attributed free of charge from NR Of which: rights from supplementary LFA reserve* Balance of National Reserve (end 1993) Belglque/Belglô Danmark Deutschiand Ellas Espafla France Ireland Italia Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom * 801 2. 576 98. 730 876. 775 1. 425. 329 742. 061 204. 581 1. 533. 633 444 58. 091 166. 065 815. 137 192 1. 247 10. 264 17. 760 46. 076 0 6. 981 2. 647 0 0 4. 545 27. 581 TOTAL EU-12 5. 924. 223 117. 293 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 192 1. 247 10. 264 17. 760 46. 076 0 6. 981 2. 647 0 0 4. 545 27. 581 972 2. 290 88. 948 817. 956 1. 462. 625 662. 958 188. 464 1. 404. 482 390 27. 614 169. 132 782. 137 99 0 6. 650 78. 597 152. 632 36. 513 25. 222 390 0 127. 940 - - 21 1. 533 20. 046 76. 579 8. 780 79. 103 23. 098 131. 798 54 30. 477 1. 478 60. 581 117. 293 5. 607. 968 428. 043 433. 548 1 Based on information provided by Member States following Art 5 (2) of Reg. 3567/92 2 Derived from Art 5c of Reg. 3013/89 3 Figures liable to change as a result of reassessment of national reserve attribution ANNEX XI OPERATION OF THE NATIONAL RESERVES IN 1993 - SUCKLER COW PREMIUM FONCTIONNEMENT DES RESERVES NATIONALES EN 1993 - PRIME A LA VACHE ALLAITANTE BEWIRTSCHAFTUNG DER EINZELSTAATLICHEN RESERVEN 1993 - MUTTERKUHPRAMIE Member State Initial National Reserve Of which: LFA Reserve Rights ceded to National Reserve due to (») (b) Transfers w/o Insufficient usage3 holding ("syphon")1 (c) Total Rights attributed free of charge fromNR Of which: rights from LFA reserve* Balance of National Reserve (end 1993) Of which: rights from LFA reserve Bolglque/BelgM Danmark Deutschiand4 Ellas Espana Francs Ireland Italia Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom * TOTAL EU-12 6. 313 956 93. 464 28. 950 124. 230 134. 978 63. 160 113. 134 775 24. 407 20. 684 134. 859 745. 930 - 1. 457 2. 277 1. 072 12. 135 24. 224 8. 124 5. 224 775 2 1. 954 11. 083 68. 327 - - - - - 376 1. 389 379 708 550 144 1. 943 5. 489 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 - - - - - 376 1. 389 379 708 550 144 1. 943 5. 489 6629 1. 372 38. 763 25. 646 74. 651 58. 925 20. 557 54. 777 172 7. 933 20. 308 50. 127 - - - - 1457 480 1. 072 12. 135 43. 325 172 1954 16. 807 60 973 55. 100 3. 304 50. 287 76. 053 43. 153 58. 357 603 16. 474 520 66. 675 - - - - - - - 1. 797,50 8. 124,00 5. 224,00 602,80 2,00 359. 860 77. 402 391. 559 15. 750,30 1 Based on information provided by Member States following Art 30 (2) of Reg. 3886792 2 Derived from Art 4e (1) of Reg. 805/68 3 Art 33 of Reg. 3886/92 4 Former Lander only 5 Figures liable to change folfwoing reassessment of attribution OPERATION OF THE NATIONAL RESERVES IN 1994 - EWE PREMIUM 1 FONCTIONNEMENT DE RESERVES NATIONALES EN 1994 - PRIME A LA BREBIS 1 BEWIRTSCHAFTUNG DER EINZELSTAATLICHEN RESERVEN 1994 - MUTTERSCHAFPRAMIE 1 ANNEX XII Balance of Rights ceded to National Reserve due to Rights attributed Of which: rights Balance of Member State National Reserve (end 1993) (a) Transfers w/o (b) insufficient holding ("syphon") usage Belgique/Belgiô Danmark Deutschiand Ellas Espafia France Ireland Italia Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom * 21 1. 533 20. 046 76. 579 8. 780 79. 103 23. 098 131. 798 54 30. 477 1. 478 60. 581 223 10. 199 7. 594 18. 784 86. 589 37. 126j 14. 751 7. 444 1. 025 2. 858 27. 184 - TOTAL EU-12 433. 548 213. 777 0 0. 0 0 0 0 0 0 - 0 0 0 0 (c) Total free of charge from NR from LFA reserve2 National Reserve (end 1994) • 244 7. 682 25. 758 91. 102 6. 297 41. 721 34. 741 0 3. 574 4. 308 27. 184 - 223 10. 199 7. 594 18. 784 86. 589 37. 126 14. 751 7. 444 1. 025 2. 858 27. 184 - 0 0 1. 308 0 0 0 0 0 0 0 - - 0 4. 050 1. 882 4. 261 89. 072 74. 508 3. 108 139. 242 - 27. 928 28 60. 581 213. 777 242. 611 1. 308 404. 660 1 Based on information provided by Member States following Art 5 (2) of Reg. 3567/92 2 Derived from Art 5c of Reg. 3013/89 3 Figures liable to change following reassessment of the national reserve attribution OPERATION OF THE NATIONAL RESERVES IN 1994 - SUCKLER COW PREMIUM 1 FONCTIONNEMENT DES RESERVES NATIONALES EN 1994 - PRIME A LA VACHE ALLAITANTE1 BEWIRTSCHAFTUNG DER EINZELSTAATUCHEN RESERVEN 1994 - MUTTERKUHPRAMIE 1 ANNEX XIII Member State Initial National Reserve Belglque/Belglê Danmark Deutschiand4 Ellas Espafla France Ireland Italia Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom * ho Of which: LFA Reserve 0,00 0,00 1. 797,50 0. 00 - - - - 602,80 2,00 0,00 0,00 60,00 973,00 55. 100,20 3. 304,20 50. 287,00 76. 053,00 43. 153,00 58. 357,00 602,80 16. 474,10 520,10 86. 675,00 Rights ceded to National Reserve due to («) (b) Transfers w/o Insufficient usags3 holding ("ayphon") * (C) Total '•. Rights attributed free of charge fromNR Of which: rights from LFA reserve1 Balance of National Reserve (end 1993) Of which: rights from LFA reserve 995. 00 58,00 996,60 83,60 1. 799,70 11. 326. 00 660,00 219,60 31,60 31,50 292,40 2. 339,00 0,00 375,00 0,00 385,20 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 995,00 433,00 996,60 468,80 1. 799. 70 11. 326,00 660,00 219,60 31,60 31,50 292,40 2. 339,00 1. 055,00 822,00 47. 391,20 3. 165,00 0,00 68. 997,00 19. 096,00 42. 480,00 529,80 55,30 489,60 32. 215,00 1. 064,40 0,00 0,00 - - - - - - - - - 0,00 584,00 8. 705,60 608,00 52. 086,70 18. 382,00 24. 717,00 16. 096,60 104,60 16. 450,30 322. 90 56. 799,00 - - - - - - - 1797,5 8124 5224 602. 8 2 TOTAL EU-12 391. 559,40 2. 402,30 18. 833,00 760,20 19. 593,20 216. 295,90 1. 064,40 194. 856,70 15. 750 1 Based on information provided by Member States following Art 30 (2) of Reg. 3886/92 2 Derived from Art 4e (1) of Reg. 805/68 3 Art 33 of Reg. 3886/92 4 Former Lander only 5 Figure liable to change following reassessment of 1993 attribution CALENDAR FOR EWE PREMIUM APPLICATIONS IN 1995 • EU15 CALENDRIER POUR LES DEMANDES DE PRIME A LA BREBIS EN 1995 - UE15 ZEITPLAN FOR DIE BEANTRAGUNQ DER MUTTERSCHAFPRAMIE - EUR15 ANNEX XIV MEMBER STATE Deadline for Permanent Deadline for Temporary Period for Application for Deadline for attributing Period for Premium Retention Period Period for Application Transféra (a) Leasing (a) Rights from N Reserve rights from N reserve Application (b) (Inclusive) for Fattened Lamb Premium Belglque/Belgll 14 Oct 1994 14 Oct 1994 15 Dec-16 Jan 15 Dec 1994 • 16 Jan 1995 17 Jan-26 Apr 1995 15 Dec-16 Jan Danmark 31 Mar 1995 31 Mar 1995 31 Dee 1994 1 Mar 1995 1 • 31 Mar 1995 1 Apr • 9 Jul 1995 not applicable Deutschiand 1 Jun- 31 Oct 1994 1 Jun-31 Oct 1994 1 - 31 Jan 1994 none 1 - 31 Jen 1995 1 Feb-11 May 1995 Ellas EapaAa France Ireland Italia 1 Feb 1995 1 Feb 1995 1 Dec 1994 - 15 Feb 1995 1 Dec 1994 -15 Feb 1995 16 Feb - 26 May 1995 1 Dec 1994-15 Feb 1995 31 Mar 1995 31 Mar 1995 before 31 Oct 1994 15 Jan 1995 1-31 Mar 1995 1 A p r -9 Jul 1996 1 - 31 Mar 1995 6 Jan 1995 31 Mar 1995 before 30 Nov 1994 6 - 31 Jan 1995 31 Jan -10 May 1995 6 - 31 Jan 1995 23 Jan 1995 23 Jan 1995 before 16 Dec 1994 31 Oct 1995 1) 3-23 Jan 1995 2) 1-16 Mar 1995 (c> 1) 23 Jan - 2 May 1995 2) 16 Mar - 23 Jun 1996 (c) not applicable 24 Mar 1995 24 Mar 1995 before 15 Feb 1995 16 Apr 1995 15 Feb-24 Mar 1995 25 Mar-2 Jul 1995 15 Feb-24 Mar Luxembourg 20 Jan 1995 20 Jan 1995 1 Feb-15 Feb 1995 15 Feb-25 May 1995 not applicable Nederland ôsterrelch Portugal Suoml Sverige 14-Dec-94 not applicable 5 Dec-30 Dee 1994 20 Feb 1995 20 Feb-23 Mar 1995 23 Mar-30 Jun 1995 not applicable not applicable not applicable not applicable not applicable 7-31 Jan 1995 1 Feb-11 May 1995 15 Dec 1994 15 Dec 1994 15 Jan-28 Feb 1995 7 Sep 1995 15 Jan-28 Feb 1995 1 Mar-8 Jun 1995' 15 Jan-28 Fob 1995 not applicable not applicable not applicable not applicable 13-31 Mar 1995 1 A p r -9 Jul 1995 not applicable 9 Mar 1995 9 Mar 1995 1 - 31 Jan 1995 20 Feb 1995 1 -31 Mar 1995 1 A p r -9 Jul 1995 1-30 Apr 1995 United Kingdom -OB 20 Feb 1995 20 Feb 1995 1 Dec-31 Jan 1998 not yet known 1)15 Nov-15 Dec 1994 2) 15 Jan-20 Feb 1995 1)16 Dec 1994 -2S Mar 1995 15 Nov-15 Dec 1994 2) 21 Feb 1996-31 May 1995 -NI 20 Feb 1995 20 Feb 1995 1 Dec-31 Jan 1996 not yet known 1)15 Nov-15 Dec 1994 1)16 Dec 1994 -25 Mar 1995 15 Nov-15 Dec 1994 2) 15 Feb-15 Mar 1995 2) 15 Mar 1995 -23 Jun 1995 Subscripts: a«or until the date of premium application; b*or up to 20 days later, with 1%/day reduction; c»second applicatton period only for producers faBing to receive rights from NR ISSN 0254-1459 KOM(96) 430 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 Katalognummer : CB-CO96-430-DÀ-C ISBN 92-78-08027-6 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3o


title: REGLAMENTO (CE) N° 1748/96 DE LA COMISIÓN de 9 de septiembre de 1996 por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 1383/96 relativo a la apertura de una licitación de la restitución o del gravamen de exportación de trigo blando a Ceuta, Melilla y determinados Estados ACP

eurovoc_concepts:
ACP countries
Ceuta and Melilla
award of contract
common wheat
export refund
export tax