title: Koheesiorahaston vuosikertomus 1995

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 04. 09. 1996 KOM(96) 388 lopull. KOHEESIORAHASTON VUOSIKERTOMUS 1995 (komission esittämä) ALKUSANAT Koheesiorahaston vuosikertomus 1995 on ensimmäinen, joka kattaa koko kalenterivuoden tapahtumat. Tiedot ajanjakson 1. 4. 1993 - 26. 5. 1994 toimista sisältyvät Maastrichtin sopimuksen ratifioinnilla luodun koheesion rahoitusvälineen omaan vuosikertomukseen. Tiedot koheesiorahaston toimista 27. 5. 1994 - 31. 12. 1994 ovat kyseisen kertomuksen lisäosassa. Vuosikertomusten 1993-1994 yhdistetty versio julkaistiin vuonna 1995. Tämä ensimmäinen täydellinen vuosikertomus on myös osoitus siitä tosiasiasta, että koheesiorahasto on vuoden 1995 lopussa täysin toimiva taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta tukeva väline. Sekä talousarvion että hankkeiden toteuttamisesta on saatu myönteisiä kokemuksia. On luotu tehokkaita ja riittäviä menettelyjä hankkeiden valmistelun, täytäntöön panemisen ja seurannan varmistamiseksi sekä jäsenvaltioiden ja komission välisen kanssakäymisen helpottamiseksi ja tarvittaessa myös ongelmien selvittämiseksi ja ratkaisemiseksi. Vuonna 1995 komissio selvensi yleisellä tasolla kahta pääperiaatetta. Komission liikenteen tavoitteeksi vahvistettiin myöntää ympäristöalan hankkeille infrastruktuuriin liittyville hankkeille molemmille 50 % tuista vuoden 1999 loppuun asti. Tämä on selvä osoitus siitä, että komissio pitää ympäristöalan hankkeita ja liikenteen infrastruktuuriin liittyviä hankkeita yhtä tärkeinä, vaikka ensin mainitut eivät ehkä aina ole yhtä näkyviä tai suuria kuin viimeksi mainitut. Jäsenvaltioiden olisi otettava tämä huomioon ehdotuksia tehdessään. sekä teki selväksi, kuinka se aikoo soveltaa koheesiorahaston Komissio myös ehdollisuusperiaatetta. Kysymystä käsitellään tässä vuosikertomuksessa yksityiskohtaisesti omassa jaksossaan. On tärkeää, että ehdollisuutta pidetään uskottavana ja luotettavana politiikan asenteena ja että sitä myös noudatetaan häiritsemättä tarpeettomasti jäsenvaltion kehitystä. Tämän vuosikertomuksen tehtävänä on olla koheesiorahaston vuoden 1995 toiminnan tärkein tietolähde. Vuosikertomusta jaetaan tarkoituksenmukaisessa laajuudessa. JOHDANTO ja sosiaalinen Taloudellinen unionin yhteenkuuluvuus perustamissopimuksen päätavoitteista. Vuonna 1995 koheesiorahasto jatkoi ja vahvisti myötävaikutustaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Suurin osa koheesiorahaston perustamiseen vuosina 1993 ja 1994 liittyneistä vaikeuksista on nyt voitettu. yksi Euroopan on Vuosi 1995 oli ensimmäinen täysi vuosi koheesiorahaston toiminnassa. Koheesiorahaston rahoitusvälineen myötä vuosina 1993 ja 1994 saadut kokemukset sekä koheesiorahaston toiminnan alkuajat vuonna 1994 ovat kuitenkin olleet hyvin hyödyllisiä rahaston nykyistä toimintatapaa luotaessa. Vuosi 1995 on siten myös vuosi, jona rahasto saavutti normaalin toimintatasonsa ja sopeutui "business as usual" -tyyppiseen hallintotyylin. Vuoden aikana rahaston rahoitusstrategiaa kehitettiin edelleen rahastosta annetun asetuksen säännösten mukaisesti. Kahden toiminta-alueen, liikenteen infrastruktuurin ja ympäristön, välistä tasapainoa kehitettiin edelleen kohti 50/50 tasapainoa ja liikenteen alalla painotettiin enemmän rautateiden kuin maanteiden infrastruktuuria. Kehitys on tapahtunut Euroopan parlamentin koheesiorahaston vuosikertomusta 1994 koskevan lausunnon ja alueiden komitean sekä talous- ja sosiaalikomitean samasta asiasta esittämien huomautusten mukaisesti. Rahastosta rahoitetaan edelleen ainoastaan sellaisia liikenteen infrastruktuuriin liittyviä hankkeita, jotka muodostavat osan Euroopan laajuisista verkostoista (TEN) tai joiden suorana tarkoituksena on luoda suora pääsy näihin verkostoihin. Verkoston ensisijaisten alueiden valmiiksi saaminen on siten edelleen tärkein rahoitusstrategia liikenteen alalla ja jäsenvaltioiden esittämille hankkeille myönnetään rahoitusta tämän mukaisesti. Viivästys TEN-liikenneverkon suuntalinjapäätöksen lopullisen version hyväksymisessä hankaloittaa tilannetta, mutta ongelma voidaan ratkaista nykyisen koheesiorahastosta annetun asetuksen avulla. Ympäristöalan painopistealueet ovat yhteydessä EU:n juomaveden saannista, jätevesien käsittelystä, jätevesistä ja kaupunkijätteestä annettuihin direktiiveihin. Myös muulle ympäristötoiminnalle, kuten uudelleenmetsitykselle, kasvupaikkojen suojelulle ja luonnonsuojelulle, on myönnetty rahoitusta. Kaikessa rahaston toiminnassa on noudatettu saastuttaja maksaa -periaatetta ja parhaita saatavilla olevia arviointikäytäntöjä. Komissio on aikaisemmin havainnut, että arviointikäytäntöjen analyyttisiä menetelmiä ja niiden soveltamista käytäntöön voidaan parantaa, ja on toteuttanut sen suuntaisia toimenpiteitä. Tilanne on parantunut huomattavasti vuodesta 1993. Koheesiorahasto on nyt täysin toimiva, tehokas ja joustava rahoitusväline hankkeille, joiden tarkoitus on parantaa unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Vuoden toteutettu talousarvio oli maksusitoumusmäärärahojen osalta 100 % ja maksumäärärahojen osalta lähes 100 %. Kyseessä on siten kolmas peräkkäinen vuosi, kun talousarvion kaikki käytettävissä olevat maksusitoumukset ovat toteutuneet. Tämä on myös ensimmäinen vuosi, kun maksumäärärahat ovat lähes 100 %. Edellä mainitut luvut ovat vaikuttavia, kun otetaan huomioon, että jokainen yksittäinen hanke on tutkittava tarkoin ennen kuin maksusitoumuksia voidaan tehdä tai maksuja suorittaa ja myös fyysisiä indikaattoreita seurataan ja valvotaan jatkuvasti ennen maksujen suorittamista. Näin voidaan olla täysin varmoja hankkeiden fyysisestä täytäntöön panemisesta. "Optista" budjettivaikutusta ei ole eli maksujen suuri suhteellinen osuus osoittaa ainoastaan hyväksytyille hankkeille suoritettuja ensimmäisiä ennakkomaksuja, ei hankkeiden tosiasiallista toteuttamista. Vaikka aikaansaadut tulokset ovat positiivisia ja edesauttavat merkittävällä tavalla yhteenkuuluvuutta, yleiset taloudelliset olosuhteet ovat heikot. Huolimatta kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan valkoisen kirjan, joka on Euroopan komission vuonna 1993 esittelemä laaja aloite kasvun puolesta, ilmestymisen mukanaantuomista yrityksistä, nykyinen taloudellinen tilanne ei ole paras mahdollinen taloudellisen ja sosiaalisen jäsenvaltioiden edistämiseksi alikehittyneisyyden vähentämiseksi. yhteenkuuluvuuden köyhimpien ja Koko unionissa vallitsevat korkea työttömyys ja heikentyneet kasvun odotukset heijastavat myös tilannetta neljässä koheesiomaassa. Portugalin merkittävää poikkeusta lukuunottamatta työttömyysluvut pysyvät korkeina ja talouden ennusteet antavat vain vähäistä toivoa lukujen merkittävästä pienentymisestä. Taistelu työttömyyttä vastaan ja tehostetut yritykset tärkeänä painopistealueena myös komissiossa, jossa yhä enemmän korostetaan työtä luovia vaikutuksia kaikessa toiminnassa. Näin on myös koheesiorahaston hankkeiden kohdalla, ja komissio on toteuttanut tässä yhteydessä toimenpiteitä lyhyt- ja pitkäaikaisen työllistämisen vaikutusten arvioinnin parantamiseksi. Jaksossa 4. 6. 4 käsitellään tarkemmin tätä tärkeää kysymystä. jo kauan olleet luomiseksi ovat työpaikkojen Tähän liittyen useilla jäsenvaltioilla on vaikeuksia täyttää samanaikaisesti Maastrichtin lähentymisperusteita ja noudattaa EMU:n kolmanteen vaiheeseen johtavia taloudellisia lähentymisohjelmia. Tässä suhteessa koheesiorahaston toiminta todella auttaa neljää koheesiomaata: julkisten kustannusten lisääminen on kielletty, vaikka kiireellisyydeltään ja tärkeydeltään ensisijaisten investointitoimien jatkaminen on yhä mahdollista. Koheesiorahaston käytettävissä olevat kokonaisvarat ovat luonnollisesti rajalliset ja investointien tason on pysyttävä kunkin jäsenvaltion budjettiosuuksien määräämissä rajoissa. Jonkin verran on esiintynyt ongelmia ympäristöhankkeiden myöhäisen ilmoittamisen, suuruudeltaan alle 10 miljoonaa ecua olevien ympäristöhankkeiden ilmoittamisen sekä julkisten hankintavaikeuksien aiheuttamien viivästymisien vuoksi. Ympäristöhankkeiden toteutuksessa tapahtuvat viivästymiset ovat valitettavasti lisääntyneet. Yhteistyö Euroopan investointipankin kanssa tuottaa edelleen myönteisiä tuloksia ja parantaa hankkeiden arvioinnin laatua. Useita ehdotettuja hankkeita éi ole voitu hyväksyä sellaisinaan, vaan ne on täytynyt joko hylätä tai niitä on täytynyt muuttaa ennen hyväksymistä. Jäsenvaltioita on tiedotettu asiasta asianmukaisella tavalla. Useissa tapauksissa on täytynyt ryhtyä menettelyihin hankkeen keskeyttämiseksi. Seurantakomiteoiden kokouksien määrää on lisätty vuonna 1995 ja valvontatehtäviä on tehostettu. Joitakin epäsäännönmukaisuuksia on havaittu, mutta niillä ei ole ollut vaikutusta unionin talousarvioon, sillä korjaavat toimenpiteet on voitu toteuttaa ennen maksujen suorittamista. Petostapauksia ei koheesiorahaston ensimmäisen kolmen toimintavuoden aikana ole tullut esiin. Eräät hankkeet saatiin kokonaan tai miltei kokonaan päätökseen jo vuonna 1995. Joitakin kohteita on jopa avattu yleisön käyttöön. Euroopan parlamentille on lähetetty luonnos päätökseksi tiedotus-ja mamontatoiminnasta. SISÄLLYSLUETTELO I LUKU KOHEESIORAHASTON TÄYTÄNTÖÖN PANEMINEN 1. 1 1. 2 1. 3 Sisältö Toiminnan tase Laajentuminen 9 11 11 n LUKU TALOUDELLINEN TUKI, JONKA RAHASTO ON SITOUTUNUT MAKSAMAAN JA MAKSANUT 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 Käytettävissä olevien varojen talousarvio Tuen jakautuminen jäsenvaltioittain Talousarvion toteuttaminen 2. 3. 1 Espanja 2. 3. 2 Portugali 2. 3. 3 Kreikka 2. 3. 4 Irlanti Rahaston tutkimusta ja teknisiä tukitoimenpiteitä koskeva toiminta 2. 4. 1 Yleistä 2. 4. 2 Komission aloitteesta 2. 4. 3 Jäsenvaltioiden pyynnöstä 2. 5 Maksut jäsenvaltioittain vuonna 1995 HI LUKU LÄHENTYMINEN JA EHDOLLISUUS 3. 1 Lähentymistä koskevat ohjelmat 3. 1. 1 Espanja 3. 1. 2 Portugali 3. 1. 3 Kreikka 3. 1. 4 Irlanti 13 14 15 16 25 30 36 41 41 42 42 43 45 45 46 46 47 IV LUKU HYVÄKSYTTYJEN HANKKEIDEN JA TOIMIEN ARVIOINTI Yleistä 4. 1 Euroopan laajuiset liikenneverkot 4. 2 4. 3 Osuus ympäristöpolitiikan toteuttamisessa 4. 4 4. 5 Ympäristö- ja liikenteen alan välinen tasapaino Yhteensopivuuden arviointi muiden yhteisön poliitikkojen kanssa 4. 5. 1 Ympäristönsuojelu 48 48 58 59. 60 60 4. 5. 2 Yhteinen liikennepolitiikka 4. 5. 3 Julkiset hankinnat 4. 54 Kilpailupolitiikka. '. 4. 6 Koheesiorahaston taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus 4. 7 Koordinointi ja yhdenmukaisuus muiden yhteisön rahoitusvälineiden kanssa ElP. n tehtävä hankkeiden arvioinnissa 4. 8 61 63 64 64 71 75 V LUKU SEURANTA JA VALVONTA 5. 1 Seurantakomiteat 5. 1. 1 Espanja 5. 1. 2 Portugali 5. 1. 3 Kreikka 5. 1. 4 Irlanti 5. 2 Komission valvontatehtävät 5. 3 5. 4 5. 5 Euroopan investointipankin rooli Petokset Vireillä olevat oikeudenkäynnit VI LUKU 6. 1 6. 2 6. 3 6. 4 Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tiedottaminen 6. 1. 1 Euroopan parlamentti 6. 1. 2 Talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea Jäsenvaltioille tiedottaminen Työmarkkinaosapuolille tiedottaminen Asianosaisten tahojen tiedotuskokoukset 6. 4. 1 Asianosaisten kuuleminen 6. 4. 2 Rautatiepäivä 6. 4. 3 Tiedotuskokoukset Varainhoitoa käsittelevä seminaari 6. 5 6. 6 Komission aloitteesta toteutetut mainontatoimenpiteet 6. 6. 1 Päätösten julkaiseminen 6. 6. 2 Tiedotustoimet 6. 6. 3 Koheesion rahoitusvälineen ja koheesiorahaston vuosikertomus 1993/1994 6. 7 Jäsenvaltioiden toteuttamat toimet 6. 7. 1 Yleistä 6. 7. 2 Luonnos mainontatoimenpiteitä koskevaksi komission päätökseksi 6. 7. 3 Mainontamenetelmät LIITTEET Liite 1 Liite 2 Liite 3 Vuonna 1995 hyväksytyt hankkeet pääpiirteissään (julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä) Taulukot ja diagrammit Kartta rautatie- ja tieverkostosta I LUKU KOHEESIORAHASTON TÄYTÄNTÖÖN PANEMINEN 1. 1 SISÄLTÖ 1. 1. 1 Ehdollisuus Koheesiorahasto on koheesiorahastosta annetun asetuksen1 6 artiklan ehdollisuutta koskevan periaatteen alainen. Tämän periaatteen soveltamista lykättiin kaksi vuotta Maastrichtin sopimuksen voimaan astumisesta eli 1 päivään marraskuuta 1995. Komissio päätti periaatteen soveltamisesta käytäntöön 20 päivänä joulukuuta 1995. Toisin kuin rakennerahastoista annetut asetukset, koheesiorahastosta annettu asetus luo ja Maastrichtin sopimuksen 104 c yhteyden tuen myöntämiselle koheesiorahastosta artiklassa määrättyjen kansallisten alijäämien seurannan välille. Asetuksen 6 artiklassa edellytetään komissiota keskeyttämään uusien hankkeiden rahoitus tai, jos kyseessä ovat useita vaiheita käsittävät hankkeet, hankkeiden uusien vaiheiden rahoitus, jos kyseisellä jäsenvaltiolla on menettelyn mukaan liiallinen alijäämä. Syyskuussa 1994 neuvosto päätti, että Espanjalla, Portugalilla ja Kreikalla oli liiallinen budjettialijäämä. Irlannilla sitävastoin ei havaittu liian suurta budjettivajetta. Kolmelle ensiksi mainitulle maalle täsmennettiin neuvoston suosituksella tavoitteet vuodelle 1995. Heinäkuussa 1995 neuvosto vahvisti kyseiset, vuoden 1995 tavoitteet ja asetti uudet tavoitteet vuodelle 1996. Keväällä 1996 sen jälkeen kun jäsenvaltiot, joita asia koskee, ovat esittäneet vuoden 1995 talousarviota koskevat lopulliset kertomukset, suoritetaan tutkimus siitä, miten vuoden 1995 tavoitteet on saavutettu. Jos jäsenvaltio ei ole saavuttanut vuodelle 1995 asetettuja tavoitteita, komissio keskeyttää jäsenvaltion kaikkien uusien hankkeiden ja jo aloitettujen hankkeiden uusien vaiheiden maksut koheesiorahastosta. Jos rahoitus on keskeytetty keväällä 1996, sitä voidaan jatkaa, mikäli tavoite vuodelle 1996 saavutetaan. Komissio on päättänyt soveltaa näitä sääntöjä joustavasti. 1. 1. 2 Tasapaino ympäristöhankkeiden ja liikenteen infrastruktuuriin liittyvien hankkeiden välillä Komissio hyväksyi 22 päivänä marraskuuta 1995 yhteenkuuluvuutta ja ympäristöä käsittelevän asiakirjan, joka selvensi koheesiorahaston pääperiaatetta. Koheesiorahastosta annetun asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että "Ympäristön ja liikenteen infrastruktuurin alan hankkeiden-välillä on varmistettava asianmukainen tasapaino. " Tämän periaatteen merkitys on selvä: ei olisi hyväksyttävää, jos jompikumpi osuuden investointiala kokonaismäärärahoista ainoastaan niiden erojen vuoksi, joita alojen välillä on investointien järjestelmällisesti huomattavasti suuremman saisi Neuvoston asetus 1164/94, 16. 5. 1994 9 luonteessa, hankkeen keskimääräisessä koossa, alan hankkeiden toteuttamisvalmiudessa ja hankkeiden suunnitteluun ja valmisteluun vaadittavissa ajoissa. tavoitteeksi vahvistettiin rahoituksen myöntäminen Komission tasapuolisesti ympäristöhankkeille ja liikenteen infrastruktuuriin liittyville hankkeille koko ajanjaksolle vuoden 1999 loppuun asti. Tämä tarkoittaa sitä, että komissio pitää yhtä tärkeinä ympäristöhankkeita ja liikenteen infrastruktuuria koskevia hankkeita, vaikka ensin mainitut eivät ehkä aina ole yhtä näkyviä ja suuria kuin viimeksi mainitut. Jäsenvaltioiden tulisi ottaa tämä huomioon hanke-ehdotuksia tehdessään. Komissio on luonnollisesti valmis soveltamaan kyseistä periaatetta joustavasti eikä se edellytä hankkeiden jakoa tasan puoliksi joka vuosi. Se vaikuttaisi tavoitteiden vastaisesti ja voisi viivyttää hyvien hankkeiden toteuttamista yhdellä alueella, jos toisella alueella on puutetta hankkeista. Kyseistä tavoitetta on sovellettu joustavasti jo vuosina 1993, 1994 ja 1995, kuten vuosikertomuksesta käy ilmi. 1. 1. 3 Yhteisön ja kansalliset painopistealueet Koheesiorahastosta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy yhdessä edunsaajana olevan jäsenvaltion kanssa luettelon hankkeista, jotka rahoitetaan rahastosta. Jäsenvaltiot ovat vastuussa hanke-ehdotusten toimittamisesta komissiolle. On selvää, että hankkeiden rahoituksen järjestämistä koskevat ehdotukset heijastavat kyseisten jäsenvaltioiden ympäristöalan ja liikenteen infrastruktuurin painopistealueita kansallisella tasolla. On myös yhtä selvää, että komission on koheesiorahastosta rahoitettavia hankkeita hyväksyessään sovellettava yhteisön harkintaa ja painopistealueita. Kaikkien liikenteen infrastruktuuria koskevien hankkeiden on oltava osa Euroopan laajuiseen verkostoon liittyviä päätöksiä tai hankkeiden on edistettävä verkon toteuttamista. Käytännössä komissio on sopinut sellaisten hankkeiden rahoittamisesta, jotka Essenin huippukokouksessa määriteltiin liikenneverkon kannalta kiireellisimmiksi ja tärkeimmiksi. Ympäristöalalla komissio noudattaa tarkasti juomaveden saannista2, jätevesistä3 ja kiinteän jätteen käsittelystä4 annetuissa direktiiveissä säädettyjä painopistealueita. Kaikki nämä alat ovat mukana viidennessä ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa periaate- ja toimintaohjelmassa. Suurin osa rahoitetuista ympäristöalan hankkeista on näiden alueiden hankkeita, mutta kuten vuosikertomuksesta käy ilmi, tämä ei tarkoita muiden ympäristöhankkeiden pois sulkemista. Koheesiorahaston saama eroosion valvontaa, uudelleenmetsittämistä ja kasvupaikkojen suojelua koskevien hakemusten määrä on 2 Direktiivi 80/778/ETY, muutettuna direktiivillä 91/692/ETY (EYVL 1991 L 377, s, 48) Direktiivi 91/271/ETY (EYVL 1991 L 135, s. 40) Direktiivi 75/442/ETY, muutettuna direktiivillä 91/156/ETY (EYVL 1991 L 78, s. 32) Direktiivi 78/319/ETY, muutettuna direktiivillä 91/689/ETY (EYVL 1991 L 377, s* 20) " \ 10 luonnonsuojelutoimenpiteet ja rannikkoalueiden suojelu ovat lisääntynyt. Myös lisääntymässä. Suuri osa näistä hankkeista on saanut rahoitusta aikaisemmin ja tulevaisuudessa hyväksytään uusia hankkeita. Edellä mainittujen direktiivien kattamat kolme pääaluetta ovat kuitenkin edelleen komission toiminnan painopistealueita, 1. 2 TOIMINNAN TASE Koheesiorahaston toiminnan taseessa vuonna 1995 on tullut jälkeenpäin ilmi komission täytäntöön panemassa asetuksessa (EY) N:o lähestymistavan vahvuudet: il64/94 määritellyn sekä Hankkeita edeltävän taloudellisen ja teknisen suunnittelun arvioinnin merkittävä kehitys sopivien analysointikeinojen kehityksen ansiosta että komission analysointikyvyn vahvistumisen ansiosta, joka on tapahtunut ulkoisiin asiantuntijoihin turvautumisen ja Euroopan investointipankin kanssa tehdyn yhteistyön ansiosta, jäsenvaltioissa tapahtuneen komissiossa että tehokkaan seurantajärjestelmän luominen hankkeille, jotka perehtymisvaiheen jälkeen ovat osoittautuneet tehokkaiksi, varainhoitomenettelyjen toteuttaminen. Niillä voidaan varmistaa ehdoton yhteys maksujen ja toiminnan toteuttamisen välillä ja ne toimivat tällä hetkellä tyydyttävällä tavalla. Nämä keinot yhdessä antavat komissiolle mahdollisuuden harjoittaa täysipainoisesti tehtäviä, jotka sille on asetuksella annettu, sekä hankkia perusteelliset tiedot jokaisen rahoittamansa hankkeen kehityksestä. Lisäksi on syytä korostaa, että koheesiorahastolle esitettyjen, erityisesti ympäristöalaan kuuluvien pienten hankkeiden liiallinen määrä on aiheuttanut päätösten määrän moninkertaistumisen. Melko monimutkaisten menettelyjen soveltaminen suureen määrään hankkeita vaatii hyvin suuria hallinnollisia ponnistuksia ja tämä on johtanut merkittävään työtaakkaan. Komission mielestä kyseinen tilanne tulisi korjata vuonna 1996 ja koheesiorahaston toiminnassa tulisi tulevaisuudessa keskittyä pienempään määrään suuria hankkeita tai vaikutukseltaan merkittäviin yhtenäisiin hankeryhmiin, joilla on yhtenäiset strategiat liikenteen ja ympäristön alalla. 1. 3 LAAJENTUMINEN Euroopan neuvoston Madridin kokouksessa tekemiä päätelmiä noudattaen komissio on jatkanut laajentumisen taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle aiheuttamien seurausten tutkimista. Vaikka yhteenkuuluvuus on yksi Euroopan unionin perusperiaatteista, on selvästi vaikea tehdä mitään koheesiopolitiikan tulevaisuutta tai sen unionille aikaansaamia taloudellisia 11 koskevia unionin vaikutuksia yhteenkuuluvuuteen: kaikkien koheesiopolitiikan uudistusten tai muutosten on oltava asteittaisia ja ne on toteutettava vähitellen, jotta kaikki voisivat ne hyväksyä. ennusteita. Laajentuminen vaikuttaa syvästi Komissio on ilmoittanut alustavasti, että yhteenkuuluvuuspolitiikan yleistä soveltamista koko unionin alueella olisi jatkettava. Koheesiomaille tulisi voida taata pysyvä solidaarisuus, jossa otetaan huomioon taloudellisessa ja sosiaalisessa yhteenkuuluvuudessa aikaansaatu kehitys. Harjoitettujen politiikkojen tulisi olla selviä merkkejä siitä, että talousarviota koskevan kurinalaisuuden periaatetta noudatetaan konkreettisesti tilanteessa, jossa suurin osa jäsenvaltioista toteuttaa parhaillaan ankaraa talousarviota Maastrichtin sopimuksen perusteiden täyttämiseksi. Koheesiorahasto on tässä yhteydessä vain yksi tarkasteltavina olevista taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen pyrkivistä välineistä. Sen soveltamisen jatkuminen vuoteen 1999 voi antaa hyödyllisiä tietoja laajentumiseen liittyviä asioita harkittaessa. 12 H LUKU TALOUDELLINEN TUKI. JONKA RAHASTO ON SITOUTUNUT MAKSAMAAN JA MAKSANUT 2. 1 KÄYTETTÄVISSÄ OLEVIEN VAROJEN TALOUSARVIO Edinburghissa joulukuussa 1992 pidetyn Euroopan huippukokouksen aikana valtioiden päämiehet päättivät myöntää 15 150 miljoonaa ecua neljälle edunsaajana olevalle jäsenvaltiolle vuosille 1993-1999 vuoden 1992 hinnoilla. Määrärahojen vuosittainen jakautuminen on seuraavanlainen: Miljoonaa ecua (vuoden 1992 hintoina) Vuosi 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Yhteensä Summa 1 500 1 750 2 000 2 250 2 500 2 550 2 600 15 150 Kun otetaan huomioon mukautukset inflaation varalta, maksusitoumusmäärärahat on vahvistettu indeksiin sitomisen jälkeen seuraavasti: varainhoitovuosi 1993: 1 565 miljoonaa ecua, 1994: 1 853 miljoonaa ecua ja 1995: 2 152 miljoonaa ecua. Kyseisten varainhoitovuosien maksumäärärahat ovat 1 000, 1 679 ja 1 750 miljoonaa ecua. Budjettivallan käyttäjien (Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto) päätöksellä 300 000 ecua on siirretty vuonna 1995 petosten estämistä koskevan koordinointiyksikön UCLAF:in (Unité de cooperation de lutte anti-fraude) hoitamalle budjettikohdalle, jotta sille voidaan myöntää sekä maksusitoumusmäärärahoja että maksumäärärahoja petosten estämistä koskevaan taisteluun koheesiorahaston toimialalla. Kyseinen siirto tuo alalle koheesiorahaston käytettävissä olevista varoista vuoden 1995 maksusitoumusmäärärahoja 2 151,7 miljoonaa ecua ja maksumäärärahoja 1 749,7 miljoonaa ecua. Kun edellä mainittu otetaan huomioon, varainhoitovuoden 1996 talousarviossa maksusitoumusmäärärahojen suuruus on 2 444 miljoonaa ecua ja maksumäärärahojen 1 919 miljoonaa ecua. 13 2. 2 TUEN JAKAUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN Kyseiset summat jaetaan alustavasti siten, kuin asetuksen liitteessä I määrätään, Alustavan jaon mukaan Espanja saa rahaston tuista 52 % - 58 %, Kreikka ja Portugali molemmat 16 % - 20 % ja Irlanti 7 % - 10 %. Alustavaa jakoa voidaan siten kuvata seuraavan taulukon avulla: Miljoonaa ecua (vuoden 1992 hintoina) Jäsen valtio 1993 ESPANJA KREIKKA- PORTUGALI IRLANTI 52% 780 55% 825 58% 16% 870 240 18% 270 20% 300 7% 105 9% 135 10% 150 1994 910 962,5 1 015 280 315 350 122,5 157,5 175 1995 1996 1997 1 040 1 100 1 160 320 360 400 140 180 ;200 1 170 1 237,5 1 305 360 405 450 157,5 202,5 225 1 300 1 375 1 450 400 450 500 175 225 250 1998 1 326 1 402,5 1479 408 459 510 178,5 229,5 255 1999 1 352 1430 1 508 416 468 520 282 234 260 «174 8 332,5 8 787 %m tm 3 030 1 0 6 04 13634 im YHTEB NSÄ 9sm 14 2. 3 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN Varainhoitovuoden 1995 osalta 31 päivään joulukuuta mennessä tehdyt maksusitoumukset olivat yhteensä 2 151,6 miljoonaa ecua eli 99,9 % käytettävissä olevista määrärahoista. Taulukosta 1 käy ilmi koheesiorahaston maksusitoumusten jakautuminen jäsenvaltioittain ja aloittain. Taulukko 1 - Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat -1995:2 151,7 miljoonaa ecua Miljoonaa ecua Jäsenv. Ympäristö % Liikenne % Yhteensä Osuus Espanja Kreikka Irlanti 574 225 824 48,48 610 206 854 51,52 1 184 432 678 55,09 228 184 658 58,82 159 729 130 41,18 387 913 788 18,04 93 179 175 48,94 97 182 548 50,06 190 361 723 8,87 Portugali 146 648 564 37,88 240 472 848 6212 387 121 412 YHTEEN 1 042 238 221 48,48 1 107 591 380 51,52 2 149 829 601 18 100 Tekn. apu - - - - 1 845 950 0,086 YHT, 1 042 238 221 1 107 591 380 2 151 675 581 100 Käyttämättä jääneet maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat: (2 151 700 000 - 2 151 675 581) = + 24 419 ecua Taulukko 2 - Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat - 1995: 1 749,7 miljoonaa ecua Jäsenv. Ympäristö % Liikenne % Yhteensä Osuus Miljoonaa ecua 5 8 22 1 Espanja Kreikka Irlanti YHT. Tekn. apu 358 421 236 32,4 746 857 276 67,6 1 105 278 512 55 76 977 597 85 13 523 230 15 90 500 827 51 669 204 38,6 81 988 686 Portugali 97 052 060 26,3 272 152 257 61,4 73,7 133 657 890 369 204 317 584 120 097 34,4 1 114 521 449 65,6 1 698 641 546 - - - 501. 942 0,03 YHTEEN 5*4 120 097 1 U4 521 449 1699 143 488 100 Käyttämättä jääneet maksumäärärahat: (1 749 700 000 - 1 699 143. 488) = 50 556. 512 (2,9 %) Toteutettu talousarvio maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen osalta varainhoitovuonna' 1995 oli 97,1 %. 15 Taulukko 3 - Petosten vastustamiseen käytetyt määrärahat (kts. vuosikertomuksen jakso 2. 1) Käytettävissä olevat määrärahat: 300 000 Ecua Maksusitoumukset Maksut 296 000 BBaBaSEBSBasnaaaBSBHBBSBSBXSSSSSSSSBSS^BSSSSSSSaBSSBBBa^ 197 320 Jäännös 102 680 Käyttämättä jäänyt 4 000 ecun määräraha (300 000 - 296 000) peruuntuu varainhoitovuoden lopussa. ecua I f 2. 3. 1 Espanja 2. 3. 1. 1 Ympäristö Vuonna 1995 Espanjan viranomaiset esittivät koheesiorahastolle 43 tukihakemusta, joissa haettiin lähes 800 ympäristöalan hankkeelle 919 miljoonan ecun suuruisia tukia. Kyseiset hakemukset koskevat viittä alaa: vesihuoltoa, jätevesien käsittelyä, kaupunkien jätteitä, metsittämistä, rannikkoalueiden sekä kaupunkiympäristön hoitoa ja elvyttämistä. Koheesiorahaston toiminta-alat vuonna 1995 vahvistavat Espanjan ympäristöalan painopistealueita. Jätevesien puhdistus on yksi erityinen painopistealue. Kyseinen ala saa 48 % ympäristöalalle myönnettävästä tuesta ja sen erityisenä pyrkimyksenä on jätevesistä annetun yhteisön direktiivin 91/271/ETY täytäntöön paneminen odotettavasti vuosina 1998 - 2000. Vuonna 1995 itsenäiset yhteisöt ja paikalliset viranomaiset ovat ensimmäistä kertaa tehneet hanke-ehdotuksia ja toteuttaneet koheesiorahastosta rahoitettavia hankkeita keskushallinnon kyseisten viranomaisten kanssa tekemän sopimuksen seurauksena. Vuonna 1995 komissio teki 47 päätöstä, jotka koskivat noin 610 ympäristöalan hanketta ja tointa Espanjassa. Tukikelpoiset kustannukset olivat yhteensä 834 806 979 ecua. Vuoden 1995 tuet olivat yhteensä 574 221 690 ecua eli 48,5 % koheesiorahaston myöntämän tuen kokonaismäärästä. Vuosina 1993 ja 1994 alalla tehdyt päätökset eivät antaneet aihetta rahoitussitoumuksiin vuonna 1995, sillä päätökset olivat kertaluonteisia. Laajoja ympäristöalan hankkeita on vaikea ehdottaa koheesiorahastosta rahoitettaviksi. Tämä ilmenee lukuisina Espanjan esittäminä toimina vuonna 1995. Vaikeudet liittyvät varsinkin täytäntöön panemisen hajauttamiseen eri yhteisöihin, keskushallintoon, alueellisille ja paikallisille viranomaisille sekä ehdotettujen koheesiorahaston toiminta- alueiden moninaisuuteen. Hyväksytyt hankkeet on eritelty luokittain alla olevassa taulukossa. Seuraavissa kappaleissa hankkeita käsitellään yksityiskohtaisemmin ja painottaen kunkin luokan tärkeimpiä hankkeita. Hyväksytyt hankkeet vastaavat viidennessä ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa periaate- ja toimintaohjelmassa esitettyjä painopistealueita ja 16 perustamissopimuksen 130 r artiklan tavoitteita sekä yhteisön ympäristöalan direktiivien täytäntöön panemiseen liittyviä vaatimuksia. Hankkeet luokittain Luokka Kokonais- kustannttk* set Tuki Sitoumukset 1995 im ecua lH!||fi päätökset 462 674 562 377 989 429 275 944 076 48,06 22 74 690 587 63 486 998 63 486 998 11,06 PUHDISTUS VEDEN TOIMITTAMI NEN JA VESIHUOLTO JÄTTEET 54 525 589 43 620 469 32 011 353 5,57 KAUPUNKI YMPÄRISTÖ 30 773 797 24 619 035 24 619 035 4,29 RANNIKOT 118 160 652 100 436 552 100 436 552 17,49 METSITTÄMI NEN 87 295 355 72 012 861 72 012 861 12,54 KOULUTUS YM. 6 686 437 5 710 815 5 710 815 0,99 YHTEENSÄ 834 806 979 687 876 159 574 221 690 100 47 Veden toimittaminen Vielä hyväksyttävänä oleva kansallinen hydrologinen suunnitelma määrittelee alan tavoitteet ja toimet. Kyseisellä alalla on tehty kolme päätöstä, jotka koskevat hyvänlaatuisen veden toimittamisen parantamiseen ja varmistamiseen pyrkivää noin 56 tointa suurissa kaupungeissa (erityisesti Guadalajarassa, Huelvassa, Murciassa, Malagassa, Cuencassa ja Teruelissa) sekä kuivuudesta kärsivillä alueilla ja kuivuuden aiheuttaman veden puutteen vuoksi Surin, Guadalquivirin, Guadianan, Seguran, Tajon ja Jucarin hydrografisilla altailla. Hankkeissa pyritään etupäässä välttämättömien perusrakenteiden asentamiseen juomaveden johtamiseksi kyseisille alueille hankintalähteistä (pumppuasemilta, vesijohtojen ja tunnelien kautta, puhdistusasemilta jne. ) Kuivuuden vastaisia toimia on esitetty. Jätevesien puhdistaminen Espanja hyväksyi kansallisen jätevesien puhdistamisohjelman helmikuussa 1995. Sen päämääränä on koordinoida toimivaltaisten julkisten hallintoelinten tukitoimia sekä edistää direktiivissä 91/271/ETY säädettyjen velvoitteiden täyttämistä. Ohjelmassa määritellään 17 esimerkiksi herkät ja vähemmän herkät alueet, infrastruktuurin ja veden puhdistamisen tarpeet sekä annetaan kokonaisarvio taloudellisista vaikutuksista. Tehdyistä 21 päätöksestä 13 on suoraan alueellisten ja paikallisten viranomaisten valmistelemia, jotka myös varmistavat niiden toteuttamisen. Jätevesien poiston ja käsittelyn perusrakenteiden luomisella pyritään varsinkin jätevesien saasteiden määrän vähentämiseen, ekosysteemien suojelemiseen ja veden järkiperäiseen käyttöön. terveysolojen parantamiseen, Kansallinen strategia, joka vuosina 1995-2000 keskittyy vaarallisiin jätteisiin ja vuosina 1995-2005 pilaantuneiden maaperien elvyttämiseen, hyväksyttiin helmikuussa 1995. Nämä strategian kaksi suunnitelmaa kokoavat yhteen erityisesti vaarallisista jätteistä annetussa direktiivissä 91/689/ETY Euroopan unionin vahvistamat painopistealueet ja perusteet. Kaksi vaarallisten jätteiden huoltoon Extremadurassa ja Baskimaassa liittyvää hanketta sekä kolme Madridin, Barcelonan ja Bilbaon yhdyskuntajätteisiin liittyvää hanketta on rahoitettu. Näissä hankkeissa suunnitellaan kiinteiden yhdyskuntajätteiden valikoivaa keräystä, vaarallisten jätteiden lähteiden vähentämistä, kierrätyksen edistämistä, jätevesien uudelleenkäyttöä sekä aikaansaatujen jätteiden ympäristöystävällistä käsittelyä. Myös kaksi pilaantuneiden maaperien elvyttämistä koskevaa hanketta on rahoitettu. Nämä hankkeet pyrkivät maaperän saastumisen ehkäisemiseen sekä pilaantuneiden maaperien puhdistamiseen ja elvyttämiseen. Metsittäminen luonnonsuojelulaitos Kansallinen 1995-1999 uudelleenmetsittämistä koskevan suunnitelman, johon kuuluu metsittäminen ja taistelu eroosiota sekä autioitumista vastaan. Ne sisältyvät vesien ja metsien kansalliseen ennalleenpalauttamissuunnitelmaan(hydrografiset altaat). Viimeksi mainittuunkuuluumyös tulipalojen vahingoittamien ekosysteemien aluskasvillisuuden uudelleen kasvattaminen. (ICONA) on valmistellut vuosille Autonomiset alueet sekä keskushallinto (kansallinen luonnonsuojelulaitos, ICONA) ovat esitelleet hydrografista allasta koskevia hankkeita. Metsittämisen alalla on vuonna 1995 tehty seitsemän päätöstä, jotka kattavat 348 hanketta. Hankkeet koskevat kasvuston elvyttämistä uudelleenmetsittämisellä, metsien hoitoa olemassa olevan kasvillisuuden parantamiseksi, töitä jokien vuolaan virtauksen säilyttämiseksi, jokien töyräiden ja rantojen tukemista ja vahvistamista ja niiden vakauttamista maanvyörymiä vastaan patojen ja aallonmurtajien avulla. Muuksi täydentäväksi toiminnaksi on suunniteltu esimerkiksi rappeutuneiden altaiden hydrologista kunnostamista. 18 Rannikot Keskushallinto on tehnyt kolme päätöstä, jotka kattavat 35 hanketta. Kyseiset keskushallinnon esittelemät hankkeet koskevat rannikkojen kunnostamista, rantojen uudistamista ja rannikkoalueiden ympäristön elvyttämistä sekä Välimeren että Atlantin rannikon eri alueilla. Tarkoituksena on suojella rannikkoalueita, palauttaa ekologisesti merkittävien rannikkoalueiden kunto sekä hillitä ihmisten rannikolle aiheuttamia vaikutuksia. On myös tehty kolme päätöstä, jotka koskevat rantojen eroosion pysähdyttämistä, ympäristön elvyttämistä ja suojelemista ja rannikkojen luonnonalueiden puhdistamista. Kaupunkiympäristö historiallisen Paikalliset viranomaiset ovat esittäneet kaupunkiympäristöä koskevia toimia. Eri hankeluokissa on tehty kolme päätöstä. Barcelonan kaupunki on esittänyt hanketta Barcelonan uudistamiseksi. Barcelonan suurkaupunkialue on ehdottanut neljää hanketta viheralueiden luomiseksi jokien reunoille sekä ympäristön turmeltumista estävän valvonnan järjestämiseksi. Myös Madridin kaupunki on esittänyt kahta hanketta, jotka koskevat akustisten opintojen keskuksen rakentamista Madridiin ja Parque Casa de Campon rappeutuneiden alueiden elvyttämistä. (Casc-Antic) keskustan 2. 3. 1. 2 Liikenne liikenteen Varainhoitovuoden 1995 aikana komissio on tehnyt yhdeksän päätöstä infrastruktuureja koskevista uusista hankkeista, rahoittaa tarkoitus koheesiorahastosta, sekä viisi päätöstä, joilla myönnetään lisätukea vuonna 1993 koheesion rahoitusvälineestä rahoitetuille hankkeille. jotka on Vuoden 1995 talousarviossa on sitouduttu menoihin, joiden suuruus on 610 206 854 ecua. Uusien hankkeiden osuus on 66,1 % (yli 403 miljoonaa ecua) ja loppuosa (33,9 %) koostuu aikaisemmin tehtyjen päätösten muutoksista (70 miljoonaa ecua) sekä vuoden 1994 talousarviossa hyväksyttyjen hankkeiden vuosittaisista eristä (136,8 miljoonaa ecua). Liikennemuodon mukaan talousarvio jakautuu seuraavalla tavalla: - maantiet 79,5 % - rautatiet 19,6 % : merenkulku 0,9 %. Maantiet Koheesiorahaston vuoden 1995 talousarvioon kuuluvat seuraavat hankkeet: 1) Moottoritie Madrid-Valencia (N-III), osuus Motilla del Palancar - Minglanilla. Tuen se on myönnetty kertaluonteisena ja suuruus on 34,7 miljoonaa ecua maksusitoumuksena (1995). 19 Hanke on osa Madridin ja Valencian välille rakennettavaa moottoritietä ja siihen kuuluu kahden 7 metriä leveän ajotien rakentaminen, leveydeltään 2,5 metriä ja 1 metriä olevat tien sisä- ja ulkoreunat, viiden maasillan ja 14 ylikulkusillan rakentaminen, joista suurimmassa osassa palkit ovat esijännitettyä betonia, sekä neljän eritasoliittymän rakentaminen: Motilla de Palancar-Castillejo de Iniesta, Granja ja Minglanilla. 2) Moottoritie Zaracoza-Huesca Komissio on hyväksynyt rahoituksen, jonka suuruus on 103,5 miljoonaa ecua ja jossa maksusitoumukset suoritetaan vuosittaisina erinä. Tuen ensimmäinen erä (1995) on 5,6 miljoonaa ecua. Zaragozan ja Huescan välinen moottoritie muodostaa kolmannen kulkureitin Ranskaan Somportin tunnelin kautta. Töihin kuuluu kohnen moottoritieosuuden rakentaminen, jonka poikkileikkauksessa on 2,5 metriä leveä piennaralue tien ulkoreunoilla ja 1 metriä leveä, ajokaistojen välinen piennaralue. Zuera-Almudevarin 22 km:n pituisella osuudella on aloitettu 23 erilaista työvaihetta: siltoja, joiden siltapalkit ovat esijännitettyjä teräsbetonia ja pergolan tyyppisiä siltoja. Almudevarin ja Huescan välisellä 21,6 km pituiselle osuudelle on suunniteltu neljää ylikulkutietä ja yhtä materiaaliltaan teräsbetonia olevaa alikulkutietä Monegrosin kanavan alitse, 16 alikulkutietä ja useita tukiseinämiä. 3) Somportin tunneli (VAIHE ID Komissio on hyväksynyt rahoituksen, jonka suuruus on 80,8 miljoonaa ecua ja jossa maksusitoumukset suoritetaan vuosittaisina erinä. Maksusitoumuksen vuoden 1995 erä on 26,8 miljoonaa ecua. Poraushanke tunnelin Espanjan päässä esitettiin komissiolle koheesiorahastosta rahoitettavaksi helmikuussa 1994 ja se hyväksyttiin vuonna 1995. Hankkeen tavoitteena on 8 553 metriä pitkän tunnelin rakentaminen, josta 5 185 metriä sijaitsee Espanjassa. Tunneli yhdistää toisiinsa Huescan ja Somportin välisen tien 330 ja Ranskan RN 134 -tien. Katukäytävien välinen ala on 9 metriä, joka koostuu kahdesta 3,5 metriä leveästä ajokaistasta, kahdesta 0,5 metriä leveästä tienreunasta ja 1 metriä leveästä kaistojen välisestä erottavasta maaosasta. 4) Rias Baiasin moottoritie. Orensen ia Porriflon välinen osuus (78,7 km) Myönnetyn tuen suuruus on 212,8 miljoonaa ecua. Hanke jakautuu viiteen osaan: Orense-Barbantes: 13,6 km; viisi maasiltaa, kolme ylikulku- ja kymmenen alikulkutietä Barbantes-Melon: 21,7 km; kaksi maasiltaa, seitsemän ylikulku- ja 21 alikulkutietä Melon-La CaHiza: 9,1 km La Cahiza-Batallares: 15,5 km; kaksi tunnelia (3 km), esijännitettyä betonia oleva silta, jossa on kaksi kannatinköysien varassa riippuvaa 186 metriä pitkää jänneväliä, kuusi ylikulku- ja kaksi alikulkutietä. Batallares-Porrifio: 18,9 km Komissio on hyväksynyt kyseisten hankkeen osien rahoittamisen. vuosittaisina maksusitoumuserinä. Maksusitoumuksen vuoden 1995 erä on 133,2 miljoonaa ecua. 20 5) Katalonian poikittainen akseli. Lérida-Gérone - osuudet: Rajadell-Manresa-Artes ja Vic-Manlleu Tukea myönnettiin 43,1 miljoonaa ecua kertaluonteisena maksusitoumuksena (1995). Hanke mahdollistaa kolminkertaisen liitoksen Euroopan laajuisiin verkostoihin. Léridan ja Géronen kaupungit liitetään suoraan maan keskiosassa sijaitsevan notkon halki, jonka jälkeen tapahtuu jakautuminen viiteen erilaiseen haaraan: Lérida-Cervera, Cervera-Manresa, Manresa-Vic, Vic-Olot ja Olot-Figueras. Koheesiorahastosta rahoitettuun hankkeeseen kuuluu seuraavat osuudet: Rajadell- Manresa 7,10 km, Ronda de Manresa 1,36 km, Manresa-S. Fruitos 5,04 km, Fruitos- Artés 8 km, Vicin valtatie 8,11 km ja Vic-Manlleu 3,65 km. Osuudelle Rajadell- Manresa-Artés suunnitellaan neljän maasillan, kahdeksan ylikulku-ja 15 alikulkutien sekä yhdeksän eritasoliittymän rakentamista. Osuudelle Vic-Manlleu rakennetaan kuusi eritasoliittymää, yksi maasilta, kahdeksan ylikulku-ja 12 alikulkutietä. 6) Moottoritie Llobreeatin alajuoksun korkeudelle Osuus Martorell - rannikkoalue Myönnetyn tuen suuruus on 129,9 miljoonaa ecua. Komissio on hyväksynyt rahoituksen vuosittaisina maksusitoumuserinä. Kyseisiin töihin kuuluu myös kahden, pituuksiltaan 320 metriä (Nil) ja 675 metriä. (rautatie) olevan tunnelin rakentaminen sekä A-2-tien ali kulkevan risteyksen kunnostaminen. Rautatiet Varainhoitovuoden 1995 aikana on hyväksytty kaksi uutta hanketta: nvkvisen "Välimeren käytävä" -linian kolmannen vaiheen toteuttaminen Tavoitteena on sallia nopeudet 200/220 km /h verkostossa, joka on osa tärkeintä käytävää ja jonka kaksi aikaisempaa vaihetta rahoitettiin vuosina 1993 ja 1994. Myönnetyn tuen suuruus on 172 667 694 ecua, josta 58 251 821 ecua on merkitty vuoden 1995 talousarvioon. toimet nvkvisen rautatieverkoston nykyaikaistamiseksi Hanke koskee monessa osassa verkostoa sijaitsevia pieniä hankkeita. Myönnetyn tuen määrä on 94 256 510 ecua, josta 46 091 434 ecua on merkitty vuoden 1995 talousarvioon. Meriliikenne (Vessel Traffic System) Meriliikennepalvelujärjestelmään (VTS) kuuluu meriliikenteen valvontakeskusten perustaminen Espanjan rannikon vaarantumiselle alttiille alueille. Valvontakeskusten tarkoituksena on onnettomuuksien ennalta ehkäiseminen, taistelu saastumista vastaan ja meritoiminnan ja -toimien valvonta. Varainhoitovuoden aikana hyväksyttiin yksi VTS-hanke ja saatettiin päätökseen viisi muuta vuonna 1993 rahoitettua alan hanketta. Hankkeeseen kuuluu meriliikenteen valvonta- ja 21 tarkkailurakennusten rakentaminen ja varustaminen Almerian, Bilbaon, Palma de Mallorcan, Tarragonan ja Valencian satamiin. Myönnetyn tuen suuruus oli 11 057 054 ecua. Tilastollisista syistä puolet tästä summasta on luokiteltu ympäristöalaan kuuluvaksi sille aiheutuvan myönteisen vaikutuksen vuoksi. 22 Seuraava taulukko kuvaa koheesiorahaston taloudellisen tuen kehitystä ympäristöalalla. _H ^ -_. Ympiriatöalan haiikkaet - Veden toimittaminen ja vesihuolto Veden laadun valvonta Jätevesien poisto ja käsittely - puhdistus Eroosion, uudelleen metsittämisen ja metsittämisen valvonta Koheesion rahoitusvälineen maksu sitoumukset huhtikuu 93 - toukokuu 94 ecua % % Koheesio rahaston maksu sitoumukset kesäkuu 94 - joulukuu 94 ecua Koheesio rahaston maksu sitoumukset tammikuu 95 - joulukuu 95 ecua % I 97 350 000 32 167 000 9 532 000 35,9 11,9 3,5 149 918 102 38 939 615 58 355 468 30 7,8 11,7 63 486 998 11,06 1 275 944 076 48,06 90 095 000 33,2 180 934 898 36,7 72 012 861 12,54 1 Luonnonsuojelu | Teollisuuden saasteiden valvonta 21 868 000 18 845 000 8,1 7,0 | Jätevesi-ja jätehuolto 1 Kaupunkiympäristö 1 Rannikkoalueet 1 Koulutus ja muut | YHTEENSÄ 38 906 530 30 834 059 1 134 000 270 991 000 0,4 100 2 489 917 500 378 589 23 7,7 6,2 0,4 100 32 011 353 24 619 035 5,57 4,29 100 436 552 17,49 5 710 815 0,99 574 221690 100 | Koheesiorahaston liikenteelle myöntämän taloudellisen tuen kehitys Liikennealan hankkeet Koheesion rahoitusvälineen maksu sitoumukset huhtikuu 93 - toukokuu 94 ecua % % Koheesio rahaston maksu sitoumukset ecua % Koheesiorahaston maksusitoumukset taiiurukuu 95 - joulukuu 95 ecua Maantiet-Moottoritiet Rautatiet Lentokentät-liikenteen valvonta Satamat-liikenteen valvonta YHTEENSÄ nm x = = = == 428 831 141 88 755 999 73 173 742 15 606 579 606 367 461 71,9 14,7 12,1 1,3 100 3 050 470 658 61,14 484 862 435 79,46 193 860 252 38,86 119815 892 19,63 498 907 910 100 610 206 855 100 5 528 528 0,91 24 23. 2 Portugali 2. 3. 2. 1 Ympäristö Portugalin vuonna 1995 esittämät hankkeet ovat noudattaneet vuodesta 1993 määrättyä toimintastrategiaa, joka pyrkii erityisesti juomaveden toimittamisen perusrakenteiden luomiseen, jäteveden käsittelyyn ja kiinteän yhdyskuntajätteen hoitoon maan asutummilla alueilla Lissabonissa, Portossa ja Algarvessa. Maantieteellinen keskittyminen antaa mahdollisuuden esittää alueellisia yhtenäisiä hankeryhmiä ja varmistaa siten koheesiorahaston rahoituksen merkittävän vaikutuksen ja paremman tehokkuuden. Suuri osa vuonna 1995 esitetyistä hankkeista jatkaa koheesion rahoitusvälineen sekä koheesiorahaston aikaisemmin rahoittamaa toimintaa. Näin on Porton alueen altaiden puhdistamiseen ja Algarven alueen juomaveden saantiin liittyvien hankkeiden kohdalla. Muilla hankkeilla aloitetaan toimintaa, jota jatketaan tulevina vuosina, kuten Porton veden johtamiseen ja jakeluun liittyvät kaksi suurta järjestelmää. Hankkeet, joiden peruste ei ole maantieteellinen, pyrkivät löytämään ratkaisuja erityisen vakaviin ongelmiin, joiden kiireellisyys vaatii nopeaa ja joskus myös laajaa toimintaa* kuten esimerkiksi Ria de Aveiron ympäristönsuojelutoimet. Edellisiin vuosiin verrattuna voidaan todeta, että erityisesti juomavettä ja yhdyskuntajätteitä koskevia merkittävän enemmän. Niitä ovat Porton juomavesijärjestelmiä sekä Lissabonin ja Porton jätteenpolttolaitoksia koskevat hankkeet. Hankkeet ovat suuria ja palvelevat useita kuntia ja niiden toteutuksesta ja johdosta vastaavat toimiluvan omaavat tahot. Useat näistä hanke-ehdotuksista tutkittaneen vuoden 1996 kuluessa. suuria hankkeita on Jätevesien käsittelyyn liittyvät hankkeet ovat pikemminkin pieniä, sillä koheesiorahaston toiminnan luonne tekee usein kuntien välisten ratkaisujen soveltamisen vaikeaksi. Kyseiset hankkeet ovat kuitenkin välttämättömiä yhdyskuntajätevesien käsittelystä anneiun direktiivin 91/271 /ETY täytäntöön panemiseksi j a kuuluvat osana yhtenäisiin hankeryhmiin, kuten esimerkiksi Algarven Ria Formosan alueella käynnissä olevat hankkeet. Koheesiorahastolle vuonna 1995 esitettyjä tukipyyntöjä on 28 ja anottujen tukien kokonaissumma ylitti ympäristöalan hankkeisiin käytettävissä olevat määrärahat. Vuoden 1995 loppuun mennessä oli hyväksytty 22 hanketta, joista viisi oli esitetty edellisinä vuosina. 25. Hyväksytyt hankkeet hanketyypeittäin: Hankelaji Määrä Tttki Juomavesi Jätevedet Kiinteät jätteet Koulutus (vesihuolto) YHTEENSÄ Juomaveden toimittaminen 10 10 lii 73,6 58,0 7,5 50 40 7,5 146,6 Hl Koheesiorahastolta pyydetyn tuen tarkoituksena on lisätä juomavetensä verkoston kautta saavan Portugalin väestön prosenttiosuutta ja taata eurooppalaisissa direktiiveissä vahvistettu laatutaso. Vuonna 1995 rahastosta rahoitettiin Portugalissa 10 tämän alan hanketta. Niiden suuruus oli 50 % ympäristöalan hankkeille käytettävissä olevista määrärahoista eli 73,5 miljoonaa ecua. Lähes kaikki tämän alan hankkeet koskevat Porton ja Algarven alueita ja ainoa poikkeus on erityisen kuivalla alueella Alentejossa sijaitseva Enxoén pato ja vesijohtoverkostot. Porton alueella koheesiorahasto on nimetty rahoittamaan kaksi suurta järjestelmää (pohjoinen ja eteläinen), joiden tulisi toimittaa juomavesi Porton kaupungille ja lähes kaikille sen ympärillä sijaitseville kunnille. Kyseiset järjestelmät toteuttaa ja niitä johtaa toimiluvan saaneet yritykset, joissa kunnat ovat edustettuina. Kyseessä ovat laajat veden johtamiseen ja käsittelemiseen liittyvät toimet sekä juomaveden vesijohtoverkostot, jotka ulottuvat jokaisen vettä käyttävän, kuluttajien jakeluverkostosta vastuussa olevan kunnan altaalle. Tämän ratkaisun avulla voidaan toteuttaa merkittävän suuria säästöjä veden tuotannossa ja käsittelyssä sekä järkiperäistää nykyisiä käytäntöjä. Vuonna. 1995 hyväksyttiin sekä seitsemän kunnan muodostamaan Porto-Nordin järjestelmään liittyvän hankkeen rahoitus että seitsemän pienempää hanketta, jotka ovat välttämättömiä järjestelmässä jo olevien laitteistojen integroinnin vuoksi. Tulevina vuosina rahastosta myönnettäneen näille järjestelmille tukea, jonka tulisi kattaa kaikki työt. Tuen kokonaismäärä voi ylittää 200 miljoonaa ecua. Algarven alueella noudatetaan samankaltaista lähestymistapaa kuin Portossa ja toteutetaan kaksi suurta hanketta, joiden tarkoituksena on juomaveden keruu, käsittely ja jakelu kaikille alueen kunnille:, läntisellä alueella Barlaventon järjestelmä ja itäisellä alueella Sotaventon järjestelmä. 26 Vuonna 1995 koheesiorahastosta rahoitettiin useita Sotaventon järjestelmään kuuluvia suuri sen Belichen patoon toimia: Odeleiten pato vedenkokoojakanava, tukevan ja vedenpuhdistamon kapasiteetin lisääminen. Kyseessä on kunnianhimoinen hanke, jonka kokonaisinvestointien määrä on yli 100 miljoonaa ecua. tunneli, yksi verkkoa sivuvedenkokoojakanavia liittävä kahden ja Jätevesien käsittely Portugalin jätevesien käsittelyssä vallitsevan tilanteen suhde yhteisön lainsäädännön velvoitteisiin pakottaa toteuttamaan huomattavia investointitoimenpiteitä melko lyhyissä määräajoissa. Tämän vuoksi koheesiorahaston tehokas toiminta on perusteltua myös pienten hankkeiden kohdalla. Vuonna 1995 rahastosta rahoitettiin 10 hanketta, joiden suuruus oli yhteensä 58 miljoonaa ecua eli 40 % ympäristöalalla käytettävissä olevista määrärahoista. Maantieteellisen keskittymisen periaatetta noudatetaan edelleen ja tavoitteena on se, että jätevesien käsittelykapasiteetin lisäys vastaa jätevesien määrän lisäystä. Suurin osa vuonna 1995 esitetyistä tiheään asutettua Porton aluetta koskevista hankkeista tai käynnissä olevasta toiminnasta pyrkii tärkeimpien vesialueiden, kuten Leçajoen, puhdistamiseen. Kyseiset hankkeet on toteutettu integroidusti turvautumalla niin paljon kuin mahdollista kuntien välisiin ratkaisuihin ja varmistamalla toiminnan johdonmukaisuus ja keinojen tehokkuus suhteessa tavoitteisiin. Koheesiorahastosta on myönnetty rahoitusta Ria de Aveiron puhdistusta koskevan suuren hankkeen ensimmäiselle vaiheelle. Kyseinen alue on ympäristöllisesti erityisen tärkeä ja sen saastuneisuuden taso on äärimmäisen korkea puhdistamattomien yhdyskunta- ja teollisuuden jätevesien päästöjen vuoksi. Hanke kattaa useita kuntia ja teollisuusalueita ja sen toteuttamisen tulisi pelastaa ja suojella laguunialuetta, jossa on eurooppalaisen lainsäädännön suojelemia, erityisesti linnuston elinympäristöjä. Algarven alueella rahasto on tukenut Portimäon kaupungin jätevesien käsittelyn ensimmäistä vaihetta sekä hanketta Loulén alueella. Tätä aluetta koskevien rahoitettujen hankkeiden määrä ei ole niin suuri kuin aikaisempina vuosina, mutta rahasto jatkaa toimintaansa erityisesti Ria Formosan alueella, joka on kansainvälisesti merkittäväksi kosteikkoalueeksi alue luonnonvaraisten lintujen säilyttämiseksi. suojelutoimien luonnonpuisto luokiteltu erityisten ja Vuonna 1995 esitettyjä, kiinteisiin yhdyskuntajätteisiin liittyviä hankkeita on vähemmän koheesiorahaston muihin toiminta-aloihin verrattuna, mutta investointeina niiden merkitys on paljon suurempi. Erityisesti voidaan mainita maan kahden suurimman kaupungin, Lissabonin ja Porton, tuhkaksipolttolaitosten hankkeet, joiden käsittely jatkunee vuonna 1996. 27 Alalla on rahoitettu vain yksi hanke: kolmea Tajojoen vasemmalla rannalla Lissabonin läheisyydessä sijaitsevaa kaupunkia palveleva valvottu kaatopaikka! Tämä hanke muodostaa 5 % ympäristöhankkeisiin vuonna 1995 käytettävissä olevista varoista. Koheesiorahasto on pyytänyt, että tämän alan hankehakemuksia toimitettaisiin sille enemmän. 2. 3. 2. 2 Liikenne Portugalin noudattamaan strategiaan liittyvä pääasiallinen huoli on ollut koheesiorahaston tukitoimien varmistaminen ja myötävaikuttaminen Euroopan laajuisten verkostojen riittävään lisäämiseen, kun otetaan erityisesti huomioon se tosiasia, että maan syrjäinen sijainti yhteisössä on aiheuttanut liikennejärjestelmän tehokkuuden osalta kiireellistä ratkaisua vaativan ongelman. Yleisstrategian noudattamista jatkettiin vuonna 1995. Tieverkko Liittymisen jälkeen suuresti lisääntynyt kauppavaihto yhteisön kanssa erityisesti maitse on lisännyt välttämättömyyttä tieverkon varmistaa rakentamiseksi toimintakustannusten pieneneminen, lyhentää matka-aikaa ja parantaa teiden turvallisuutta. jatkaa pyrkimyksiä Eurooppaan sillä ja nykyaikaistamiseksi, liittävän tapa ainoa on se Täysin yleiseurooppalaiseen verkkoon yhdistetyn Portugalin perustieverkon muodostavien pääreittien joukosta on valittu kolme tällä hetkellä tärkeintä väylää, jotta voidaan varmistaa koheesiorahaston toimien tietynlainen keskittyminen. Kyseessä ovat Valençan ja Vila Real de St0 Antonion välisen väylän jatkaminen pohjoiseen Espanjan rajalle asti, Portugalin osuuden saattaminen nopeasti toimintaan Lissabonin ja Madridin välisellä reitillä ja lisäksi Lissabonin ja Valladolidin välisen käytävän valmistumisen nopeuttaminen. Kyseinen käytävä on tärkeä luokkaan I kuuluva infrastruktaurihanke, joista Eurooppa-neuvosto antoi luettelon Korfun kokouksessa ja vahvisti sen Essenin kokouksessa. Vuoden 1995 aikana Portugalin viranomaiset ovat pyytäneet muuttamaan kyseisen käytävän reittiä jonkin verran. Koheesiorahasto on myöntänyt tukea osuuksille Alcanena/Atalaia ja Atalaia/Abrantes. Lissabonin ja Madridin välisellä reitillä on rahoitettu osuudet Palmela/Marateca ja Marateca/Montemor. Väylällä Valença - Vila Real de St° Antonio on rahoitettu yksi ainoa hanke (Cruz/Braga) yhteisrahoituksena koheesiorahastosta. Portugalin viranomaiset ovat kuitenkin sitoutuneet esittelemään niiden osuuksien hankepyynnöt, jotka mahdollistavat käytävän päätökseen saattamisen. Kiireelliseksi ja tärkeäksi on määritetty myös kaupunkialueiden aukaiseminen syrjäisten verkkojen rahoittamisella, joiden ensisijaisena tehtävänä on varmistaa eri liikenneverkkojen liitokset keskikaupunkien ulkopuolella. Lissabonin sisä-ja ulkopuolella sijaitsevat yhdystiet CRIL ja CREL edistävät Lissabonin pääkaupunkialueen liikennejärjestelmään vaikuttavien suurten liikenteen pullonkaulojen poistamista parantamalla kaupunkialueiden tieverkoston tiheyttä ja luomalla joitakin positiivisia ympäristövaikutuksia. 28 Vuonna 1995 komissio hyväksyi alunperin CRIL-hankkeelle tarkoitetun yhteisön tuen jonkinasteisen lisäämisen, sillä ilmoittaneet aikomuksestaan pyytää rahoitusta koheesiorahastosta myös muille kyseistä kahta syrjäistä aluetta koskeville hankkeille. Portugalin viranomaiset olivat lisäksi Kaupunkialueilla koheesiorahasto on tukenut myös Tajojoelta Lissaboniin menevän tien rakentamista sekä Porton Ponte de Freixon hankkeen yhtä vaihetta. Rautatieverkosto Rautateiden perusrakenteita koskevan suunnitelman strateginen päätavoite on elävöittää maan Keski-Eurooppaan liittävät pääkäytävät ja edistää samalla kyseistä liikennemuotoa, sillä se tarjoaa todellisen vaihtoehdon maantieliikenteelle henkilö- ja tavaraliikenteen suuremman tehokkuuden vuoksi. Pohjoisen ja Beira Aitan rautatielinjat ovat molemmat olennainen osa Euroopan laajuista liikenneverkostoa ja niillä on myös kansallisesti strateginen merkitys. Suunniteltujen investointien laajuuden vuoksi tuen saaminen rautatieosuuksille tai hankkeiden eri vaiheille on perusteltua sekä Federistä että koheesiorahastosta. Kyseisten linjojen nykyaikaistamista koskevat yleiset hankkeet koskevat erityisesti ja sähköistystä, raiteiden tunneleiden korvaamista tai vahvistamista siten, että liikenteen maksiminopeuksia voidaan huomattavasti nostaa matkan keston lyhentämiseksi. lisäämistä, merkinantojärjestelmiä, siltojen lukumäärän Ajanjaksona 1993/1994 hyväksyttiin kolme hanketta, joista kaksi koskee Beira Aitan linjaa. Vuonna 1995 komissio hyväksyi neljännen rautatiehankkeen (Beira Aitan linja). Meriliikenne Portugalin maantieteellinen sijainti ja sen Eurooppaan liittävien maakäytävien verrattainen vähäisyys antavat Portugalin tapauksessa täyden syyn meriliikennettä edistävään strategiaan, jonka avulla voidaan palauttaa tälle liikennemuodolle se tärkeä rooli, joka sillä on perinteisesti ollut Portugalin ulkomaankaupassa ja erityisesti Atlantin rannikolla. Pyrkimyksenä on Portugalin satamien toimintaedellytysten parantaminen varmistamalla samalla niiden liittäminen Euroopan laajuisiin verkostoihin moitteettoman monimuotoisen integraation avulla. Koheesiorahaston toiminta on kohdistunut investointeihin, joiden avulla voidaan parantaa satamiin pääsyä ja monimuotoliikenteen liityntöjä sekä edistää satamapalvelujen laadun ja monipuolisuuden parantamista. Meriliikenteen nykyisessä tilanteessa, jolle kova kilpailu on ominaista, on kuitenkin sopivaa keskittää ponnistelut kilpailukykyisimpiin satamiin. Koheesiorahaston toiminnan valvomiseksi tällä alueella ja satamien ylikapasiteetin välttämiseksi komissio suoritti vuonna 1995 Portugalin neljää tärkeimpää satamaa koskevan tutkimuksen tuen painopistealueiden määrittämiseksi kokonaisstrategian kannalta. 29 Hyväksytyt hankkeet Vuonna 1995 Portugali sai koheesiorahaston tukea kahdelle uudelle hankkeelle sekä CRIL:n tuen lisäykseen 53 381 miljoonaa ecua, josta lähes 37 739 miljoonaa ecua on sidottu vuoden 1995 talousarvioon. Viimeksi mainittuun summaan on lisättävä vuonna 1995 sidotut vuosittaiset maksuerät, jotka koskevat kolmea jo vuonna 1994 hyväksyttyä hanketta. Tämä nostaa vuoden yleiskattavien maksusitoumusten määrän 240,4 miljoonaan ecuun. Tuen jakautuminen liikennemuodoittain: 211,9 28,5 88 12 xfioWwaCS •:'L::. :;Êujidîdàji'' Maantiet Rautatiet Satamat 233 Kreikka 233. 1 Ympäristö Kreikan ympäristö voidaan luokitella tyydyttäväksi. Maan ympäristö on vaihtelevaa, biotoopeiltaan rikasta ja sillä on huomattava biodiversiteetti. Paikallisella tasolla esiintyy joitakin erityisongelmia, kuten esimerkiksi suurten kaupunkien ilmansaasteet. 30 Maalle on kuitenkin tyypillistä suuret perusrakenteiden puutteet, jotka liittyvät veden toimittamiseen ja jakeluun, jätevesien käsittelyyn sekä jätehuoltoon. Yhteisön rahastojen perusrakenteiden rahoitukseen liittyvästä toiminnasta huolimatta puutteita on yhä enemmän kuin aikaansaannoksia. Koska koheesiorahaston tavoitteena on taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, ja aikaansaamiseen sekä luonnonsuojeluun. se on puuttunut ankarasti perusrakenteiden parantamiseen Suurimmat puutteet ovat jätehuollon perusrakenteissa. Jätevesien osalta on olemassa kiireydeltaan ja tärkeydeltään ensisijaisia (1998-2000) ja toissijaisia kohteita (2005). Juomaveden osalta koheesiorahasto tarkkailee, että käytettävissä olevia varoja hoidetaan moitteettomasti. Perusrakenteiden puutteiden lisäksi myös ympäristöpolitiikan soveltamisen seuranta- ja valvontamekanismi edellyttää vahvistamista. Koheesiorahaston tuki Kreikalle vuonna 1995 muodosti 59 % Kreikalle myönnetystä yhteisön tuesta. Toiminnan jakautuminen tavoitteiden mukaisesti: Veden toimittaminen: 18 % 5 Jätevesien puhdistus: 75 % Jätehuolto: 1 % 6 % Luonnonsuojelu: Kaksi suurta monivuotista hanketta on hyväksytty. Ensimmäinen niistä koskee Thessalonikin vesihuoltoa Aliakmonjoesta alkaen. Toinen hanke koskee Thessalonikin veden biologisen käsittelyn vaihetta II. Ympäristöalan tuet noudattivat viidennen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan periaate- ja toimintaohjelman tavoitteita. Ensimmäinen tavoite koskee vesivarojen hoitoa. On itse asiassa välttämätöntä varmistaa riittävä käytettävissä olevan veden määrä, vesivarojen moitteeton hoito, juomaveden laatu sekä juomaveden tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino. Toinen tavoite on aikaansaada Kreikkaan jätevesien puhdistuksen ja käsittelyn perusrakenteet ja avustaa maata näiden velvollisuuksien täyttämisessä alan direktiivejä noudattaen. Kolmas tavoite koskee jätehuoltoa yhteisön vuoden 2000 strategian mukaisesti. Veden toimittaminen iB a a a a^ i ^a a a a B a a Bia a a i B B a B a a a B a^ Juomaveden osalta koheesiorahaston toiminta pyrkii erityisesti ratkaisemaan veden laatuun ja määrään liittyvät ongelmat. Tähän hankelajiin kuuluu yksi suuri hanke, joka on veden toimittaminen Thessalonikiin Aliakmonjoelta lähtien, Evinosin suuren hankkeen täydentävät työt pääkaupungin vesihuollon järjestämiseksi, Moraosin vesijohdon parantaminen, mikä tapahtuu yhdessä Evinosin suuren hankkeen kanssa, Canéen vesihuollon järjestäminen ja Kreetan, Peloponnesoksen, läntisen Kreikan ja Makedonian aikaisemmin hyväksyttyjen hankkeiden vaiheiden loppuun saattaminen. 5 Prosenttiosuudessa on pieni osa Thessalonikin vesihuollon rahoituspuitteista, mikä vastaa toteuttamista koskevia ennusteita vuoden 1995 osalta. 31 Ateenan veden toimittamiseen liittyvän hankkeen osalta koheesiorahasto on tarkkaillut vesivarojen moitteetonta hoitoa sekä veden pääkaupunkiin kuljettavien putkien korjaamista. On syytä mainita, että tunnelin Evinos/Mornos käyttöön ottaminen mahdollisti veden toimittamisen Ateenaan kesällä 1995. Thessaloniken suuren vesijohtohankkeen osalta koheesiorahasto oh varmistanut vesivarojen moitteettoman hoidon, olemassa olevien laitteistojen valvonnan ja sen, että velvollisuutta välttämättömien verkkojen aikaansaamisesta noudatetaan. Koheesiorahasto on muun muassa seurannut tarkasti hanketta hydrologisten ja meteorologisten tukee maan vesivarojen moitteetonta hoitoa koskevia vaatimuksia. tietojen pankin perustamiseksi. Pankki Muiden kaupunkien veden toimittamisen osalta etusijalla ovat kaupungit, joissa on turismia, sekä teollisuuskeskukset. Vuoden 1996 aikana tehtäneen vielä useita päätöksiä. Jätevesien puhdistus Ensisijaisesti kaupunkien jätevesien puhdistusta ja käsittelyä koskevista hankkeista suuri osa on yhteisrahoitettu useissa alueella sijaitsevissa suurissa ja keskisuurissa kaupungeissa. Hankkeisiin kuuluu toinen vaihe suuresta, Thessaloniken jätevesien biologista käsittelyä koskevasta hankkeesta. Sillä on suuri merkitys Thessaloniken lahden veden laatuun ja se palvelee Kreikan toiseksi suurinta kaupunkia. Thessaloniken lahden veden laadun osalta koheesiorahasto hyväksyi jätevesien biologista käsittelyä koskevan hankkeen Thessaloniken turistialueella, jonka jätevedet johdetaan myös Thessaloniken lahteen. Kyseiseen hankkeeseen kytkeytyy myös Kalochorin puhdistushanke ja yhdessä ne muodostavat alueen ympäristön puolesta toteutettavat toimet. Pienten ja keskisuurten kaupunkien jätevesien puhdistukseen sekä käsittelyyn liittyen koheesiorahasto on aloittanut ' vuodesta 1993 alkaen rahoitettujen 54 hankkeen ensimmäisten vaiheiden viimeistelyn koko Kreikan alueella, kaupungeissa ja suurimmassa osassa maakuntien pääkaupungeista. Koheesiorahasto on myös yhteisrahoittanut eräitä näiden hankkeiden II-vaiheita. Yhteisrahoitettujen hankkeiden joukossa on Pohjois-Kreikassa sijaitsevien Kavalan, Kozanin ja Xanthin hankkeet (Makedonia ja Thrace), Joonianmeressä sijaitseva Korfu, Etelä-Kreikassa sijaitseva Parras (Peloponnesos), Skiathos ja Aigeianmeressä sijaitseva Rhodos, Keski-Kreikassa sijaitseva Livadia ja Thessaliassa sijaitsevat Tyrnavos ja Karditsa. Lisäksi koheesiorahasto on antanut luvan käynnistää vielä epävarmoja hankkeita, joita ovat Agrinion, Yiannitsan, Pyrgosin, Thivan ja Naoussan biologisten puhdistamojen rakentaminen. Rahoitus on aina tapahtunut hankkeiden asiakirja-aineiston yksityiskohtaisen tutkimisen perusteella. Hankkeiden arviointi suoritetaan ennen niiden toteuttamista sekä sen aikana. 32 Jätehuolto Jätehuolto ei ole kyennyt säilyttämään komission toivomaa kiinnostusta. Kreikan viranomaisten koheesiorahastolle esittämiä hankkeita on vähän ja hankkeet liittyvät erityisesti päästöjen järkiperäiseen käsittelyyn ja niiden syntymiseen. Päästöt tapahtuvat Schistossa, Liossiassa, Zantessa, Thessalonikessa ja Patraksessa. Hankkeet saatetaan päätökseen Patraksen ja Zanten töitä jatkamalla. Thessalonikessa, Schistossa ja Liossiassa koheesiorahasto hyväksyy kertaalleen hankkeet, kun toimivaltaiset viranomaiset ovat ottaneet huomioon urakkaehdoissa rahaston tekemät arviot. Koheesiorahasto toivoo voivansa yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa lisätä ja monipuolistaa kyseisen alan toimintaa yhteisön strategian mukaisesti, jotta ala löytää paikkansa rahaston rahoituksessa. Santonnin ja Thnassian saarten yhteistä ratkaisua koskevaa pilottihanketta käsittelevä tutkimus julkaistiin EY:n virallisessa lehdessä (C 176, 11. 7. 1995). Luonnonsuojelu Koheesiorahasto on vuonna 1995 keskittynyt ympäristöalan tutkimus- ja tiedotustoimintaan. Se on hyväksynyt Goulandrisin ympäristöalan tutkimus? ja koulutuskeskuksen rahoittamiseen. Myös useita metsäpalojen vastaisia hankkeita on saatettu päätökseen. 2. 3. 3. 2 Liikenne Koheesiorahaston Kreikassa noudattama liikenteen alan strategia muodostuu seuraavista osista: - Maan kahden suuren maantieväylän, Via Egnatian ja Pathén, päätökseen saattaminen, - maan kahden suuren rautatieväylän, Ateena-Thessalonike ja Ateena-Parras, päätökseen saattaminen sekä rautatiekompleksin rakentaminen Thriassiaan ja sen Uittamin; Pireuksen satamaan, lentoliikenteen nykyaikaistaminen ja Ateenan uuden lentokentän valmisteleminen Spataan ja tärkeässä yhdistettyjen kuljetusten kehittäminen maan kolmessa Igoumenitsassa, Iraklionissa ja Pireuksessa tehtyjen investointien avulla. satamassa - - Strategian menestys riippuu varojen käyttöön ottamisesta julkisella sektorilla, joka hyötyy investointien luomista tuloista tulevaisuudessa. Alan hyväksyttyjen hankkeiden kokonaiskustannukset ovat 485 062 600 ecua. Satamahankkeiden osalta tukea laskettaessa on otettu huomioon tulevaisuuden tulot. Suuri rautatiehanke pohjois-eteläsuuntaisella väylällä hyväksyttiin rahoitettavaksi vuosittaisissa maksuerissä. Hankkeiden rahoitussitoumukset ovat 159 729 130 ecua eli 41,24 % Kreikan hankkeille vuonna 1995 myönnetystä tuesta. 33 Koheesiorahaston noudattamassa strategiassa on määritetty Kreikan hankkeille seuraavat painopistealueet: Maantiet: maan kaksi väylää eli Via Egnatia ja Pathé Rautatiet: pohjois-eteläsuuntainen väylä, Thriassion asema ja yhteys Ateenasta Parraksen satamaan Satamat: yhdistettyjen kuljetusten kehittäminen investoinneilla maan kolmessa tärkeässä satamassa eli Igöumenitsassa, Iraklionissa ja Pireuksessa Lentokentät: lentoliikenteen nykyaikaistaminen ja Ateenan uuden, suuren lentokentän (Spata) suunnitteleminen Hyväksytyt hankkeet kattavat kaikki liikennemuodot määritellyn strategian mukaisesti. Yksityiskohtaisemmin määriteltynä hankkeet ovat seuraavat: Maantiet Viisi Via Egnatian väylällä sijaitsevaa hanketta. Hanke Korintti-Tripolis ei sijaitse pohjois- eteläsuuntaisella väylällä (Pathé) eikä Via Egnatian väylällä. Hanke on hyväksytty, tärkeytensä vuoksi, sillä sen avulla saatetaan päätökseen kaksi puuttuvaa osuutta, jotka varmistavat moottoritieyhteyden Ateenan ja Tripoliksen välillä ja vahvistavat siten pääsyn Peloponnesokselta Pathén väylälle. Rautatiet Hanke Evagelismos-Leptokarya on hyväksytty. Se sijaitsee pohjois-eteläsuuntaisella linjalla ja on yksi tärkeistä Peloponnesoksen ja Ateenan välisistä väylistä. Koheesiorahaston tukea täytyi lisätä, jotta rautatieradan luonnosta voitiin muuttaa ympäristöviranomaisten suosituksesta. Satamat Kolme hyväksyttyä satamahanketta ovat: Ikonionin (raide II) ja Pireuksen välinen terminaali, Iraklion ja Igoumenitsa. Tuen laskemisessa on otettu huomioon tulot tulevaisuudessa etenkin Ikonionin sataman osalta. Yhteistyöhön on ryhdytty sekä EIP:n että viimeksi mainitun hankkeen yhteisrahoittavan EFTA:n kanssa. Lentokentät Lentokenttien osalta vuonna 1995 hyväksyttiin seuraavat hankkeet: - Lentoliikenteen valvonnan nykyaikaistamishanke, johon kuuluu seitsemän tutkan ostaminen ja asentaminen - neljä lyhyen kantoalueen tutkaa Thessalonikeen, Rhodokseen, Korfulle ja Iraklioniin sekä kolme lyhyen kantoalueen tutkaa, joiden tarkoituksena on varmistaa Kreikan ilmatilan kaksinkertainen valvonta - Korfun lentokentän täydentävien töiden rahoitus. 34 •> uà> LUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ HANKKEISTA KREIKASSA - VUOSI 1995 KREIKKA - LIIKENNE MAANTIET ecua (päivän kurssi) Koko- nais- kustan- nukset ecua (päivän kurssi) t Kohee- sio- rahaston tuki ecua (päivän kurssi) Sitou mukset 1995 Moottoritie Korintti-Tripoli-Kalamata 28 242 000 24 005 700 24 005 700 Egnatian moottoritie (ohikulkutie Kavala - Aghios Andreas 4 km + 937 km) 1 317 000 1 119 450 1 119 450 Egnatian moottoritie (Phsylorachi - Aghios Nikolaos) 17 090 000 14 526 500 14 526 500 Egnatian moottoritie (Lykopodi - Makychora) 7 279 000 6 187 150 6 187 150 Egnatian moottoritie (Makrychora - Krystalopigi) 11 231 000 9 546 350 9 546 350 Egnatian moottoritie (ohikulkutie Kavala 9 km + 400 km 13 k m+ 780 km) 11 013 000 9 361 050 9 361 050 Välisumma RAUTATIET 76 172 000 64 746 200 64 746 200 Rautatielinja Pireus-Thriassio - teknisten tutkimusten toinen vaihe 1 300 000 1 300 000 1 300 000 Kaksiraiteinen rata Evagelismos - Leptokarya 240 000 000 204 000 000 7 055 000 Välisumma SATAMAT Transitalue - Iraklionin satama Konttiterminaali N. Dconio 241 300 000 205 300 000 8 355 000 24 138 000 15 593 148 15 593 148 67 115 600 15 007 032 15 007 032 Igoumenitsan sataman rakentaminen 48 428 000 34 076 840 32 305 100 Välisumma LENTOKENTÄT 139 681 600 64 677 020 62 905 280 Korfun lentokentän terminaalin laajentaminen 3 306 000 2 810 100 2 810 100 Korfun terminaalin rakentaminen (tulipaloja ehkäisevä asema) sama Lentoliikenteen valvontajärjestelmän nykyaikaistaminen 24 603 000 20 912 550 20 912 550 Lentoliikenteen valvonnan nykyaikaistaminen (Iraklion-Korfu) Lentoliikenteen valvonnan nykyaikaistaminen > Ateena • Lentoliikenteen valvonnan nykyaikaistaminen (P. I,S. tietojärjestelmä) Välisumma YHTEENSÄ 27 909 000 23 722 650 23 722 650 485 062 600 358 445 870 159 729 130 35. 2. 3. 4 Irlanti Vuonna 1995 koheesiorahasto myönsi Irlannille tukea 190,4 miljoonaa ecua, josta 97,2 miljoonaa ecua eli 51 % kokonaissummasta myönnettiin liikenteen alan hankkeille ja 93,2 miljoonaa ecua eli 49 % kokonaissummasta ympäristöalan hankkeille. Alla olevasta taulukosta käy ilmi hankkeiden jakautuminen luokittain. TUEN MYÖNTÄMISTÄ IRLANNILLE KOSKEVAT MAKSUSITOUMUKSET(1995) :;;ii|piill Myönnetty tukea (miljoonaa ecua) 50,0 41,9 1,1 0,2 93a Myönnetty tulee» (miljoonaa ecua) 71,0 21,6 4,5 26,3 22,0 0,6 0,1 48,9 SnwppHHBBHi S O S MI 37,3 11,4 2,4 mmm*mi^^ 1. Vedenkäsittely 2. Veden toimittaminen 3. Kiinteä jäte 4. Tekninen tuki Yhteensä 1 tsamamsmmssss Liikenne 1. Maantiet 2. Rautatiet 3. Satamat Yhteensä 2 Yhteensä 1 +2 Yleisstrategia Tuen myöntämisen perusteena olleet ensisijaisuusperiaatteet olivat vuonna 1995 samat kuin edellisinä vuosina. Liikenteen alalla suurin osa talousarviosta muodostui Euroopan laajuisen verkoston maanteiden rakentamiseen liittyvistä hankkeista kun taas rautatiehankkeille myönnetty rahoitus keskittyi ydinverkon alueelle rautatielinjoille Dublin-Belfast ja Dublin- Cork/Limerick! Satamien tuessa noudatettiin periaatetta keskittymisestä neljään suurimpaan eli Dublinin, Corkin, Rosslaren ja Waterfordin satamiin. tärkeimmät painopistealueet ovat edelleen jäteveden käsittely Ympäristöalalla vähäisemmällä vesimäärällä. Tuen ensisijaisina kohteina ovat olleet suurimpia kaupunkialueita ja vaarantumiselle alttiita alueita koskevat jäteveden käsittelyyn liittyvät hankkeet, joiden päätökseen saattamista edellytetään yhteisön direktiiveissä vuosikymmenen 36 loppuun mennessä. Veden toimittamista koskevat hankkeet ovat keskittyneet Dublinin kaupunkiin ja alueille, joissa vesihuollon taso on erityisen huono. 2. 3. 4. 1 Ympäristö Jäteveden käsittely Vuonna 1995 hyväksyttiin seitsemän uutta hanketta. Yhdessä aikaisempina vuosina hyväksyttyjen hankkeiden muuttamiseen myönnettyjen tukien kanssa tälle alalle myönnettiin 50 miljoonaa ecua. Tukea myönnettiin seuraaville hankkeille: r Hankkeen nimi l |" }l vanhaan hankkeeseen Uusi hanke, hankkeen vaihe tai muutos Myönnetty tukea. (miljoonaa ecun vuonna 1955) _ _ _ _ _ __ ssaiaBEBiaBBsssiBSSss^ Barrowjoki (3 hanketta) Lisäys vanhaan hankeryhmään Wexford (vaihe II) Uusi vaihe, vuosittaiset maksuerät Sligo (vaihe I) Uusi hanke: suunnitteluvaihe Lourg Swilly (vaihe I) Uusi hanke: suunnitteluvaihe Dublinin alue (vaihe I) Muutos vaiheen I loppuun saattamiseksi Dublinin alue (vaihe II) Uusi hanke, vuosittaiset maksuerät Lough Derg Uusi hankeryhmä Tralee Uusi hanke Boynejoki (vaihe I) Ennisin pääviemäriverkko Ùusi hankeryhmä: suunnitteluvaihe Muutos hankkeen loppuun saattamiseksi Waterford (vaihe I) Hankevaiheen muutos Brayn viemäröinti Lisätöitä koskeva muutos aÉMÉÉBMHlëiïÉëiiim 4,5 10,0 1,7 0,9 0,5 6,2 11,1 9,2 2,4 0,1 1,2 2,1 37 Vesihuoltoon liittyvät hankkeet Seuraaville hankkeille myönnettiin tukea 41,9 miljoonaa ecua: Hankkeen nimi Uusi hanke tai vanhaan Tukea hankkeeseen Lough Mask (vaihe II) Uusi toinen vaihe, vuosittaiset maksuerät Monaghan Uusi hanke Ballyjamesduff Muutos hankkeen loppuun viemiseksi Dublinin alue Muutos hankkeen päävaiheen loppuun viemiseksi Kiinteä iäte jg-gjjjjjèojgjjàaj^^ 9,7 6,1 1,5 24,4 •H Ballymountin kiinteän jätteen käsittelylaitteisto Dublinin lounaisosien esikaupunkialueilla sai 1,1 miljoonaa ecua vuonna 1993 aloitetun hankkeen päätökseen saattamiseen. 2. 4. 3. 2 Liikenne Maantiet Vuonna 1995 myönnettiin 71,0 miljoonaa ecua yhdeksälle uudelle maantiehankkeelle sekä hankkeiden muutoksille, joiden, tarkoituksena on etupäässä aikaisempina vuosina hyväksyttyjen hankkeiden loppuun saattaminen. Kaikki hyväksytyt tai muutetut hankkeet saivat 85 % tuen kokonaiskustannuksista. Alla olevasta taulukosta käy ilmi vuonna 1995 hyväksytyt hankkeet. "Hanke" tarkoittaa uutta hanketta, jolle kaikki tuki on myönnetty vuoden 1995 talousarviossa. "Vuosittaiset maksuerät" viittaavat suuriin hankkeisiin, joille tukea myönnetään vuosittaisissa erissä ja "muutos" tarkoittaa lisärahoitusta vuoden 1995 talousarviossa komission aikaisemmin hyväksymille hankkeille. 38 MAANTIET HANKKEEN NIMI HANKI TAI VAIHE TUKEA MYÖNNETTY VUODEN 1995 TALOUSARVf OSSA ^p^*asxssi|F N2 Dublin luoteisosa Nl Dublin Belfast äsExsmmmtmm Ardee-Aclint hanke Balbngganin ohikulkutie vuosittainen maksuerä Cloghran-Lissenhall hankkeen vaihe Tie Dublinin satamaan hankkeen vaihe Dunleer-Dundalk Droghedan ohikulkutie Dublinin kehätie Pohjoinen risteys Eteläinen risteys muutos muutos muutos vuosittainen maksuerä N il Dublin- Rosslare Killarnyn eritasoliittymä muutos Kilmacanogue-Glen of Downs Arklow'n ohikulkutie Enniscorthy-Wexford Kildaren ohikulkutie Portlaoisen ohikulkutie vuosittainen maksuerä vuosittainen maksuerä muutos muutos vuosittainen maksuerä Leejoen tunneli muutos N7 Dublin - Cork/Limerick 6,1 4,2 1,6 3,2 0,2 0,2 15,4 3,8 0,4 0,9 2,6 0,5 0,1 6,7 0,5 39 N4 Dublin - Sligo Longfordin ohikulkutie Curlewsin ohikulkutie Collooney-Sligo N6 Dublin Galway Galwayn itäinen sisääntulotie muutos vuosittainen maksuerä vuosittainen maksuerä hanke 0,7 2,8 9,6 7,1 N18 Limerick - Galway Newmarketin ohikulkutie hankkeen vaihe 2,0 Tieverkko 1993 12 TEN-verkkohanketta Tieverkko 1994 7 TEN-verkkohanketta muutos muutos YHTEENSÄ Rautatiet Seuraaville hankkeille myönnettiin tukea vuonna 1995: NIMI HANKELAJI Dublin - Cork Dublin - Belfast Limerickin liittymä - Limerick Dublin - Waterford Pääasiassa raiteiden ja merkinantolaitteistojen uudistaminen ja siihen liittyvät perusrakennetyöt esim. siltojen vahvistaminen 1,2 1,0 »M MYÖNNETTY TUKEA. ;lW!wÄSjSn>J;. ,' 21,5 Laitteistot raiteiden uudistamiseksi Dublin - Galway YHTEENSÄ Muutos hankkeen päätökseen saattamiseksi Muutos hankkeen päätökseen saattamiseksi 0,1 0,1 40 Satamat Seuraaville hankkeille myönnettiin tukea vuonna 1995: SATAMA HANKEtAJI HANKE TAI VAIHE r I^ÖNNETTY TUKEA (ntilioonaa ecun) , , |M - i- Dublin Rosslare YHTEENSÄ S Œ Œ S J S = S r = t S S i * S = ± = S = H S = == Ro-Ro- terminaalin lisätyöt Muutos hankkeen päätökseen saattamiseksi Lo-Lo-terminaalin laajentaminen Uusi hanke Ankkuripaikkojen järjestäminen uudelleen Muutos hankkeen päätökseen saattamiseksi 0,9 3,5 0,1 4,5 2. 4 RAHASTON TUTKIMUSTA JA TEKNISIÄ TUKITOIMENPITEITÄ KOSKEVA TOIMINTA 2. 4. 1 Yleistä Hallinnon moitteettoman hoidon varmistamiseksi ja myönnettyjen tukien tehokkuuden lisäämiseksi koheesiorahaston johto on pyytänyt apua rahaston toiminnan eri alojen asiantuntijoilta ja konsulteilta. Osa konsulteista on avustanut komission yksiköitä jäsenmaiden rahoitettaviksi esittämiä hankkeita koskevien asiakirjojen tutkimisessa. He ovat täydentäneet komission teknistä asiantuntemusta ajankohtaisilla eri alojen käytännön tiedoillaan, joka koskevat esimerkiksi jätevesien puhdistusta, veden käsittelyä ja toimittamista sekä metsittämistä ja yhdistettyjä kuljetuksia. Tiivis yhteistyö EIP:n kanssa jatkui vuonna 1995 erityisesti tärkeimpien rahoitettaviksi esitettyjen hankkeiden arvioinnissa siten kuin vuosikertomuksen jaksossa 4. 8 on tarkemmin selvitetty. On myös suoritettu joitakin tutkimuksia, joiden tarkoituksena on tutustua paremmin rahastosta rahoitettaviksi valittuihin hankkeisiin. Esimerkkeinä voidaan mainita Portugalin satamia koskeva tutkimus, Iberian niemimaan vesivaroja koskeva tutkimus, Irlannin rautateitä koskeva tutkimus sekä Kreikan Santonnin ja Thirassian yhteisiä ympäristöalan toimia koskeva tutkimus. London School of Economicsille annettiin koheesiorahaston makroekonomisista vaikutuksista edunsaavissa valtioissa. tehtäväksi suorittaa tutkimus laaja 41 Vaikka tekniseen tukeen ja tutkimukseen osoitetut määrärahat kolminkertaistuivat vuonna 1995 vuoteen 1994 verrattuna, ne ovat varsin rajalliset, sillä ensisijaisena tavoitteena on töiden rahoitus. Tekniseen tukeen ja tutkimukseen sidotut määrärahat olivat siten 0,1 % varoja vähäisemmät. Hankintojen myöntämisessä noudatetaan julkisista hankinnoista annettuja voimassa olevia määräyksiä. Valitut konsultit ovat eri jäsenvaltioista ja monet heistä eivät ole lähtöisin koheesiomaista. 2. 4. 2 Komission aloitteesta 2. 4. 2. 1 Kiinnostuksen ilmaisemista koskevat kuulutukset Koheesiorahaston johto julkaisi 6 päivänä heinäkuuta 1993 ilmestyneessä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (EYVL N:o C 183) kiinnostuksen ilmaisemista koskevan pyynnön, jonka tarkoituksena oli kerätä ehdokkaita koheesiorahaston alan tutkimuksen ja teknisen tuen ohjelmaan osallistumiseksi. Saatujen vastausten perusteella on luotu tietokanta, johon kuuluu rahaston alueelta yli 1200 konsulttia ja tutkimuslaitosta. Tämän tietokannan avulla on ollut mahdollista esittää rajoitettuja tarjouspyyntöjä, joiden osalta julkisista hankinnoista annetussa direktiivissä ei säädetä lausunnon julkaisemisen välttämättömyydestä virallisessa lehdessä. Tarjouspyyntöä on pyydetty konsulteilta, joideir kelpoisuus on määritetty hankintasopimusten perusteella. Vuoden 1995 aikana esitettiin 12 lausunnon rajoitettua julkaisemisesta virallisessa lehdessä. joista kahden on noudatettava menettelyä tarjouspyyntöä, 2. 4. 2. 2 Toimenpidelajit Komissio on rahoittanut kolmentyyppisiä toimenpiteitä: - Yleisluonteiset tutkimukset, jotka pyrkivät esimerkiksi analysoimaan käytettävissä olevia menetelmiä ympäristöalan hankkeita tutkimalla tai analysoimaan jäsenvaltioissa käytettyjä tekniikkoja liikennealan hankkeita tutkimalla - koheesiorahaston yksittäisten hankkeiden taloudelliset ja tekniset analyysit jo hyväksymien hankkeiden - koheesiorahaston tilintarkastukset sen varmistamiseksi, että hankkeiden toteuttamisen yksityiskohdat vastaavat asetettuja tavoitteita. tekniset 2. 4. 3 Jäsenvaltioiden pyynnöstä 2. 4. 3. 1 Espanja Komissio on hyväksynyt koheesiorahastosta Espanjan viranomaisten esittämän ympäristöalaa koskevan tutkimuksen rahoittamisen. Tutkimus käsittelee teknistä tukea paikallisten viranomaisten koheesiorahastosta rahoitettavaksi esittämää ympäristöalan hankkeiden arviointia ja niiden kustannus-hyötyarvion analysointia Varten. Tuen suuruus on 182 288 ecua. 42 2. 4. 3. 2 Portugali Koheesiorahastosta on rahoitettu varsin useita merkittäviä tutkimuksia, joiden tarkoituksena on ollut painopistealueiden määritteleminen ja tavoitteiden vahvistaminen investoinneille, joita on vielä tehtävä veden infrastruktuurien osalta, vesivarojen puhdistuksen ja hyödyntämisen osalta sekä veden palautumisen ja laadun osalta. Tutkimukset mahdollistavat kansallisen hydrologisen suunnitelman sekä 15 hydrografisen altaan hoitoon liittyvän suunnitelman tekemisen. Neljä suunnitelmaa koskee kansainvälisiä altaita. 2. 4. 3. 3 Kreikka Jo vuonna 1994 koheesiorahasto hyväksyi joitakin Pireuksen satamakokonaisuuteen liittyviä tutkimuksia. Yksi niistä koski mahdollisuuksia perustaa rautatielinja, joka liittäisi Pireuksen sataman Thriassion järjestelyratapihalle rakennettavaan rautatiekompleksiin. Vuonna 1995 rahasto hyväksyi tutkimuksen, johon kuului kyseisen. rautatieyhteyden teknisten tutkimusten toinen vaihe. 2. 4. 3. 4 Irlanti Kahdelle hankkeelle myönnettiin 0,2 miljoonaa ecua. Ensimmäinen niistä koski tiedon keruu- ja julkista tiedotusjärjestelmää, jossa on tiedot kaikkien Irlannin vesiväylien ympäristön laadusta. Toinen hanke liittyi teollisuuden vaikutusta jätevesien käsittelyn pääomakustannuksiin koskevan tutkimuksen loppuun saattamiseen, jota varten myönnettiin pieni lisätuki. 2. 5 MAKSUT JÄSENVALTIOITTAIN VUONNA 1995 Alla olevasta taulukosta käyvät ilmi vuonna 1995 suoritetut maksut jäsenvaltioittain: Jäsenvaltio Ennakot Väliraaksat Espanja Kreikka Irlanti 328 393 203 725 027 498 51 857 811 1 105 278 512 65,4 mÈÊtÊÊÊÊÊiÊÊÊÊ œa&mËÈÉÈiim 26 022 530 57 585 243 6 893 054 90 500 827 20 112 443 109 440 782 4 104 665 133 657 890 ecua Portugali 144 131 211 225 055 997 Tekninen apu 482 879 17 109 15 967 369 204 317 22 498 846 YHTEENSÄ 518 659 387 1 m 592 399 62 888606 1699140 392 43 0,02 100 Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, maksutyypin mukainen jako osoittaa maksettujen ennakkojen varsin korkeaa prosenttiosuutta (30 %). Tässä ei kuitenkaan ole asetuksen mukaan mitään hämmästyttävää, koska päämääränä on sallia koheesiorahaston tuen yhden osan käyttö välittömästi, jotta tarvittaville tutkimuksille ja töiden käynnistymiselle voidaan antaa välttämätön rahoituksellinen alkusysäys. 44 LUKU ra LÄHENTYMINEN JA EHDOLLISUUS 3. 1 LÄHENTYMISTÄ KOSKEVAT OHJELMAT 3. 1. 1 Espanja Espanjan hallitus hyväksyi heinäkuussa 1994 uudistetun lähentymisohjelman vuosille 1995- 1997, jossa pyrittiin edistämään sekä todellista että nimellistä lähentymistä rakenteellisten uudistusten ja verojen yhdenmukaistamisen kautta. Espanjan talouden elpyminen vuosien 1992/1993 lamasta alkoi vuoden 1993 puolivälin jälkeen. Vuonna 1995 BKT:n kasvu oli 3,0 % kun keskiarvo EU:ssa oli 2,7 %. BKT:n kasvu alkoi kuitenkin hidastua vuoden 1995 toisella vuosineljänneksellä ja kasvun odotetaan olevan vähäisempää vuonna 1996 kuin vuonna 1995. Kehitys on samansuuntaista yleisen EU:n kehityksen kanssa. Taloudellinen elpyminen yhdessä palkkojen muutosten ja joustavampien työmarkkinoiden kanssa on mahdollistanut työllisyyden odotettua suuremman kasvun. Työttömyys on siten laskenut vuoden 1994 ensimmäisen vuosineljänneksen 24,6 %:sta vuoden 1995 viimeisen vuosineljänneksen 22,8 %:iin (Espanjan viranomaisten ilmoittamat luvut). Nykyisin lähentymisohjelmissa tarkasteltu rakenteellisten uudistusten toteuttamisen arviointi on monenkirjavaa. Työmarkkinauudistuksen lisäksi on toteutettu joitakin muita toimenpiteitä markkinavoimien tukemiseksi esimerkiksi liikenteen, asumiseen ja joidenkin julkisten laitosten hallinnon alalla. Enemmän on kuitenkin tehtävä esimerkiksi teletoiminnassa ja joillakin yhä kilpailulta suojatuilla palvelualoilla. Espanjan inflaation kehitys ylä- ja alamäkineen ei ole ollut tyydyttävää. Pudottuaan vuoden 1993 3,2 prosenttiyksiköstä vuoden 1994 2,7 prosenttiyksikköön oli ero kolmen alhaisimman inflaation omaavan EU-maan keskiarvoon 3,1 prosenttiyksikköä heinäkuussa 1995. Espanjan budjettipolitiikkaa ohjaavat yhä edelleen uudistetun lähentymisohjelman tavoitteet. Saavutettuaan vuoden 1994 ohjelmaan merkityn alijäämätavoitteen (kokonaistuotanto 6,6 % BKT:sta, tavoite 6t6 %) käytettävissä olevat tiedot osoittavat suunnilleen ohjelman tavoitteen mukaista yleistä julkistalouden alijäämää (5,9 % BKT:sta). Toisaalta vuoden 1996 luonnos budjettilaiksi, jonka hallitus hyväksyi syyskuussa, pyrkii noudattamaan ohjelman tavoitetta yleisestä julkistalouden alijäämästä, joka on 4,4 % BKT:sta. Tämä kehitys on kuitenkin ollut riittämätöntä Espanjalle, jolla ei voida katsoa olevan perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohdan mukaista liiallista alijäämää. Myös neuvosto antoi marraskuussa 1994 ja heinäkuussa 1995 suosituksen Espanjalle liiallisen alijäämän oikaisemista. 45 3. 1. 2 Portugali Portugalin kansantaloudessa vuosina 1994 ja 1995 tapahtunut kehitys on yleisesti ottaen ollut Portugalin viranomaisten marraskuussa 1993 hyväksymän tarkastetun lähentymisohjelman tavoitteiden mukaista. Ohjelma pyrkii inflaatioerotuksen pienentämiseen suhteessa parhaimmat tulokset omaaviin EU-maihin samanaikaisesti kun edelleen olisi pyrittävä saavuttamaan EU:n tulotason keskiarvo. Vakaa valuuttapolitiikka ja talousarviota koskeva vakauttaminen, jotka määritettiin tavoitteiksi yleisen julkistalouden alijäämän vähentämiseksi 3 %:iin BKTista vuonna 1987, edistäisivät myös ohjelman päämäärien saavuttamista. Portugalin kansantalous on jatkanut kasvuaan vuoden 1993 loppupuolelta lähtien. Elpyminen on kuitenkin ollut jonkin verran odotettua hitaampaa; taloudellinen kasvu oli EU:n keskiarvoa vähäisempää vuonna 1994, mutta vuonna 1995 se oli lähellä keskiarvoa. Inflaation vauhti on hidastunut ja oli vuonna 1994 keskimäärin 5,2 %. Vuonna 1995 kehitys jatkui ja inflaatio laski hieman yli 4 %:iin. Valtion taloudellinen tilanne parantui huomattavasti vuonna 1994 ja alijäämä pieneni edelleen vuonna 1995. Tämä johtui suuresta parannuksesta valtion veronkannossa sekä taloudellisen toiminnan lähtemisestä kasvuun. Verotulot lisääntyivät enemmän kuin talousarvioon oli merkitty, juoksevat kulut pysyivät kurissa ja alijäämä pieneni 5,2 %:iin BKT:sta vuonna 1995 (5,7 % vuonna 1994), mikä on vähemmän kuin lähentymisohjelmassa määritetty alijäämätavoite. Valtion velka kasvoi 69,4 %:iin BKT:sta vuoden 1994 lopussa ja sen arvioidaan kasvavan marginaalisesti 71,4 %:iin BKT:sta vuonna 1995. Tämänkaltainen valtion tulojen kehitys on kuitenkin ollut riittämätöntä Portugalille, jolla ei perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohdan mukaisesti voida katsoa olevan liiallista alijäämää. Myös neuvosto antoi marraskuussa 1994 ja heinäkuussa 1995 suositukset Portugalille liiallisen alijäämän oikaisemisesta. 3. 1. 3 Kreikka Ecofin-neuvosto hyväksyi 19 päivänä syyskuuta 1994 Kreikan muutetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 1994-1999. Se pyrkii varmistamaan maan täyden osallistumisen EMU:n kolmanteen vaiheeseen vuodesta 1999 alkaen, sen jälkeen kun valtion tuloja koskeva epätasapaino on korjattuja on alettu harjoittaa rajoitettua raha-ja valuuttakurssipolitiikkaa sekä talouspolitiikkaa, joka perustuu talouden perusrakenteiden parantamiseen, minkä tukemiseen rakennerahastot ja koheesiorahasto laajasti osallistuvat. Vuosina 1994 ja 1995 tapahtunut kehitys on yleisesti ottaen noudattanut lähentymisohjelmaa. Kasvun edellytykset, joihin vaikuttaa osittain kansainvälisen taloudellisen ympäristön kehittyminen, ovat tällä hetkellä paremmat kuin lähentymisohjelmassa arvioitiin, sillä tuotannon todellinen kasvu oli vuosina 1994 ja 1995 noin 2 %, kun se vuosina 1990-1993 oli keskimäärin 0,6 %. Tämä kehitys perustuu kokonaisinvestointien elpymiseen samanaikaisesti kun yksityinen kulutus jatkaa kasvuaan osittain todellisten tulojen myönteisen kehityksen ja vähäisemmän verotukseen kohdistuvan epävarmuuden vuoksi. Inflaatio hidastui edelleen ja saavutti yksinumeroisen tason vuoden 1995 alkupuolella (22 vuoden jälkeen), mutta oli yhä lähentymisohjelman arvioita korkeampi. 46 Talousarvion tavoitteet kyettiin saavuttamaan huhtikuussa 1994 hyväksytyn, verotusta koskevan lakiehdotuksen voimaan saattamista seuranneen, vuoden 1994 puolivälistä alkaneen talousarvion tulonkeruun sekä ensisijaisissa kustannuksissa tapahtuneiden säästöjen ansiosta. tilastollisten lisäkorjausten ansiosta yleinen Myös julkisen sektorin kirjanpidossa tehtyjen julkistalouden alijäämän suhteellinen osuus väheni huomattavasti (12,1 % BKT:sta lähentymisohjelmassa olevan 13,2 % BKT:sta asemesta). Vuoden 1995 talousarvion toteuttamisen myötä alijäämä, jonka arvioidaan olevan 9,4 % BKT:sta, pieneni entisestään. Sekä tulot että kustannukset myötävaikuttivat tähän tulokseen. Vakiinnuttamistoimien vuonna 1994 aiheuttaman tilapäisen taantumisen jälkeen velkojen suhteellinen osuus kasvoi vuonna 1995 ja todennäköisesti vakiintuu vuonna 1996. Lähentymisohjelman tavoite on velkojen vakauttaminen vuoden 1996 kuluessa ja sen jälkeen niiden asteittainen vähentäminen. Valtion hyvin kaukana tuloissa aikaansaadusta kehityksestä huolimatta Kreikka on yhä perustamissopimuksen talousarvion periaatteista ja perustamissopimuksen 104 c artiklan 6 kohdan mukaan maalla on liian suuri talousarvion alijäämä. Myös neuvosto antoi marraskuussa 1994 ja heinäkuussa 1995 Kreikalle suositukset liian suuren alijäämän oikaisemisesta. 3. 1. 4 Irlanti ECOFIN-neuvosto hyväksyi 19 päivänä syyskuuta 1994 Irlannin nykyisen, vuodet 1994-1996 kattavan ohjelman ja se pyrkii jatkamaan aikaisemman ohjelman vakautta tukevaa politiikkaa. arvioidaan BKT. n vuosittaiseksi kasvuksi varsin Ohjelmassa vuosille 1994-1996 vaatimattomat 4,0 %. Inflaation odotetaan pysyvän verrattain hyvin kurissa ja olevan noin 2,5 % vuodessa, mitä edistää luonnollisena osana työmarkkinaosapuolten välisiin sopimuksiin kuuluva palkankorotusten kohtuullisuus. Finanssipolitiikan pyrkimyksenä on talousarvion alijäämän pitäminen 3 %:ssa BKT:sta, mikä puolestaan helpottaa velkojen suhteellisen osuuden vähentämistä 3-4 prosenttiyksiköllä vuosittain. Vuonna 1995 säästöt yleisesti ottaen saavuttivat uudessa ohjelmassa asetetut tavoitteet. BKT kasvoi 6,7 % ja ylitti helposti varsin vaatimattoman 4,0 %:n tavoitteen. Myös talousarvion tavoitteet on saavutettu reilulla marginaalilla. Varovaisen tulopolitiikan jatkamisen myötä nettolainaaminen oli 2,2 % BKT:sta vuonna 1995, kun velkojen suhteellinen osuus väheni n-oin 5 prosenttiyksiköllä 85,9 %:iin BKT:sta. Vuonna 1995 inflaatio pysyi ohjelmakauden 2,5 % vuosittaisen keskiarvon tavoitteessa. Vuodelle 1996 odotetaan alhaisempaa inflaatiota, minkä tulisi varmistaa yleistavoitteen saavuttaminen. Kaikki viittaa siihen, että ohjelmaa on noudatettu vuonna 1995. Lyhyen aikavälin merkit viittaavat jatkuvaan voimakkaaseen tuotannon kasvuun, kun inflaatio saadaan pysymään kurissa. Talousarvion alijäämän arvioidaan olevan 2,2 % BKTista, mikä on selvästi alle 3 % rajan ja mahdollistaa sen, että velkojen suhteellinen osuus voi vielä huomattavasti laskea lähentymisohjelman mukaisesti. 47 LUKU IV HYVÄKSYTTYJEN HANKKEIDEN JA TOIMIEN ARVIOINTI 4. 1 YLEISTÄ 4. 1. 1 Hankkeiden arviointi Jäsenvaltioiden esittämiä hankkeita tutkittaessa kiinnitettiin erityistä huomiota siihen, että käyttöön otetut varat ovat suhteessa odotettuihin taloudellisiin etuihin. Kyseinen, ennen hankkeen toteuttamista suoritettu arviointi on tehty jäsenvaltioiden jokaisesta hankkeesta tai hankeryhmästä laatiman kustannus-hyötyanalyysin perusteella. Tiettyjen ympäristöalan hankkeiden yhteydessä vaikeus arvioida odotettujen hyötyjen määrää on saanut jäsenvaltiot käyttämään muita, enemmän laadullisia menetelmiä. Komissio on jäsenvaltioiden toimittamien tietojen pohjalta ryhtynyt hankkeiden arviointiin sosio-ekonomisin perustein turvautuen tarvittaessa lisäanalyyseihin. Joissakin tapauksissa koheesiorahasto on analyysien perusteella pyytänyt jäsenvaltioita määrittämään hankkeet uudelleen ja on myös kieltäytynyt rahoittamasta eräitä hankkeita. Esimerkiksi Kreikan Alexandroupolin, Volosin ja Mykonoksen satamien hankkeet on hylätty. Toinen esimerkki on Portugalin Enxoen pato, joka mitoitettiin uudelleen ennen hankkeen hyväksymistä, koska haluttiin estää veden käyttö maatalouden keinokasteluun. 4. 1. 2 Tulopa aikaansaavat hankkeet Tuloja aikaansaavien hankkeiden osalta koheesiorahaston tuen määrittämisessä tulee ottaa huomioon aikaansaadut tulot. Noudatetun käytännön mukaisesti tukea myönnetään 80/85 % investoinnin sille osalle, jota ei ole tuettu hankkeen tuloilla. Tukea alennetaan aina, kun voidaan osoittaa, että koheesiorahastosta rahoitetuista investoinneista on syntynyt merkittäviä nettotuloja. 4. 2 EUROOPAN LAAJUISET LIIKENNEVERKOSTOT 4. 2. 1 Yleisstrategia Koheesiorahastolla on keskeinen rooli Euroopan laajuisten verkostojen kehittämisessä neljässä edunsaavassa jäsenvaltiossa sen liikenneverkkohankkeiden tukemisessa omaksuman erityisen roolin, tukien suuruuden ja käytössä olevien lisävarojen ansiosta: noin puolet vuosien 1993- 1999 16 miljardin ecun talousarviosta myönnetään liikenteelle. Rahaston koosta huolimatta on selvää, että suunniteltujen liikenneverkkojen täydellisestä toteuttamisesta aiheutuvat suunnattoman suuret kustannukset6 edellyttävät varojen huolellista Valkoisessa kirjassa on kaikkien liikenneverkkojen kustannusten suuruudeksi arvioitu yli 200 miljardia ecua, josta 48 kohdentamista ja läheistä yhteistyötä muiden rahoitusvälineiden kanssa, jotta yhteisön tuella voidaan aikaansaada mahdollisimman suuri etu. Koheesiorahasto on sen vuoksi määritellyt huolellisesti kyseisten jäsenvaltioiden painopistealueet ja työskennellyt läheisesti muiden rahoitusvälineiden sekä EIP:n kanssa sen varmistamiseksi, että varat käytetään mahdollisimman tehokkaasti. Suunniteltujen liikenneverkostojen osalta etusija on annettu tärkeimmille maantie-, rautatie-, ja merilinjoille, jotka luovat tai parantavat yhteyksiä koheesiomaiden ja muiden EU:n jäsenvaltioiden välillä. Esimerkkeinä vuonna 1995 myönnetystä tuesta voidaan mainita Lissabonin ja Madridin välinen moottoritie, liikennekäytävä Valencia-Zaragoza-Somport, Kreikan tärkein etelä-pohjoissuuntainen rautatielinja, maantie- ja junayhteydet Cork-Dublin- Belfast sekä investoinnit Dublinin ja Igoumenitsan satamiin. Muiden tuettujen hankkeiden tarkoituksena on parantaa yhteyksiä ja kaupankäyntiä syrjäseutualueiden ja kehittyneempien alueiden välillä, erityisesti Espanjassa, sekä parantaa lähellä kaupunkikeskuksia olevien verkkojen jatkuvuutta. Koheesiorahastosta rahoitettujen monien kaupunkien ohikulkuteiden tai kehäteiden odotetaan sekä parantavan verkkojen liityntäyhteyksiä ja niihin pääsyä sekä vähentävän liikenneruuhkia ja liikenteen ympäristölle aiheuttamia haitallisia vaikutuksia kaupunkien keskustoissa. Koheesiorahasto on kiinnittänyt erityistä huomiota Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa, joulukuussa 1994 tärkeydeltään ja kiireellisyydeltään ensisijaisiksi määritettyjen hankkeiden toteuttamiseen. Näistä 14 tärkeimmästä ja kiireellisimmästä hankkeesta viisi sijaitsee kokonaan tai osittain koheesiomaissa (luotijuna Etelä-Ranska - Espanja, Kreikan moottoritiet, Lissabon- Valladolid, Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta-Benelux). junayhteys Cork-Dublin-Belfast liikennekäytävä sekä Irlantia lukuunottamatta hankkeiden kehitys on ollut odotettua hitaampaa monestakin syystä. Niitä ovat kansallisia painopistealueita koskevat ristiriidat, suunnittelu- ja rahoitusongelmat sekä julkiseen hankintamenettelyyn liittyvät ongelmat. Koheesiorahastolla on kuitenkin edelleen tärkeä rooli ensisijaisten hankkeiden tällä hetkellä toteutettavina olevien tai pian aloitettavien vaiheiden rahoituksessa. Jaksossa 4. 2. 4 kerrotaan yksityiskohtaisemmin kunkin tärkeydeltään ja kiireellisyydeltään ensisijaiseksi määritetyn hankkeen kehityksestä. Koheesiorahaston varojen käyttö pyritään tekemään mahdollisimman tehokkaaksi sekä Essenin kokouksessa ensisijaisiksi määritettyjen hankkeiden osalta että yleisemmin TEN- liikenneverkkojen osalta. Seuraavilla kolmella pääalueella tukea voidaan käyttää vielä tehokkaammin hyväksi suurimman hyödyn aikaansaamiseksi: (i) (ii) Julkisiin tai yhteisiin hankkeisiin valmistavien tekniikkaan, talouteen ja rahoitukseen liittyvien toteutettavuustutkimusten rahoittaminen. Nämä tutkimukset ovat kalliita ja epävarmoja, sillä koko hankkeen toteuttamisesta ei ole varmuutta. Tuen myöntäminen vähentää riskiä. Tärkeimpien liikennekäytäväosuuksien päätökseen saattamisessa avustaminen. Ne saattavat olla taloudellisesti kannattamattomia, mutta varmistavat käytävien 90 miljardia ecua myönnetään tärkeimmiksi ja kiireellisimmiksi määritellyille hankkeille. 49. valmistumisen ja siten takaavat niiden yleisen taloudellisen ja rahoituksellisen elinkelpoisuuden tai jatkavat sitä. Harvaanasuttujen alueiden kautta maan halki kulkevat osuudet ovat tyypillinen esimerkki tämänkaltaisesta tuesta. (iii) Sellaisten tieosuuksien rahoittaminen, jolle yksityinen sektori voi myöntää pääomaa. Esimerkkinä voidaan mainita siltojen tai tunneleiden sisääntulotiet, joilla voidaan periä käyttäjämaksuja. Nykyisin ryhmään (i) kuuluva toiminta on yleisintä (Madridin ja Barcelonan välisen luotijunan sekä Valencian ja Barcelonan välisen rautatien vaiheet I, Portugalin satamiin ja Portugalin pohjoisen linjan nykyaikaistamiseen liittyvät tutkimukset, Dublinin satamaan pääsyn ja Irlannin Leejoen tunnelin suunnitteluvaiheet). On kuitenkin myös lukuisia esimerkkejä ryhmään (ii) kuuluvasta toiminnasta (Via Egnatian ja PATHE:n moottoritien osuudet Kreikassa, Somportin tunneli Espanjassa, N1-valtatien osuudet Irlannissa). 4. 2. 2 Lainsäädännöllinen tausta Asetuksessa säädetään, että tukikelpoisuus edellyttää liikenteen infrastruktuuriin liittyvien hankkeiden yksilöimistä suuntaviivojen mukaan, joihin on viitattu perustamissopimuksen 129 c artiklassa. Luotijunia, maanteitä ja yhdistettyjä kuljetuksia koskevat suuntaviivat hyväksyttiin kaikki ennen vuotta 1995 ja ne ovat toimineet koheesiorahaston viitekehyksenä. Sisämaan vesiväyliä koskeviin suuntaviivoihin ei kuulu koheesiomaiden verkkoja. Koheesiorahasto on myös voinut nojautua komission ehdotukseen monimuotoliikennettä koskevista suuntaviivoista, joka tehtiin neuvostolle maaliskuussa 1994 ja jonka tarkoitus on korvata olemassa olevat suuntaviivat7. Tämä ehdotus kattaa suuntaviivat perinteisten rautateiden, satamien, lentokenttien ja liikenteen tiedotus- sekä hallintojärjestelmien osalta sekä aikaisemmin hyväksytyt käytännöt. Monimuotoliikennettä koskevien suuntaviivojen hyväksymisprosessi, johon sovelletaan yhteispäätösmenettelyä, on kestänyt odotettua kauemmin. Neuvosto hyväksyi yhteisen kannan kyseisiin suuntaviivoihin syyskuussa 1995 ja Euroopan parlamentin odotetaan saavan päätökseen toisen lukemisen vuonna 1996. Suuntaviivojen hyväksymisen odotetaan tapahtuvan vuoden 1996 puoliväliin mennessä, ellei joidenkin erityisesti hankkeiden tärkeyden määrittelyä koskevien neuvoston ja parlamentin välisten mielipide-erojen ratkaisemisesta muuta aiheudu. Huomattava on, että kun suuntaviivoja ei ole virallisesti hyväksytty, koheesiorahastosta annetulla asetuksella sallitaan muiden sellaisten liikenteen infrastruktuuriin liittyvien hankkeiden rahoitus, jotka edistävät perustamissopimuksen 129 b artiklan tavoitteita. 4. 2. 3 Liikenneverkostojen vahvistaminen vuonna 1995 Vuonna 1995 koheesiorahastosta jatkettiin liikenneverkostojen tuntuvaa rahoitusta myöntämällä vuoden aikana yhteensä noin 1 108 miljardia ecua liikenteelle. Summaan kuuluvat uusia hankkeita tai hankkeiden vaiheita koskevat maksusitoumukset sekä edellisinä vuosina hyväksytyille hankkeille myönnetyt lisävarat joko uusina vuosittaisina maksuerinä tai muutoksina aikaisemmin tehtyihin päätöksiin. Yhdessä vuosina 1993 ja 1994 tehtyjen Kom (94) 106 50 sitoumusten kanssa koheesiomaiden liikenneverkkohankkeille tähän asti myönnettyjen tukien kokonaissumma on lähes 3,0 miljardia ecua. Alla olevasta taulukosta käyvät ilmi liikenneverkostohankkeita koskevat vuoden 1995 talousarviosta tehdyt maksusitoumukset jäsenvaltioittain ja liikennemuodoittain: 51 Maksusitoumusmäärärahat vuonna 1995 - liikenneverkostohankkeet Liikenne muoto Jäsenvaltio Espanja Portugali Kreikka Irlanti Yhteensä Milj. ecua % Milj. ecua Milj. ecua % Milj. ecua % Milj. ecua % Maantiet 484. 9 79. 5 211. 9 88. 1 64. 7 40. 5 71. 0 73. 1 832. 5 Rautatiet 119. 8 19. 6 28. 6 11. 9 8. 4 62. 9 23. 7 5. 3 21. 6 22. 3 178. 4 39. 4 4. 5 4. 7 14. 8 67. 4 23. 7 £5 75. 2 16. 1 6. 1 2A 0. 5 Satamat Lentokentät Muut Yhteensä 5J 610. 2 09 100. 0 240. 5 180. 0 159. 7 100. 0 97a 100. 0 1107. 6 100. 0 52 Maantiet Maantiehankkeilla on suurin osuus liikenteelle vuonna 1995 myönnetyistä tuista ja se edellisten vuosien tapaan osoittaa, että asianosaiset jäsenvaltiot yhä pitävät alaa tärkeänä. Tämä puolestaan osoittaa, että kyseisten jäsenvaltioiden sisäisissä sekä niiden ja muiden EU-maiden välisissä tärkeimmissä maantieyhteyksissä on yhä puutteita. Se osoittaa myös kansainvälisen kaupan ja maantieliikenteen lisääntymisen aiheuttamia paineita. Arvioiden mukaan maitse tapahtuvat rahtikuljetukset hoidetaan EU:n sisällä 80 %:sti maanteitse. On kuitenkin huomattava, että vuoden 1995 luvuissa muiden liikennemuotojen ja erityisesti rautateiden suhteellinen merkitys on aliarvioitu (katso alle) ja että maanteiden osalta suuri osa tuetuista hankkeista koskee ohikulkuteitä tai kehäteitä, jotka luovat monia tarpeellisia käytävien välisiä yhteyksiä ja myös vähentävät ruuhkia kaupunkien keskustoissa. Vuonna 1995 tehtiin 15 näitä hankkeita koskevaa päätöstä, joiden maksusitoumusten arvo oli 91 miljoonaa ecua. Mainitsemisenarvoisia esimerkkejä ovat kehätiet Dublinin etelä-ja pohjoispuolella, Lissabonin sisäinen kehätie (CRIL), Madridin M40-kehätie ja Kreikan Kavalan ohikulkutie. Maanteiden osuus oli erityisen suuri Portugalissa 88,1 %) ja se liittyy vuoden 1994 lopussa tehtyyn päätökseen hyväksyä 311 miljoonan ecun suuruinen tuki Tajojoen toiselle ylityspaikalle Lissabonissa. Hankkeen maksusitoumukset vuoden 1995 talousarviosta olivat 178,09 miljoonaa ecua. Maantiehankkeiden merkitys on ollut suuri myös Espanjassa, jossa koheesiorahastosta on myönnetty rahoitusta monille tärkeimpien moottoriteiden ja valtateiden uusille osuuksille. Niihin kuuluvat Rias Bajasin moottoritie (160,2 miljoonaa ecua vuoden 1995 talousarviossa), joka luo tärkeän yhteyden Galician ja Pohjois-Portugalin välille väylälle Irun-Valladolid sekä moottoritiet Lérida-Gerona ja Madrid-Valecia. Myös Somportin tunnelihanke (26,9 miljoonaa ecua) on hyväksytty, sen tarkoituksena on luoda kolmas Ranskan ja Espanjan välisen rajan ylityspaikka nykyisten ruuhkautuneiden Iranin ja La Junqueran risteyksille ja saattaa valmiiksi väylä Zaragoza-Huesca-Ranska. Irlannissa tärkeimpänä on pidetty Corkin, Dublinin ja rajaseudun Pohjois-Irlantiin liittävää pääkäytävää, josta on yhteydet Belfastiin ja Larneen. Vuoden 1995 talousarviossa sitouduttiin 36,5 miljoonan ecun suuruiseen tukeen, joka koskee kyseisen reitin erilaisia parannustöitä. Summaan kuuluu Dublinin pohjoispuolella sijaitsevalle kehätielle myönnetty 15,4 miljoonan ecun suuruinen lisätuki. Kreikassa maantiehankkeiden osuus oli pienempi kuin muissa maissa julkiseen hankintaan ja hankkeiden hallintoon liittyvien kysymysten vuoksi. Kreikan viranomaiset ovat kuitenkin jonkin verran edistyneet kysymysten ratkaisemisessa ja koheesiorahasto on voinut hyväksyä joitakin tärkeitä hankkeita, joihin kuuluu Via Egnatian moottoritien uudet osuudet (40,7 miljoonaa ecua vuoden 1995 talousarviosta). Rautatiet Rautatiehankkeille myönnettiin tukea vuoden 1995 talousarviossa 178,4 miljoonaa ecua tai 16,1 % liikenteen alan hankkeille myönnetystä kokonaistuesta. Tärkeimmät hyväksytyt hankkeet olivat Välimeren käytävän uudistustyöt Espanjassa (58,3 miljoonaa ecua), Espanjan perinteisen rautatieverkon nykyaikaistaminen (46,1 miljoonaa ecua), Beira-Aita-linjan 53 nykyaikaistaminen Portugalissa (28,6 miljoonaa ecua) sekä Cork-Dublin-linjan uudistustyöt Irlannissa (21,5 miljoonaa ecua). Kreikassa hyväksyttiin tärkeimmän pohjoisen ja etelän välisen rautatieväylän osuuden Evangelisimos-Leptkarya parantamiseen ja raiteiden kaksinkertaistamiseen liittyvät työt. Vaikka vuoden 1995 talousarviossa koheesiorahaston maksusitoumusten määrä hankkeelle oli vain 7,0 miljoonaa ecua, vuosien 1995-1999 kokonaistuen odotetaan nousevan noin 204,0 miljoonaan ecuun. Kreikan tilanteessa korostuu se tosiasia, että kun tarkastellaan yksinomaan vuoden 1995 maksusitoumuksia, rautatiehankkeiden tukien merkitystä on aliarvioitu. Suurille ja monista osista koostuville hankkeille kuten rautatien jatkamiselle tai uudistamiselle myönnettävä tuki maksetaan yleensä vuosittaisissa erissä siten, että hyväksytyn tuen kokonaissumma saattaa ylittää huomattavasti yksittäisen vuoden kokonaissumman. Rautateiden osalta koheesiorahasto myönsi tukia vuonna 1995 hyväksymilleen hankkeille kaikissa edunsaavissa jäsenvaltioissa yhteensä 553,6 miljoonaa ecua vuosille 1995-1999, kun maksusitoumukset yksinomaan vuodelle 1995 olivat 178,4 miljoonaa ecua. Satamat ia lentokentät Satamahankkeiden osalta tehtyjen maksusitoumusten suuruus oli 67,4 miljoonaa ecua vuonna. 1995 liikenteelle myönnetystä kokonaissummasta). Lentokenttien osalta maksusitoumusten suuruus oli 23,7 miljoonaa ecua (2,1 %). (6,1 % Tärkeimmät hyväksytyt hankkeet olivat Kreikassa (Igoumenitsan, Pireuksen ja Iraklionin satamat). Lisätukea myönnettiin myös lentoliikenteen valvontajärjestelmien nykyaikaistamiselle sekä Irlannin Dublinin Lo-Lo- ja Ro-Ro-terminaalille. Portugalia koskevia hankkeita ei hyväksytty vuonna 1995, mutta harkittavana on joitakin satamien perusrakenteiden kehittämiseen liittyviä tukihakemuksia, joista tehdään mahdollisesti päätös vuonna 1996. Edellä mainittuihin hankkeisiin liittyvät läheisesti koheesiorahastosta vuonna 1995 rahoitetut useiden Espanjan satamien lisälaitteistot meriliikenteen valvontaa ja merien saastumisen estämistä varten. Tämäntyyppiset hankkeet nostavat esiin hyvin vaikeita kilpailuun, koordinointiin ja tulonmuodostukseen liittyviä kysymyksiä. Hankkeiden verrattain pieni osuus vuoden 1995 tuista heijastaa osittain sitä tosiasiaa, että kyseisille hankkeille voidaan usein saada rahoitusta tuen lainoina, ja muista tarpeettomaksi. lähteistä esimerkiksi EIP:n tekee koheesiorahaston tämä 4. 2. 4 Komissaarien ryhmä (TEN> ia Essenin ensisijaiset hankkeet Komissaarien rvhmä Koheesiorahasto on seurannut läheisesti vuoden 1. 995 alkupuolella perustetun komissaarien ryhmän työtä. Ryhmän puheenjohtajana toimii liikenneasioista vastaava komissaari Neil Kinnock ja sen tarkoituksena on koordinoida ja vauhdittaa Euroopan laajuisten verkostojen toteuttamista. Ryhmä on keskittynyt verkkoja koskevaan lainsäädäntöön ja valvoo yleisen 54 mielenkiinnon kohteina olevien hankkeiden edistymistä sekä etsii keinoja, joilla TEN- verkostojen rahoitusongelmat voidaan ratkaista. laajuisten Euroopan liikenneverkostojen osalta ryhmä on valvonut niitä koskevan varainhoitoasetuksen hyväksymistä koskevaa menettelyä sekä neuvostossa ja parlamentissa käytyjä keskusteluja, jotka koskevat komission ehdotusta verkostojen monimuotoliikennettä koskevista suuntaviivoista (katso vuosikertomuksen jakso 4. 2. 2). Ryhmä on myös perustanut rahoitukseen, oikeusasioihin ja talouteen liittyviä kysymyksiä käsittelevät työryhmät. työryhmä on erityisesti etsinyt mahdollisuuksia parantaa nykyisten Rahoituksen rahoitusvälineiden käyttöä tai ottaa käyttöön uusia rahoitusvälineitä sekä mahdollisuuksia ottaa käyttöön yksityistä rahoitusta yksityisen/julkisten sektorin kumppanuuden kautta liikenneverkostojen kehityksen nopeuttamiseksi. Euroopan laajuisten verkostojen komissaarien ryhmä esitti verkostojen edistymistä koskevan kertomuksen Eurooppa-neuvoston Madridin kokouksessa 15. - 16. joulukuuta 1995. Siinä todettiin, että liikenneverkostojen kehitys on edistynyt merkittävällä tavalla, mutta ongelmia on yhä olemassa ja ne koskevat erityisesti tärkeysjärjestystä, johon jäsenvaltiot ovat TEN- verkostohankkeet asettaneet, sekä yhä selkeämmäksi käyviä vajauksia rahoituksessa. Kertomuksessa esitetään, että jäsenvaltiot eivät ehkä käytä täysin hyväkseen Euroopan laajuisia verkostoja koskevista hankkeista saatua yhteisön etua, ja kehottaa jäsenvaltioita ratkaisemaan rahoitus- ja muut hankkeiden toteuttamista viivyttävät ongelmat sekä hyödyntämään enemmän, julkista ja yksityistä kumppanuutta. Essenin kokouksen ensisijaiset hankkeet Essenissä 9. - 1 0. joulukuuta 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi luettelon 14 Euroopan laajuista verkostoa koskevista ensisijaisista hankkeista, jotka valmistuttuaan luovat keskeisiä yhteyksiä EU:n sisäisissä liikenneverkostoissa. Viisi näistä hankkeista sijaitsee kokonaan tai osittain koheesiomaissa ja koheesiorahastolla on siten hyvät mahdollisuudet auttaa niiden edistämisessä. Tehtävän laajuutta kuvaavat hyvin sen keräämiskustannukset: viiden hankkeen kustannusten suuruudeksi on arvioitu yhteensä yli 23 miljardia ecua, josta noin 12 miljardia ecua on suunniteltu käytettäväksi vuoteen 2000 mennessä. Seuraavana on yhteenveto koheesiorahaston osallistumisesta kyseisiin hankkeisiin ja niiden tämänhetkinen tilanne: 1. Luotijuna Etelä-Ranska - Espanja a) Madrid-Barcelona-Perpignan: Koheesiorahastosta on rahoitettu kyseisen junalinjan kahta osuutta (Zaragoza- Lérida. ja Calatayud-Ricla) koskevia teknisiä toteutettavuustutkimuksia yhteensä 8,02 miljoonalla eculla. Huhtikuussa 1995 Espanjan viranomaiset pyysivät rahoitusta samojen osuuksien rakentamiseen. b) Madrid-Vitoria-Dax: Junalinjalle ei ole pyydetty rahoitusta koheesiorahastosta. 55 2. Kreikan moottoritiet a) Patras-Ateena-Thessalonike-Bulgarian raja (Pathé): Moottoritien rakentaminen on ollut käynnissä vuodesta 1990. Se luo Kreikan tärkeimmän pohjoisen ja etelän välisen maantiekäytävän. Koheesiorahasto hyväksyi yhteensä 58,4 miljoonan ecun suuruisen tuen moottoritieosuuksien rakentamiselle vuosina 1993 ja 1994. Julkiseen hankintaan liittyvät kysymykset ja hankkeiden hallinto kuitenkin hidastivat kehitystä viime vuonna sillä seurauksella, että vuonna 1995 ei hyväksytty yhtään lisätukihakemusta. b) Via Egnatia (Igoumenitsa-Thessalonike-Alexandroupoli-Turkin raja): Työt 200 km:n pituisella Igoumenitsan ja Panagian välisellä osuudella alkoivat vuonna 1995. Koheesiorahasto on myöntänyt kyseisen hankkeen eri osuuksille tukea yhteensä 76,4 miljoonaa ecua, josta 40,7 miljoonaa ecua hyväksyttiin vuonna 1995. Harkittavana on 500 miljoonan ecun lisätuki. 3. Maantiekävtävä Lissabon-Valladolid Koheesiorahaston tukea on myönnetty kyseisen käytävän kahdelle Portugalissa sijaitsevalle osuudelle yhteensä 52,6 miljoonaa ecua (Alcanena-Atalaiaja Atalaia- Abrantes). Vuonna 1995 ei kuitenkaan jätetty hakemuksia eikä myönnetty lisätukea. - On huomattava, että Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet haluavansa ryhmittää uudelleen osuutensa käytävästä kun taas Espanjassa kehitys on ollut hidastaja mittavia teknisiä tutkimuksia on suoritettava ennen kuin rakentaminen voi alkaa. Koheesiorahasto järjesti hankkeeseen liittyvän seminaarin lokakuussa 1994 ja sen jälkeen komissio pyysi sekä Espanjan että Portugalin viranomaisia esittämään hanketta koskevat alustavat tutkimuksensa koheesiorahaston rahoitusta varten. Koheesiorahastolle ei kuitenkaan esitetty kyseisiä rahoituspyyntöjä. 4. Rautatieyhteys Cork-Dublin-Belfast-Larne Hanketta koskevat vuoden 1995 talousarvion maksusitoumukset olivat 21,5 miljoonaa ecua ja vuodesta 1993 tehdyt maksusitoumukset 53,9 miljoonaa ecua. Hankkeen tarkoituksena on uudistaa tärkein rautatieyhteys Pohjois- ja Etelä- Irlannin välillä. Koheesiorahasto järjesti hankkeeseen liittyvän seminaarin marraskuussa 1994, jonka jälkeen Irlannin viranomaiset lupasivat harkita koheesiorahaston tuen anomista lisätä rautatieyhteyden erityisesti Dublinin rautatieasemien välisiä yhteyksiä. Tätä ensisijaista hanketta laajennetaankattamaan myös kaksi tärkeää syöttölinjaa Londonderryyn ja Limerickiin. Dublinin ja Corkin välisen osuuden töiden nopeuttamisesta sovittiin. lisätöille, joiden tarkoituksena on ja elinkelpoisuutta taloudellista 56 5. Maantiekävtävä Irlanti/Yhdistvnvt kuningaskunta/Benelux Hanke on ensisijainen Irlannissa ja sille myönnettiin lisätukea 56 miljoonaa ecua koheesiorahaston vuoden 1995 talousarviossa. Summaan sisältyy Dublinin pohjoispuolella sijaitsevalle kehätielle myönnetty 15,4 miljoonan ecun suuruinen tuki. Koheesiorahaston tuki tämän ensisijaisen hankkeen Irlannin tasavallassa sijaitsevalle osuudelle on yhteensä 121,6 miljoonaa ecua. Lisätöitä koskevat suunnitelmat on tehty ja noin 40 miljoonan ecun suuruista tukea harkitaan. Alla olevasta taulukosta käyvät ilmi koheesiorahastolle suoraan merkityksellisten, Essenin kokouksessa ensisijaisiksi määritettyjen hankkeiden tiedot: liiiii^iliSiiii Kustannukset miljoonaa ecua WÉÊÊÊÊÊÊÊÈilÊmi mÊmÊSÊ^Bim WKËÈÊÊÈÈÊÈÊëk 1. Luotijuna Etelä- Ranska - Espanja 2. Kreikan moottoritiet 3. Moottoritie Lissabon- Valladolid 4. Junayhteys Cork- Dublin-Belfast 5. Maantiekäytävä Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta/Benelux 12,870 4,380 8. 0 6,367 1,072 238 5,065 717 145 2,680 1,540 134. 8 52. 6 53. 9 (ainoastaan Irlannin tasavalta) 121. 6 (ainoastaan Irlannin tasavalta) l|t§^^ i g S S v :^ lllllil mÈÊÊËIIlÊÊÊim Christophersenin ryhmän kertomuksessa ensisijaisiksi nimettyjen, Essenin Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksyttyjen 14 hankkeen lisäksi tuotiin esiin myös toinen tärkeiden hankkeiden luettelo. Tämän luettelon hankkeista koheesiorahastoa koskevat suoraan seuraavat: - Yhdistetyt kuljetukset (useita hankkeita) - Ateenan uusi kansainvälinen lentokenttä Spatassa - Maratecan ja Elvasin välinen moottoritie (Lissabonin ja Madridin välisellä käytävällä). 57 Tuki yhdistettyjä kuljetuksia koskevien hankkeiden sekä Maratecan ja Elvasin välisen moottoritien rahoitukseen on jo hyväksytty. Neuvottelut koheesiorahaston tuesta uudelle Spatan lentokentälle aloitettiin Kreikan viranomaisten kanssa vuoden 1995 lopussa. Christophersenin ryhmän kertomus korosti myös Euroopan laajuisia hankkeita, jotka liittyvät uuden tietoteknologian ja liikenteen hallintojärjestelmien käyttöönottoon EU:n liikenteessä. Vuonna 1995 koheesiorahasto on auttanut kahden tärkeän kyseisenkaltaisen hankkeen rahoituksessa. Niille on aikaisemmin myönnetty rahoitusta vuosina 1993 ja 1994 ja ne ovat: Espanjan meriliikenteen hallintojärjestelmät: - Vuoden 1995 talousarviossa myönnettiin yhteensä 11 miljoonaa ecua meriliikenteen ja saasteiden valvontajärjestelmiä varten Almerian, Bilbaon, Palma de Mallorcan, Tarragonan ja Valencian satamissa. Kreikan lentoliikenteen hallintojärjestelmät: - Vuoden 1995 talousarviossa myönnettiin yhteensä 20,9 miljoonaa ecua lentoliikenteen Iraklionissa, Thessalonikessa, valvontajärjestelmien nykyaikaistamiseen Ateenassa, Rhodoksessa ja Korfussa. 4. 3 OSUUS YMPÄRISTÖPOLITIIKAN TOTEUTTAMISESSA Koheesiorahaston perustaminen lisäsi yhteisön yhteenkuuluvuuspolitiikkaan uuden, ympäristöä tärkein niiden koskevan ulottuvuuden. Itse asiassa rahasto on asianosaisille jäsenvaltioille tarpeita vastaava rahoitusväline erityisesti vesivarojen suojelun ja hallinnon sekä jätevesien käsittelyn osalta, mutta myös jätteiden keruun, käsittelyn ja kierrätyksen osalta. Rahaston ansiosta köyhemmät valtiot voivat täyttää muun muassa erityisesti juomaveden laadusta annetussa direktiivissä 80/778/ETY, jätteistä annetussa direktiivissä 75/442/ETY ja yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetussa direktiivissä 91/271/ETY säädetyt vaatimukset vaarantamatta pyrkimyksiä täyttää Euroopan unionin perustamissopimuksen 104 c artiklassa määrätyt taloudellisen lähentymisen edellytykset. Koheesiorahasto harmittelee kuitenkin jätteisiin liittyvien esitettyjen hankkeiden pientä määrää. Yksi koheesiorahaston pyrkimyksistä on sellaisen politiikan soveltaminen, joka olisi yhteneväinen komission ympäristötavoitteiden, erityisesti kestävän kehityksen ja yhteisön sääntelyn, kanssa ympäristöalalla. < Ennen edunsaavan jäsenvaltion esittämää hanketta koskevan myönteisen tukipäätöksen tekemistä komissio huolehtii, ja yksityisten hankkeiden tiettyjen ympäristövaikutusten arvioinnista annettua direktiiviä 85/337/ETY noudatetaan. Lisäksi ympäristöasioista vastaava pääosasto XI on aina mukana hankkeiden hyväksymisestä päätettäessä ja on hyväksynyt kaikki vuodesta 1993 hyväksytyt hankkeet. julkisten että Tiedonannossa "Yhteenkuuluvuus ja ympäristö" (KOM (95) 509/5), jonka komissio antoi 22 päivänä marraskuuta 1995 neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle, komissio katsoo, että rahaston talousarviossa tulee 50 % tuista 58 myöntää liikennealan ja 50 % ympäristöalan hankkeille. Kyseisen tavoitteen toteuttamisen osalta komissio yhdessä asianosaisten jäsenvaltioiden kanssa osoittaa joustavuutta erityisesti yksittäisten hankkeiden toteuttamisen aikataulun ja yksityiskohtien suhteen. Koska kyseessä ovat koheesiomaiden esimerkiksi vesihuoltoon, jätevesien käsittelyyn ja jätteiden tuhoamiseen liittyvät erilaiset tarpeet, komissio turvaa yhdessä asianosaisten jäsenvaltioiden kanssa koheesiorahastosta rahoitettujen hankkeiden korkeimman laadun ympäristön kannalta. Samassa tiedonannossa komissio vakuuttaa valmistavansa, että koheesiorahastosta rahoitetut hankkeet noudattavat ympäristöalan sääntöjä ja normeja. Nämä asiat eivät siis aiheuta huolia koheesiorahaston tulevaisuuden toiminnassa. 4. 4 YMPÄRISTÖ- JA LIIKENTEEN ALAN VÄLINEN TASAPAINO Yksi koheesiorahaston ensisijaisista poliittisista tavoitteista on ollut tasapainon löytäminen liikenteen liittyvien hankkeiden välille. liittyvien hankkeiden ja ympäristönsuojeluun infrastrukmureihin Komission kanta tähän asiaan on, että kauden aikana tulisi saavuttaa tilanne, jossa 50 % tuista tule pitää ehdottomana, vaan myönnetään ympäristöalan hankkeille. Tavoitetta ei tilannekohtaisesti on säilytettävä jonkinasteinen joustavuus. Vuonna 1995 kyseisen tavoitteen saavuttamisessa edettiin pidemmälle ja varainhoitovuonna talousarvioon kirjatuista maksusitoumuksista 51,8 % koski liikenteen alan hankkeita ja 48,2 % ympäristöalan hankkeita. Maksusitoumusmäärärahojen jakautuminen ympäristö- ja liikenteen alan kesken on noudattanut kolmen edellisen vuoden kehitystä kaikissa jäsenvaltioissa: Ajanjakso YMPÄRISTÖ LIIKENNE 1993 1994 1995 606 016 992 ecua; 38,7 % 958 253 511 ecua; 61,3 % 923 430 183 ecua; 49,8 % 929 157 266 ecua; 50,2 % 1 036 709 677 ecua; 48,2 _% 1 113 119 907 ecua; 51,8 % 1993-1995 L 2 566 156 852 ecua; 46,1 % 3 000 530 684 ecua; 53,9 % Maittain eriteltynä vuonna 1995 Kreikan ympäristöalan hankkeiden osuus oli 58,6 % ja liikenteen alan hankkeiden 41,4 %. Portugalissa liikenteen alan hankkeiden osuus oli 62,1 % ja ympäristöalan hankkeiden osuus oli 37,9 %. Espanjassa ja Irlannissa liikenteen alan hankkeiden osuus oli molemmissa noin 51 % ja ympäristöalan hankkeiden osuus noin 49 %. johtuu Kreikan ja Portugalin kyseisten kahden alueen välinen suurempi epätasapaino Kreikassa ensisijaisesti erittäin suurista ympäristöalan hankkeista (Evinosin pato) ja Portugalissa erittäin suurista liikenteen alan hankkeista (Tejojoen silta) sekä Kreikan liikenteen alan julkisia hankintoja ja hankkeiden hallintoa koskevista ongelmista. 59 4. 5 YHTEENSOPIVUUDEN ARVIOINTI MUIDEN YHTEISÖJEN POLITIIKKOJEN KANSSA 4. 5. 1 Ympäristönsuojelu Koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 8 artiklassa säädetään, että hankkeiden on oltava yhteisön poliitikkojen, erityisesti ympäristön suojelua koskevan politiikan, mukainen. Euroopan unionin perustamissopimuksen 130r artiklassa määrätään ympäristöä koskevan yhteisön politiikan tavoitteista. Niihin kuuluu kolme laajaa teemaa: - Ympäristön säilyttäminen ja parantaminen - - ihmisten terveyden suojelu luonnonvarojen järkiperäinen käyttö. Ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevassa periaate- ja toimintaohjelmassa, joka julkaistiin neuvoston 1 päivänä helmikuuta 1993 annetussa päätöslauselmassa8 ja jonka toteuttaminen on puolivälissä, täsmennetään Euroopan unionin perustamissopimuksen 130r artiklassa määriteltyjä politiikan tavoitteita. Siinä keskitytään nykyisten, kulutusta ja kehitystä koskevien mallien muuttamiseen järkiperäisemmän luonnonvarojen hallinnon luomiseksi, jäteongelmien estämiseksi jne. Kysymys yhteensopivuudesta yhteisön ympäristöä koskevan politiikan kanssa on siis laajempi kuin pelkkä lainsäädännön valvonnan harjoittaminen. Asetettuja ympäristöalan tavoitteita toteutettaessa on välttämätöntä yhdistää ympäristönsuojelu tuo muiden yhteisön politiikkojen käsitteeseen soveltuvuusongelman piiriin kysymyksen, onko liikenteen infrastruktuureja koskevien hankkeiden pyrkimyksenä luoda ympäristöystävällinen liikennejärjestelmä. Käytännössä ennen kuin tehdään päätös koheesiorahastoa koskevasta hankkeesta, tukihakemuksesta on käytävä ilmi: toteuttamiseen. Tämä seikka ja - Mihin ympäristöä koskeviin tavoitteisiin hanke liittyy - miten hanke liittyy ympäristöä koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamiseen - noudattaako hanke suunnitelmaa ja ohjelmaa, jotka liittyvät yhteisön politiikan tai sääntelyn. soveltamiseen. Liikenteen alan hankkeiden osalta arvio ympäristöön kohdistuvista vaikutuksista on myös direktiivin 85/337/ETY säännösten mukainen. Erityistä huomiota on kiinnitetty direktiivien 79/409/ETY ja 92/43/ETY mukaisesti hankkeisiin, joilla voi olla ympäristön kannalta merkittäviä välittömiä tai välillisiä vaikutuksia vaarantumiselle alttiilla alueilla. Jätevesien käsittelyä koskevien ympäristöalan hankkeiden osalta arviointi tapahtuu direktiivin 85/337/ETY mukaisesti ja on myös luotu edellytyksiä direktiivin 91/271/ETY parametrien noudattamisen varmistamiseksi. Myös juomavettä koskeviin hankkeisiin voidaan liittää edellytyksiä direktiivin 80/778/ETY parametrien arvojen noudattamisen varmistamiseksi. 8 EYVL N:o C 138, 17. 5. 1993, s. 1 60 Muiden alojen hankkeiden, kuten esimerkiksi jätteiden käsittelyn ja rannikkoalueiden kunnostuksen osalta tarkastetaan myös soveltuvuus asiaan liittyvän yhteisön politiikan kanssa. Soveltuvuuskysymystä ei esitetä ainoastaan ennen päätöksen tekemistä. Seurantakomitea valvoo, että ympäristöpolitiikkaa noudatetaan. Jos päätöksen vaatimuksia ei noudateta tai edellytyksiä täytetä, maksuja voidaan lykätä ja tukea voidaan vähentää tai se voidaan jopa peruuttaa. 4. 5. 2 Yhteinen liikennepolitiikka Yhteisen liikennepolitiikan uudet tulevaisuudennäkymät käyvät ilmi komission tiedonannosta "Yhteisen liikennepolitiikan tulevaisuuden kehitys" (KOM (92) 494). Sen tärkeimpiin osiin kuuluu perustamissopimuksen XII osastossa määritelty Euroopan laajuisten verkostojen politiikka, mutta myös välttämättömyys liittää ympäristötekijä liikenteen alan hankkeiden lähestymistapaan. Yhteinen liikennepolitiikka ottaa myös huomioon liikenteen toiminnallisten infrastruktuurien lisääntyneen tarpeen rajattomassa yhteisössä, mikä on seurausta siitä, että suuri osa nykyisistä verkostoista on tukkeutunut erityisesti yhteisön keskiosassa ja perusrakenteiden puutteet tuntuvat syrjäseutualueilla sekä niiden yhteyksissä yhteisön keskialueisiin. Euroopan laajuisten verkostojen kehitys ratkaisee joitakin ongelmia ja on suoraan yhteydessä yhteiseen liikennepolitiikkaan. Yhteisön osuus tässä asiassa näkyy suuntaviivoina, joiden tarkoitus on edistää tuntuvasti kahden sisämarkkinoihin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvän perustavaa laatua olevan tavoitteen toteuttamista. Verkostojen tarkoituksena on ensisijaisesti liittää eristäytyneet alueet, saarialueet ja syrjäseutualueet yhteisön keskusalueisiin. Tuen tavoitteet ja painopistealueet ja tukitoimenpiteiden tavoitteet tulee määritellä suuntaviivoissa ja ryhmittää yhteisön edun mukaiset hankkeet. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää erittäin syrjäisiin alueisiin. liikenneverkostojen kehitystä koskevista yhteisön Kaikki tämä näkyy yhteisessä kannassa (EY N:o 22/95), jonka neuvosto on antanut Euroopan laajuisten suuntaviivoista. Siinä monivälinekuljetukset nähdään yhtenä ratkaisuna ympäristönsuojelun asettamiin pakotteisiin. Liikenteen eri muodot ja niitä koskevat hankkeet on huomioitu suuntaviivoissa soveltamalla menetelmää, jossa pyritään asteittaiseen liikennemuotojen toisiaan täydentävyyteen ja niiden yhdentymiseen. Hankkeiden ensisijaisuutta määriteltäessä on tärkeänä perusteena se, miten hankkeissa on otettu huomioon monivälinekuljetukset. Suuntaviivoissa määritellään Euroopan laajuisten verkostojen eri osat: a) Euroopan laajuinen tieverkko pitkine pää- ja sivuteineen on tärkein maanpinnalla kulkevan liikenteen edellytys. Verkon laajuus on 75 000 km, josta 20 000 km tulisi rakentaa seuraavien kymmenen vuoden kuluessa (valmiiksi). Noin 40 % töistä suoritetaan syrjäseutualueilla. b) Euroopan laajuisen rautatieverkon laajuus on valmistumisen jälkeen 73 000 km, josta 23 000 km tulee suurelta osin yhdistettyjä kuljetuksia varten. Jos yhteisön keskusalueita koskeva päätavoite on liikenteen pullonkaulojen poistaminen ohikulkuväylien kapasiteettia (merkinantolaitteistojen nykyaikaistaminen, lisäämällä 61 rakentaminen jne. ) syrjäseutualueilla tullaan painottamaan yleisten vaatimusten parantamista (laitteiden korvaaminen, sähköistäminen, uusien maiden välisten yhteyslinjojen rakentaminen,. ). c) Satamilla on hyvin suuri merkitys maaliikenteen ja meriliikenteen välisenä yhdyselimenä. Meriliikenne muodostaa 90 % yhteisön ja muun maailman välisestä liikenteestä ja noin 35 % jäsenvaltioiden välisestä liikenteestä. Satamien merkitys on elintärkeä syrjäisille jäsenvaltioille. d) Alusliikenteen tieto- ia hallintoverkko koskee suoraan meriliikennettä, sillä se valvoo, järjestää ja johtaa sitä yhteisön vesillä ja siten parantaa sen varmuutta ja tehokkuutta ja suojelee ympäristöä ekologisesti vaarantumiselle alttiilla alueilla. Etelän syrjäiset valtiot (Kreikka, Espanja tai Portugali) ovat tulevaisuudessa suoraan verkon kehityskohteina. e) Euroopan laajuiseen lentokenttäverkkoon kuuluu noin 250 lentokenttää, jotka on valittu määrällisin perustein, mutta myös siksi, että ne toimivat tärkeinä yhteyspaikkoina sekä unionin ja muun maailman välillä että unionin sisällä ja ne yhdistävät myös kaikkein syrjäisimmät alueet. Jotta lentokenttäverkko kykenisi täyttämään tehtävänsä, suuntaviivoissa ehdotetaan ensisijaisiksi seuraavia toimia: - Lentokenttien kapasiteetin optimointi ja lisääminen - ympäristön tasapainon parantaminen (soveltuvuus ympäristön kanssa) - yhteydet muihin verkostoihin. Tarkemmin sanottuna lentokentät mahdollistavat etenkin syrjäseutualueiden yhteydet muuhun maailmaan. f) Lentoliikenteen valvonnassa käytävien tukkeutuminen johtuu erityisesti ilmatilan epätarkoituksenmukaisesta käytöstä sekä riittämättömästä liikenteenhallinnossa käytettävissä toteuttamisella olevasta kapasiteetista. Lentoliikenteen hallintoverkoston asteittaisella (liikennesuunnitelma, lentoliikenteen liikenteen valvonta- ja hallintolaitteistot) pitäisi tulevaisuudessa olla varmempaa ja tehokkaampaa. Sen puuttuessa nykyisin joidenkin syrjäseutualueiden kohdalla on täysi aukko. Edellä mainituin perustein määritellyille hankkeille perustamissopimuksessa suunnitellaan yhteisön tukea yhteisrahoituksena töille, joista jäsenvaltiot ovat vastuussa. Tukea myönnetään ensisijaisesti koheesiorahastosta, joka neljässä jäsenvaltiossa tukee liikennehankkeita, joita pidetään verkostojen kannalta yhteisenä etuna. Koheesiorahasto myötävaikuttaa siten hyvin suuressa määrin liikennealan hankkeiden toteuttamiseen eri muodoissa ja mahdollistaa perusrakenteiden puutteiden vähentämisen. Perusrakenteiden puutetta pidetään yhtenä syrjäseuduille tai niiltä tapahtuvan henkilöiden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteenä. Rahastosta on tullut yksi yhteisön perustavan laatuisista välineistä Euroopan laajuisen verkoston kehittämisessä ja sen tavoitteen toteuttamisessa eli ympäristöä koskevan yhteisön politiikan mukaisen kestävän liikkuvuuden aikaansaamisessa. Tämä on tapahtunut siten, että on pyritty tukemaan eri liikennemuotoja koskevia hankkeita. 62 4. 5. 3 Julkiset hankinnat Jo vuosikertomuksessa lainsäädännön määräysten noudattamista julkisten hankintojen alalla yhteisön rahoittamia hankkeita toteutettaessa. Tällä on hyvin suuri merkitys sisämarkkinoiden avoimuuden kannalta sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuspolitiikan moitteettoman harjoittamisen kannalta. 1993/1994 korostettiin yhteisön Näitä sääntöjä valvottaessa on hyvin usein todettu, että hankkeista päättävien tahojen olisi välttämätöntä kokoontua yhteen, jotta asiakirjojen valmistelua, niiden seurantaa tällä alalla, täytäntöönpanon nopeutta ja yhteisön tekstien ymmärrettävyyttä voidaan parantaa. Julkisia hankintoja koskevat tiedot ovat kansallisia, alueellisia tai paikallisia ja valvonnan, jolla pyritään myös auttamaan päättäjiä, tulisi siten olla oikealla tasolla. Komissio harkitsee yksityiskohtaisesti tätä asiaa, joka tulee käsittelyyn vuonna 1996. Marraskuusta 1994 joulukuuhun 1995 tutkittiin julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen osalta noin 200 uuden hankkeen rahoitusta koskeva asiakirja-aineisto (jotka koskivat yksittäisiä hankkeita tai hankeryhmiä). Vuonna 1995 jatkettiin vuodesta 1993 alkaen hyväksyttyjen hankkeiden valvontaa. Kaikkia päätöksiä ei ollut vielä tehty, joitakin päätöksiä oli muutettu ja kaikkia asiakirja-aineistoja ei ollut vielä esitetty. Kyseinen tutkimus johti kuten aikaisemminkin seuraavanlaisiin tilanteisiin: - Varauksettoman sopimuksen tekemiseen kaikissa niissä tapauksissa, joissa asiakirja-aineisto on jo todettu yhdenmukaiseksi julkisia hankintoja koskevien sääntöjen kanssa, - periaatesopimuksen tekemiseen, jollei myöhemmin suoritettavasta valvonnasta kaikissa niissä tapauksissa, joissa hankintamenettely tapahtuu rahoituksen myöntämisen jälkeen, muuta johdu, - rahoituksen myöntämistä koskevan päätöksen jäädyttämiseen kansallisten viranomaisten toimesta siihen asti, kun epäselvät kohdat on selvitetty, - rahoituksen eväämiseen, jos on havaittu, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei ole noudatettu, - maksujen keskeyttämiseen silloin, kun hankkeiden toteutuksen aikana ilmenee julkisia hankintoja koskevia vaikeuksia. Lisäksi tukea voidaan pienentää ja se voidaan jopa lakkauttaa, jos yhteisön julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä rikotaan. Kansallista lainsäädäntöä, joka ei ollut yhteisön direktiivien mukainen, muutettiin vuosina 1994/1995 tai sitä ollaan parhaillaan muuttamassa. Tämän ansiosta lainsäädännöllisten tekstien aiheuttamaa vääränlaista kehitystä on havaittu vähemmän. Asiakirja-aineistoa kyseisellä kaudella tutkittaessa havaittiin, että julkisia hankintoja koskevia yhteisön tekstejä oli tulkittu tai ymmärretty väärin. 63 4. 5. 4 Kilpailupolitiikka Koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 1164/94 säädetään, että kyseisen rahaston tukitoimenpiteiden on sovelluttava erityisesti kilpailupolitiikkaan. Komissio on perustanut tähän tarkoitukseen sisäisen valvontamekanismin, jonka avulla on mahdollista tarkastaa, että rahastosta yhteisrahoitetussa toiminnassa noudatetaan yhteisön kilpailusääntöjä erityisesti valtion tukia koskevissa asioissa. Yleisesti ottaen tukitoimenpiteet aiheuttavat hyvin harvoin ongelmia, jotka aiheutuvat siitä, etteivät ne sovellu kilpailuoikeuteen. Tähän on osittain syynä se tosiasia, että kyseessä ovat useimmiten perusrakenteisiin liittyvät ohjelmat, jotka julkisia hankintoja koskevien ratkaisemissääntöjen rikkomista lukuunottamatta eivät anna yksittäisille yrityksille erityistä etua. Toisaalta tämä johtuu siitä, että rahaston tukitoimenpiteet kuuluvat yhteisön tavoitteisiin, joita ovat esimerkiksi yhteenkuuluvuus ja ympäristönsuojelu, jotka on otettu laajalti huomioon valtion tukiin sovellettavissa yhteisön teksteissä. Tämän vuoksi kilpailuun liittyvä yhteisön valvonta koskee pääosin perusrakenteiden avaamista kaikille tekniset ja juridiset edellytykset täyttäville toimijoille, jotka noudattavat liikenteen alan tukia koskevien perustamissopimuksen 77 ja 80 artiklaa. 4. 6 KOHEESIORAHASTON TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN VAIKUTUS 4. 6. 1 Johdanto Komission on arvioitava koheesiorahaston tosiasiallinen tai ennakoitu taloudellinen vaikutus sekä yksittäisten hankkeiden osalta että yleisten tukitoimenpiteiden osalta. Kustannus- hyötyarvio ja muut mikroekonomisen tason arviot ovat tärkeimmät hanketasolla käytetyt menetelmät erityisesti arvioitaessa ennakolta hankkeita, joille on haettu tukea. Komission hyväksymistä yleisistä menettelyistä on kerrottu edellä tässä vuosikertomuksessa (jakso 4. 1. 1). Jaksossa 4. 6. 2 annetaan lisätietoja tällä alueella suoritetuista töistä sekä joitakin alustavia tuloksia koheesiorahastosta viime aikoina rahoitetuista tutkimuksista. Yleisellä tasolla koheesiorahaston vaikutusta on tutkittava taloudellisen mallin tai mallien avulla. Ne ottavat rahaston tukitoimenpiteitä tutkittaessa huomioon alueen talouden tai kansantalouden. Näin voidaan hyväksyä sekä tukitoimenpiteiden kaikki taloudelliset seuraukset että kaikki talouden palautevaikutukset. Vuonna 1995 koheesiorahasto antoi tehtäväksi London School of Economies and Political Sciencelle näitä asioita käsittelevän suuren tutkimuksen tekemisen. Sen lopullista versiota odotetaan kesäkuuhun 1996 mennessä. Tutkimuksen päämääristä ja siihen osallistuneiden taloustieteilijöiden noudattamasta lähestymistavasta kerrotaan jaksossa 4. 6. 3. Siinä kerrotaan myös koheesiorahaston Espanjan makroekonomisia vaikutuksia koskevasta tutkimuksesta, joka suoritettiin Espanjan viranomaisten pyynnöstä ja koheesiorahaston rahoituksella vuonna 1995. Jaksossa 4. 6. 4 kerrotaan koheesiorahaston potentiaalisista työllisyysvaikutuksista saaduista alustavista merkeistä. 64 4. 6. 2 Hankkeiden taloudellinen arviointi Yleistä Koheesiorahaston tukihakemuksiin on liitettävä taloudellinen arvio, josta käy ilmi, että hankkeen odotetaan keskipitkällä aikavälillä aikaansaavan sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä, jotka ovat oikeassa suhteessa käytettyihin varoihin - asetuksen (EY) N:o 1164/94 10 artiklan 4 ja 5 kohta. Tämä tarkoittaa sitä, että hankkeelta täytyy voida odottaa positiivista nettovoittoa ja siten yleisen taloudellisen hyvinvoinnin lisäämistä. Tähän tarkoitukseen on yleensä laadittava kustannus-hyötyarvio. Ympäristöalan hankkeiden kohdalla kustannus-hyötyarvion tulokset saattavat kuitenkin olla epätäydellisiä, jonka vuoksi voidaan hyväksyä muunlaiset kvantitatiiviset arviot, kuten kustannus-tehokkuus-analyysi tai monikriteerianalyysi. Hankehakemuksia tukevan kustannus-hyötyarvion ja muiden taloudellisten tutkimusten valmistelu on ensisijaisesti asianosaisten jäsenvaltioiden vastuulla. Komission on varmistettava, että sovelletut metodologiat ovat yleisesti hyväksyttäviä, tehdyt oletukset aiheellisia ja tulokset uskottavia. Näiden asioiden selvittämiseen voidaan pyytää apua ulkopuolisilta konsulteilta tai Euroopan investointipankilta. Jäsenvaltiot voivat saada koheesiorahastosta teknistä tukea muiden asiaan liittyvien tutkimusten rahoitukseen. Jäsenvaltiot ovat yleisesti ottaen selvinneet hyvin tukihakemusten yhteydessä esitettävien; kustannus-hyötyarvioiden tai muiden tutkimusten laatimisesta. Sekä tutkimusten määrä että laatu on parantunut koheesiorahaston olemassaoloaikana. Komissio on kuitenkin tietoinen lisäponnistusten tarpeellisuudesta tällä alalla ja on sen vuoksi ryhtynyt seuraaviin toimiin: - Antanut tehtäväksi liikenteen alaan erikoistuneelle taloustieteilijälle suorittaa liikenteen alan hankkeiden hakemuksia tukevia arviointimenetelmiä ja edellytyksiä koskevan tutkimuksen (lopullinen kertomus saatu elokuussa 1995) - rahoittanut Irlannin viranomaisten koheesiorahastostarahoitetmjen ympäristöalanhan kertomus syyskuussa 1995) toimeksiantaman tutkimuksen, joka koskee - myöntänyt teknistä tukea joillekin jäsenvaltioille erityisesti hankkeita koskevien valmistelevien tutkimusten laatimiseen, myös kustannus-hyötyarvioihin - suorittanut ympäristöalan hankkeiden etujen arvioinnissa hyväksyttyjen menetelmien sisäisen tarkastuksen. Liikennealan hankkeet Liikennealalla kustannus-hyötymetodologiat ovat yleensä hyvin kehittyneitä ja lähes yleisesti, hyväksyttyjä, joten ei ole hämmästyttävää, että kehitys on ollut suurinta tällä alalla. Asianosaisten jäsenvaltioiden hyväksymät menetelmät on kuvattu tutkimuksessa, jonka on koheesiorahastolle suorittanut professori Filippi Rooman yliopistosta. Tutkimuksen nimi on "Liikenteen alan hankkeiden arviointi ja 31 päivään joulukuuta 1994 mennessä hyväksyttyjen liikenteen alan hankkeiden vertailu". Tutkimuksen päämääränä oli parantaa koheesiorahaston yleistä liikenteen arviointiin liittyvien metodologioiden tuntemusta ja viime kädessä edistää rahoitettaviksi esitettyjen liikenteen alan hankkeiden järjestelmällisempää arviointia. EU:n sisäistä parasta käytäntöä koskevan tarkastelun lisäksi siinä tutkittiin yksityiskohtaisesti myös kyseisenkaltaisten hankkeiden tukemiseksi tehtyjä kustannus-hyötyarvioita. 65 Hankkeiden ennakoitu taloudellinen vaikutus käy ilmi alla olevasta taulukosta, jossa on 31. 12. 1994 mennessä hyväksyttyjen 87 liikenteen alan hankkeen tulokset sekä arvioidun sisäisen tuottavuuden osalta että kustannusten ja hyötyjen suhteen osalta: Koheesiorahaston liikenteen alan hankkeiden arvioitu keskimääräinen sisäinen tuottavuus sekä kustannusten ja hyötyjen suhde • B a s s B a a s a s a a s a a a B a B a a a a a a a a a a B S S B B s a a a s B a n B K B ma Liikennemuoto Keskimääräinen sisäinen tuottavuus Keskimääräinen kustannusten ja hyötyjen suhde Maantiet Rautatiet Lentokentät Satamat Muut Yhteensä 17J 12,2 1^4 10,8 26^6 16,3 2,92 ^92 ^02 (MJ2 2,44 2,59 Yllä olevat luvut antavat myönteisen kuvan koheesiorahastosta rahoitettujen liikenteen alan hankkeiden odotetusta taloudellisesta hyödystä ja ne heijastavat todennäköisesti myös sitä tosiasiaa, että rahoitetut liikenteen infrastruktuurit merkitsevät suurta parannusta aikaisempaan (epätyydyttävään) tilanteeseen. Tulokset ovat verrattavissa EAKR:n vuosina 1988-1993 rahoittamia hankkeita koskevan tutkimuksen lukuihin9. Arviot on kuitenkin tulkittava huolellisesti, sillä lähestymistavat ja liikennemuodot vaihtelevat eri jäsenvaltioissa. Tutkimuksessa korostetaan, että nämä erot liittyvät ensisijaisesti jäsenvaltioiden arvioissa käytettyihin parametreihin ja olettamuksiin. Ne tekevät vertailevan arvioinnin ja hankkeiden asettamisen taloudelliseen tärkeysjärjestykseen vaikeaksi etenkin silloin, kun vertaillaan yhdistettyjä kuljetuksia. Tutkimuksessa suositellaan hankkeiden arviointia koskevien suuntaviivojen jakamista asianosaisille viranomaisille. Suuntaviivojen tulisi perustua käytännössä parhaiksi havaittuihin metodologioihin, jotka noudattavat esimerkiksi liikenteen pääosaston EURET-ohjelmasta10 ennalta huomioon otettuja suosituksia. 9 200 tärkeää "Ensimmäisen sukupolven" hanketta koskeva uudistettujen rakennerahastojen tutkimus 1988-1993 - CSIL. in DG XVI:n arviointiyksikölle tekemä tutkimus 10 EURET (European Research on Transport) 66 Ympäristöalan hankkeet Ympäristöalan hankkeiden taloudellista arviointia pidetään yleisesti erityisen vaikeana. Koheesiorahastosta rahoitetaan paljon erilaisia hankkeita, joilla pyritään parantamaan ympäristöä. Tällaiset hankkeet koskevat vesihuoltojärjestelmiä, jäteveden käsittelyä, yhdyskuntajätteiden uudelleenmetsittämistä, luonnonsuojelua, rantojen palauttamista jne. Näiden hankkeiden yhteinen ominaisuus on, että niiden suoralla "tuotannolla" ei ole markkinahintaa tai jos sellainen on (esimerkiksi vesihuolto), hinta ei täysin vastaa kyseisen tuotannon todellista taloudellista ja sosiaalista arvoa. Näillä hankkeilla on myös usein merkittäviä välillisiä terveyteen ja perusrakenteisiin kohdistuvia vaikutuksia, joiden määrää ja arvoa on vaikea arvioida. rajoittamista, tuhoamista, eroosion Edunsaavat jäsenvaltiot ovat ympäristöalan hankkeiden taloudellisissa analyyseissä pyrkineet aktiivisesti soveltamaan tarkoituksenmukaisia menetelmiä. Yleisimmin on käytetty kustannus- hyötyarviota. Eräissä tapauksissa on pyritty määrittämään ympäristösuunnitelmilla suoraan aikaansaatujen etujen määrä ja arvo. Näitä etuja ovat parempi veden laatu, paremmat perusrakenteet tai paremmat virkistyskäyttömahdollisuudet. Joissakin tapauksissa on arvioitu mahdollisia välillisiä vaikutuksia esimerkiksi aikaansaatuun taloudelliseen kehitykseen. Monissa tapauksissa kyseisiä analyysejä on täydennetty etujen laadullisella arvioinnilla. Irlannin viranomaisille tehdyssä, koheesiorahastosta rahoitetussa tutkimuksessa kiinnitetään huomiota ympäristöalan vaikeuksiin ja tullaan johtopäätökseen, että vaikka alan hankkeiden arvioinnista on saatavissa yhä enemmän kansainvälistä kirjallisuutta, "ei ole vielä sovittu yleisesti sovellettavan metodologian standardeista". Tutkimuksen laatijat sanovat myös, että puuttuu analyyseissä tarvittavia perustietoja sekä kokemusta taloudellisten arviointitekniikkojen soveltamisesta. He ovat sitä mieltä, että lyhyellä aikavälillä on vaihtoehtojen puuttuessa käytettävä olemassa olevia rajallisia tietoja ja arvioitava etujen määrää aina kun on mahdollista käyttäen hyväksi aikaisempien tutkimusten tuotannon arviointimenetelmiä. Pitemmällä aikavälillä tutkijat suosittelevat tapauskohtaisesti päätettävien arviointimenetelmien (joihin liittyy etujen arviointi käyttäjäryhmätutkimusten avulla) käytön jatkamista, sillä kyseiset tekniikat ovat heidän mukaansa saaneet yhä laajempaa hyväksyntää ja "niistä voi tulla standardi tapa arvioida markkinattomia etuja". Vaikka tutkimuksessa keskityttiin vesihuoltoon ja jätevesien käsittelyyn liittyviin hankkeisiin Irlannissa, sen tärkeimpiä johtopäätöksiä voidaan soveltaa yleisemminkin. ' 4. 6. 3 Yleiset sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset Koheesiorahastosta annetussa asetuksessa vaaditaan myös komissiota toimittamaan säännöllisesti tiedot, joista käy ilmi "rahaston taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus jäsenvaltioissa ja taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen Euroopan unionissa". tarkoittaa myös pyrkimystä arvioida sekä hankkeiden Tämä ei tarkoita ainoastaan yksittäisten hankkeiden tai hankeryhmien taloudellisten vaikutusten arviointia vaan myös laajempaa keskittymistä niihin vaikutuksiin, joita tuetuilla toiminnoilla on taloudellisiin muuttujiin kuten kasvuun, työllisyyteen ja kauppaan kyseisissä talouksissa. täytäntöönpanovaiheen Se tukitoimenpiteiden lyhytaikaisia vaikutuksia kysyntään että toimintavaiheen keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia tarjontaan. Kun kyseessä ovat liikenteen investoinnit, voidaan toisistaan erottaa esimerkiksi välittömästi tai välillisesti rakennusvaiheen aikana kasvaneet tulot liikenteen ja työllisyys. Toisistaan voidaan erottaa myös parantuneiden lisääntynyt 67 infrastruktuurien aikaansaamien ajan säästöjen, alhaisempien toimintakustannusten ja yleisen kilpailukyvyn parantumisen tuloihin, työllisyyteen, kauppaan jne. kohdistuva myöhempi vaikutus. Vastaavia vaikutuksia voidaan odottaa myös ympäristöalan investoinneilta, vaikka kuten jo todettiin, niiden arviointi on vaikeampaa eikä sitä monissa tapauksissa voida suorittaa kansallisen tuotannon perinteisillä toimenpiteillä. London School of Economicsissa tehty tutkimus Asetuksen yleisten vaatimusten täyttämiseksi London School of Economies and Political Sciencelle (LSE) annettiin heinäkuussa 1995 toimeksiannoksi tutkimus, jonka tarkoituksena on kehittää ja testata taloudellista mallia tai mallien sarjaa, jota on tarkoitus käyttää kvantifioimaan koheesiorahaston tukemien hankkeiden ja kokonaistukitoimenpiteiden kaikki sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. LSE:n ehdottama lähestymistapa on uudistava ja se perustuu uusimpien ekonometristen tekniikkojen soveltamiseen alueellisten muutosten ja kasvun suunnittelemiseksi. Sitä kuvataan "alueellista vaikutusta ja seurausvaikutuksia koskevaksi dynaamiseksi analyysiksi" ja siihen kuuluu eri alueiden ja eri ajankohtina toteutettujen hankkeiden taloudellisten vaikutusten selvittäminen. Monimutkaisten kysymysten selvittämiseksi käytetään kolmea erilaista suunnittelustrategiaa. LSE vastaa hankkeen hallinnosta ja huolehtii tietokannan luomisesta ja taloudellisesta suunnittelusta, mutta toimii tiiviissä yhteistyössä neljässä koheesiomaassa olevien tutkimusryhmien kanssa. Ne ovat: Instituto Valenciano de Investigaciones Economicas, Universidad de Valencia; Alueellisen kehityksen laitos, Panteionin yliopisto, Ateena; Centro de Investigacäo de Desenvolvimento e Economia Regional (CIDER), Universidade do Algarve ja Centre for European Economic and Public Affairs, University College, Dublin. Tutkimus edistyi hyvin vuonna 1995. Koheesiomaiden sekä niiden naapurimaiden tietokanta on suurelta osin valmis ja ensimmäinen suunnittelutyö on alkanut. Kirjallisuutta tarkasteleva ja lähestymistavan esittelevä osavuosikatsaus annettiin syyskuussa 1995 ja sitä seurasi toinen osavuosikatsaus marraskuussa 1995. Tutkimuksen työtä valvoo tarkasti ohjausryhmä, joka piti kokouksia heinä-, loka- ja joulukuussa 1995. Ryhmä koostuu seuraavien tahojen edustajista: koheesiorahaston osasto (DG XVI/E), DG XVI:n valvontayksikkö, DG II, DG XII, Eurostat ja LSE. Myös LSE:n yhteistyökumppaneina olevien muiden tutkimuslaitosten edustajia osallistuu kokouksiin käsiteltävinä olevien asioiden mukaan. LSE:n tutkimuksen lopullista versiota odotetaan kesäkuussa 1996. Sen tulosten odotetaan olevan sovellettavissa sekä rakennerahastojen tukitoimenpiteisiin että koheesiorahastoon. Koheesiorahaston makrotaloudellinen vaikutus Espanjassa Espanjan viranomaisten toimeksiantaman ja koheesiorahastosta rahoitetun, koheesiorahaston makrotaloudellista vaikutusta Espanjassa käsittelevän tutkimuksen lopullinen versio esitettiin marraskuussa 1995. Tutkimuksen lähestymistapana oli olemassa olevia taloudellisia malleja hyväksi käyttäen arvioida rahaston tukitoimenpiteiden yleisiä vaikutuksia Espanjan talouteen. 68 Vaikka koheesiorahaston varoilla tuetut kokonaisinvestoinnit muodostavat varsin pienen osan Espanjan kokonaisbruttokansantuotteesta tai kotimaan kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta, tutkimuksen laatija korostaa kuitenkin koheesiorahaston merkitystä julkisten viranomaisten investointipyrkimysten tukemisessa. Vuoden 1993 lukujen perusteella arvioidaan, että kyseisenä vuonna koheesiorahaston osuus keskus- ja alueellisten viranomaisten aiheuttamista liikenteen perusrakenteiden kustannuksista oli 12 % ja ympäristöalan kustannuksista 11 %. Vastaavat luvut ovat 18,5 % ja 29,1 %, mikäli huomioon otetaan ainoastaan keskusviranomaisten kustannukset. Näissä luvuissa rahaston nykyinen rahoitusosuus on aliarvioitu, kun otetaan huomioon Espanjalle myönnettyjen tukien määrän kasvaminen vuodesta 1993. Tutkimuksessa käytettiin kolmea erilaista mallia: panos-tuotos-malli, makrotalouden MOISEES-malli ja HERMIN-malli. Panos-tuotos-mallin avulla arvioitiin koheesiorahaston tukemien investointien yleinen ja sektorikohtainen vaikutus vuosina 1993-1999. Tulosten mukaan vaikutukset ovat suurimmat vuosina 1996-1999, jolloin koheesiorahaston vaikutus on noin 0,4 % Espanjan talouden BKT. sta ja kokonaistyöllisyydestä. Kyseisellä ajanjaksolla koheesiorahaston tuen arvioidaan olevan noin 50 000 miestyövuotta. Kirjoittaja arvioi, että 4 miljoonan pesetan kustannuksilla luodaan keskimäärin yksi miestyövuosi. Panos-tuotos-mallien tavanomaiset varaukset on tehty ja erityisesti huomautetaan, että kyseisellä lähestymistavalla voidaan mitata ainoastaan koheesiorahaston rahankäytön tilapäisiä vaikutuksia. Tutkimuksessa suorittujen HERMIN-mallimrjerustuviensimulomtienmukaankoheesiorahaston vaikutus vuosina 1993-1999 voi olla vain alle 1 % Espanjan BKT:sta, kun yli 70 000 työpaikkaa on riippuvaisia rahaston varojenkäytöstä vuonna 1999. Kuitenkin MOISEES-mallin mukaan vaikutus on pienempi. 4. 6. 4 Tvöllisvvs Vaikka työllisyyden luominen ei ole koheesiorahaston nimenomainen tehtävä, rahasto edesauttaa kuitenkin merkittävällä tavalla työpaikkojen syntymistä koheesiomaissa sen käytössä olevien huomattavan suurten varojen avulla. Perusrakenteisiin kohdistuvat investoinnit sekä liikenteen että ympäristöalalla luovat talouksissa välittömästi tai välillisesti työpaikkoja. Työpaikkoja syntyy välittömästi rakennusteollisuudessa, mutta myös tutkimus-, suunnittelu- ja konsultointialalla. Välillisesti työpaikkoja syntyy rakennusalaa tukevien ja uusien työntekijöiden tarpeisiin vastaavien teollisuudenalojen ja palvelujen lisääntyneen kysynnän myötä. Näitä kysynnän vaikutuksia esiintyy lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä hankkeiden täytäntöönpanovaiheessa. Pitemmällä aikavälillä työpaikkoja syntyy myös hankkeiden toimintavaiheessa. Työpaikkoja syntyy rajoitetummin välittömästi, mutta pitkäaikaisia työpaikkoja syntyy välillisesti siinä määrin, että luodut perusrakenteet vähentävät tuotantokustannuksia ja parantavat yleisesti koheesiomaiden talouksien vetovoimaa ja kilpailukykyä. Ainakin joitakin näistä vaikutuksista voidaan arvioida varmuudella. Hankkeen täytäntöön panemisesta vastaavien henkilöiden kokemuksella rakennus- ja muuhun sitä'seuraavasta toiminnasta välittömästi laskeminen on verrattain syntyvien. työpaikkojen määrän yksinkertaista. Kaikissa koheesiorahastolle lähetetyissä hakemuksissa on mainittava vähintään hankkeesta välittömästi syntyvien työpaikkojen lukumäärä. Vuonna 1993 ja 1994 jätettyjä hakemuksia koskeva tutkimus osoittaa, että miljoonan ecun tuella syntyy liikennealalla 69 välittömästi keskimäärin 21 työpaikkaa (miestyövuotta) ja ympäristöalalla 26 työpaikkaa (miestyövuotta). Tutkimuksessa otettiin huomioon se, että hankkeet on toteutettu eri ajanjaksoina, ja myös äärimmäiset arvot jätettiin lukuun ottamatta. Esimerkiksi joissakin tapauksissa oli kysymykseen työpaikkojen syntymisestä annettu vastaukseksi koko hankkeen aikana luotujen työpaikkojen määrä, vaikka tukihakemus koski vain hankkeen osaa. Kun yllä maimttuja keskiarvoja sovelletaan koheesiorahaston vuodesta 1993 hyväksymiin tukiin, saadaan seuraavat alustavat tulokset: Arvioitu koheesiorahaston tuen varainen työllisyys miestyövuotta Vuosi 1993 1994 1995 Välittömät työllisyys vaikutukset 36 000 44 000 50 000 YHTEENSÄ 130 000 * kertoimeksi arvioitu 1,3 Välilliset työllisyys vaikutukset* Työllisyys vaikutukset yhteensä 10 800 13 200 15 000 39 000 46 800 57 200 65 000 169 000 Työllisyysarvioita on aina tulkittava varovaisesti ja erityisesti on huomattava, että edellä mainittujen lukujen tarkoituksena ei ole ilmaista koheesiorahaston luomien uusien työpaikkojen määrää tai nettovaikutusta työllisyyteen. Nettovaikutuksen johtamiseksi olisi välttämätöntä tehdä oletuksia siitä, miten pitkälle hankkeita olisi voitu toteuttaa ilman koheesiorahaston tukea ja miten paljon kyseisten talouksien muuta toimintaa on korvattu. Luvut ilmaisevat sen vuoksi ainoastaan bruttotyöllisyysvaikutuksen, jonka odotetaan olevan riippuvainen rahoitetuista hankkeista. On myös huomattava, että kyseiset työllisyysvaikutukset vaihtelevat huomattavasti eri aikoina hankkeiden luonteen mukaan. Yleisesti ottaen koheesiorahaston tuen täydet vaikutukset näkyvät todennäköisesti aikaviiveellä, mikä johtuu monien perusrakenteisiin liittyvien hankkeiden pitkäaikaisuudesta. Edellä olevassa taulukossa on käytetty standardikerrointa 1,3 mahdollisten välillisten työllisyysvaikutusten hahmottamiseksi. Tämä merkitsee sitä, että rakennusvaiheen aikana välittömästi syntyneet kolme työpaikkaa (miestyövuotta) luovat välillisesti yhden työpaikan, (miestyövuotta). Tämä on varovainen arvio ja voidaan todeta, että jäsenvaltioiden tukihakemuksissa välittömien ja välillisten työllisyysvaikutusten suhde on lähes 1:1. Työllisyysvaikutusten arviointi hankehakemusten perusteella on selvästi riittämätön esimerkiksi koheesiorahaston tukemien investointihankkeiden pitkän aikavälin työllisyysvaikutusten arvioimiseksi. Tämän vuoksi hankkeet on asetettava niille ominaiseen taloudelliseen yhteyteen ja niitä on tutkittava yhdessä muiden taloudelliseen kehitykseen vaikuttavien tekijöiden kanssa. Aikaisemmin mainitun London School of Economicsin tällä hetkellä suorittaman tutkimuksen 70 tarkoituksena on kyseisen tehtävän suorittaminen ja yleisten työllisyysarvioiden laatiminen vakaalta teoreettiselta pohjalta. Koheesiorahaston hakemuksista ja päätöksistä saadut tiedot tarjoavat edelleen rajoitetusti, mutta hyödyllisiä tietoja työllisyysvaikutuksista. 4. 7 KOORDINOINTI RAHOITUSVÄLINEIDEN KANSSA JA YHDENMUKAISUUS MUIDEN YHTEISÖN laajuisiin ympäristöalan ja Euroopan Koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksen johdanto-osan kappaleessa mainitaan tarve liittyvää koordinoida koheesiorahaston, rakennerahastojen, EIP:n ja muiden rahoitusvälineiden kautta toteutettua toimintaa. Sen vuoksi komission on rakennerahastojen tavoitteita täytäntöön pannessaan varmistettava rahastojen tuen ja muiden rahoitusvälineiden, erityisesti koheesiorahaston varojen, tukien välinen koordinointi ja yhdenmukaisuus. Samanaikaisesti komission ori kuitenkin otettava huomioon toissijaisuuspariaate, joka tekee tarkoituksenmukaisen kansallisen strategian ja sen tavoitteiden suunnittelusta, sopivien hankkeiden valinnasta ja niiden toteuttamisesta ensisijaisesti jäsenvaltioiden velvollisuuden. liikenneverkostoihin Tämän velvollisuuden täyttämiseksi on otettu käyttöön useita määräyksiä ja menettelyjä. 4. 7. 1 Rakennerahastot Rakennerahastoista erityisesti EAKR:ia ja vähäisemmässä määrin EMOTR:in ohjausosastoa voidaan myös pyytää tukemaan ympäristöalan ja Euroopan laajuisiin verkostoihin liittyviä hankkeita. Sen vuoksi on toteutettu toimenpiteitä kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi. Siihen liittyvä koordinointi tapahtuu koheesiorahastosta annetulla neuvoston asetuksella N:o 1164/94. Asetuksen 9 artiklassa säädetään, että millinkään menopuolen momenttiin ei voida antaa samanaikaisesti rahaston ja rakennerahastojen tukea. Lisäksi siinä säädetään, että rahaston ja muiden yhteisön rahoitusvälineiden myöntämän kokonaisavun määrä ei saa olla yli 90 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Kun on kyse rakennerahastoista ja erityisesti EAKR:sta, edellä mainittu säädös ei kiellä useita rahoitusvälineitä tukemasta erikseen samaa tärkeää hanketta niin kauan kun on varmaa, että hankevaiheen kustannukset voidaan selvästi erotella ajankohdan ja luonteen mukaan. Joitakin menettelyihin liittyviä toimenpiteitä on toteutettu tarvittavan koordmoinnin täytäntöön panemiseksi. Komission tehtävä on ollut ensiksikin turvata yleinen koordinointi yhteisön tukikehyksiä valmisteltaessa, jotta voidaan kaksinkertaistaa tavoitteen 1 osalta ja koheesiorahaston käytössä olevien varojen maksusitoumukset neljän koheesiorahaston eduhsaavan valtion osalta niin kuin Edinburghin Eurooppa-neuvoston tukikehysten kokouksessa rahoitussuunnitelmissa on sen vuoksi, mainittu tarkasti koheesiorahastosta myönnetyt varat. Espanjassa väin osa maasta on oikeutettu tavoitteen 1 mukaiseen tukeen ja 7 950 miljoonaa ecua koheesiorahaston osuudesta vuosille 1993-1999 merkittiin yhteisön tukikehysten päätettiin. Yhteisön 71 tavoitteen 1 alueille. Toissijaisuus-ja yhteistyökumppanuuden periaatteen mukaisesti sopivien hankkeiden esittäminen kuuluu kansalliselle hallitukselle. Hanketason koordinointi vaatii myös yhä suurempaa huomiota, sillä rakennerahastot toimivat ensisijaisesti toimintaohjelmien kautta, kun taas koheesiorahastosta rahoitetaan yksittäisiä hankkeita tai hankeryhmiä. Tarkoituksenmukaisia koordinointimenettelyjä otettiin käyttöön rahastoa edeltäneen koheesion rahoitusvälineen toiminnan alkaessa sen varmistamiseksi, että esitettyjä hankkeita tai hankkeiden vaiheita ei ollut aikaisemmin esitetty rakennerahastoille. Rakennerahastojen toiminta on jatkunut myös koheesiorahaston perustamisen jälkeen. Tämä edellyttää pakollista rakennerahastoista vastaavien hallintoyksikköjen kuulemista ennen kuin komissio tekee päätöksiä tuen myöntämisestä koheesiorahastosta. Kyseiset hallintoyksiköt ovat suorittaneet tarkastuksia sen varmistamiseksi, että mitään menopuolen momenttia ei voida samanaikaisesti rahoittaa rakennerahastoista ja koheesiorahastosta. Nämä menettelyt ovat toimineet tähän asti hyvin, sillä rakennerahastoista vastaavien hallintoyksikköjen ja koheesiorahastosta vastaavan hallintoyksikön välillä ei ole ollut erimielisyyksiä. Komissio tutkii parhaillaan, kuinka kyseiset neljä jäsenvaltiota voisivat olla enemmän mukana tässä koordinoinnissa, sillä monivuotisissa toimintaohjelmissa yksittäisten hankkeiden valinta tapahtuu yleensä alueellisella tasolla. Harvinaiset riskitapaukset on karsittu eväämäliä hankkeilta koheesiorahaston tuki. Hallinnollisin järjestelyin on varmistettu, että kaksinkertaista rahoitusta ei esiinny. Jäsenvaltiot ovat joskus lähettäneet samaa hanketta koskevien eri vaiheiden hakemuksia kahdelle eri rahoitusvälineille, mutta tämä on täysin asiaan liittyvien säännösten mukaista. 4. 7. 2 Euroopan laajuisten liikenneverkostojen talousarvion linja Neuvosto hyväksyi syyskuussa 1995 muodollisesti uuden varainhoitoasetuksen Euroopan laajuisten verkostojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä11. Tässä asetuksessa määritellään oikeudellinen perusta EU:n rahoitustuen myöntämisestä TEN-verkostoille vuosina 1995-1999. Toisin kuin koheesiorahastosta annettu asetus, Euroopan laajuisten verkostojen alaan liittyvää asetusta sovelletaan koko yhteisössä ja se kattaa kaikki kolme Euroopan laajuista verkostoa: liikenteen, energian ja teletoiminnan. Liikenneverkostot muodostavat kuitenkin suurimman osan kokonaistalousarviosta eli 1 785 miljoonaa ecua 2 345 miljoonasta ecusta. Koska kyseisellä asetuksella tuetut liikennealan hankkeet voivat olla samanlaisia kuin koheesiorahastosta rahoitetut hankkeet, koheesiorahaston osasto on ollut hyvin kiinnostunut uuden asetuksen sisällöstä ja on ollut hyvin perillä asetuksen valmisteluvaiheessa käydyistä keskusteluista. Koheesiorahasto on myös koordinoinut läheisessä yhteistyössä liikenneasioista vastaavan DG Vll. n kanssa Euroopan laajuisille verkostoille vuonna 1995 myönnettäviä tukia koskevaa talousarviota. laajuisille verkostoille Uusi asetus sallii yhteisön myöntää rahoitustukea Euroopan toteutettavuutta koskevien selvitysten, ja poikkeustapauksissa suoran investointituen muodossa. Ainoastaan yhteistä etua koskevat, Euroopan laajuisten verkostojen suuntaviivoissa yksilöidyt hankkeet ovat oikeutettuja tukeen, joka suuruus on yhteensä enintään 10 % kaikista investointikuluista (50 % toteutettavuus- ja tai korkotukien muodossa lainatakuiden 11 Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, 15. 9. 1995 72 muiden tutkimusten kuluista). Euroopan laajuisten verkostojen alaan liittyvän asetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetään, että rahoitustukea "ei yleisesti ottaen ole tarkoitettu sellaisiin hankkeisiin tai hankkeiden vaiheisiin, jotka saavat rahoitusta muista yhteisön lähteistä. " Tämä on melkeinpä enemmän rajoittava kuin koheesiorahastosta annetun asetuksen 9 artiklan 1 kohta, jossa säädetään, että mihinkään menopuolen momenttiin ei voida antaa samanaikaisesti rahaston ja rakennerahastojen tukea. Koheesiorahasto on alusta alkaen ollut läheisessä yhteydessä DG Vll. n kanssa johdonmukaisen lähestymistavan turvaamiseksi Euroopan laajuisia verkostoja koskeviin hankkeisiin ja niitä koskevien asetusten vaatimusten noudattamiseksi. Säännöllisten yksikköjen välisten keskustelujen lisäksi kaikki hankkeet, joille haetaan koheesiorahaston tukea, lähetetään kommentoitaviksi DG VILään ja kaikki päätösluonnokset, jotka koskevat rahoitustuen myöntämistä, lähetetään lausuntokierrokselle. DG VII puolestaan ilmoittaa koheesiorahastolle kaikki saamansa omaa budjettilinjaansa koskevat tukihakemukset ja ohjelmaehdotukset. Koheesiorahasto on myös osallistunut kaikkiin liikenteen infrastruktuurikomitean kokouksiin. Se on komission ja jäsenvaltioiden välinen, liikenteen budjettilinjalta tuettavien hankkeiden vuosiohjelmaa koskeva keskustelu- ja päätöksentekofoorumi. Vuonna 1995 kyseinen komitea uudistettiin Euroopan laajuisia verkostoja koskevan asetuksen mukaisesti ja sen nimi on nykyisin "Euroopan laajuisten verkostojen rahoitustuen komitea - liikenteen ala. Komitean ensimmäinen kokous pidettiin lokakuussa 1995, jossa hyväksyttiin komission ehdotus tuen myöntämisestä 92 liikenteen infrastruktuureja koskevalle hankkeelle ja tutkimuksille vuoden 1995 talousarviosta, myös useille koheesiomaissa sijaitseville hankkeille. Koheesiorahaston käytettävissä olevien varojen erilaista määrää verrattuna Euroopan laajuisista verkostoista annetun varainhoitoasetuksen varoihin kuvaa hyvin se, että viimeksimainitun Euroopan laajuisten verkostojen liikenteen alan hankkeiden talousarvio EU:n kautta oli 240 miljoonaa ecua vuonna 1995 kun taas koheesiorahaston maksusitoumusten kokonaissumma verkostoja koskeville hankkeille neljässä koheesiomaassa oli 1,1 miljardia ecua. 4. 7. 3 LIFE-ohjelma LIFE-ohjelman tukea ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämistä ja täytäntöön panemista rahoittamalla luonnonsuojelutoimenpiteitä ja ympäristöä tukevia toimenpiteitä. (ympäristöalan rahoitusväline) tavoitteena yleisenä on Joidenkin toimenpiteiden kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi koheesiorahasto osallistui vuonna 1995 säännöllisesti LIFE. n hallintokomitean kokouksiin ja näin on voitu varmistaa erityisesti se, että yhtään ohjelmasta rahoitusta saaneista hankkeista ei ole esitetty koheesiorahastolle. Vuoden aikana neuvostolle tehtiin esitys LIFE II -ohjelmaa koskevaksi asetukseksi. 4. 7. 4 Euroopan investointipankki EIP toimii toisinaan voimakkaasti koheesiomaissa, erityisesti Espanjassa ja Portugalissa, rahoittaakseen hankkeita, joiden toiminta-alueet ovat samankaltaisia koheesion rahoitusvälineen kanssa. Olisi sopivaa perustaa järjestelmä erityisesti komission ja investointipankin välistä, jäsenvaltioiden esittämiä tukipyyntöjä koskevaa tiedonvaihtoa varten. 73 EIP:n kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyen on päätetty lähettää sille säännöllisesti luettelo kaikista koheesiorahastolle esitetyistä hankkeista ja kun EIP:n kanssa suunnitellaan yhteisrahoitusta, sille lähetetään täydellinen asiakirja-aineisto. Lisäksi järjestetään säännöllisesti kokouksia niiden ongelmien tunnistamiseksi, joita voi ilmetä yksittäisten hankkeiden kohdalla. EIP:n tavanomainen menettely on neuvotella komission ja koheesiorahaston kanssa silloin kun pankille on esitetty lainahakemus. lainojen Säännöllisen tiedonvaihdon avulla voidaan ensiksikin tarkastaa, että EIP:n enimmäismäärä ei ylity, ja avustusten ja lainojen tarkoituksenmukainen yhoUstäminen yhteisrahoitettujen hankkeiden osalta. 4. 7. 5 ETA:n rahoitusjärjestelmä Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen12 mukaan ETA:n rahoitusjärjestelmä vastaa laajuudeltaan ja maantieteelliseltä kattavuudeltaan läheisesti koheesiorahastoa, vaikka sen varat ovatkin huomattavasti pienemmät. Järjestelmä rahoitetaan ETA:n EFTA:an kuuluvien jäsenvaltioiden (Norja, Islanti ja Liechtenstein) varoilla sekä yhteisön talousarviosta, jolla korvattiin Itävallan, Ruotsin ja Suomen rahoitusosuus 1. 1. 1995 tapahtuneesta laajentumisesta alkaen. Näiden valtioiden osalta rahoituksesta vastaa EIP. Rahoitusjärjestelmästä myönnetään tukea toteuttamiskelpoisille suunnitelmille, jotka edistävät taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Portugalissa, Kreikassa, Irlannin tasavallassa, Pohjois-Irlannissa ja tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla Espanjassa. ETA:n rahoitusjärjestelmän toimintajakso on viisi vuotta (1994-1999). Järjestelmä myöntää suoria avustuksia sekä lainojen korkotukia. Ensisijaisia ovat hankkeet, jotka kiinnittävät erityistä huomiota ympäristöön, liikenteeseen (mukaan, lukien liikenteen infrastruktuuri) ja koulutukseen. Sekä julkisin että yksityisin varoin rahoitettuja hankkeita voidaan toteuttaa. Yksityisen sektorin hankkeista etusija annetaan pienten tai keskisuurten yritysten alullepanemille hankkeille. Järjestelmän talousarvion suuruus on 500 miljoonaa ecua ja se muodostuu enintään 1,5 miljardin ecun suuruisten EIP:n lainojen avustuksista ja korkotuista. Mahdollisuus ETA. n rahoitusjärjestelmän ja koheesiorahaston toimintojen päällekkäisyyteen on selvästi olemassa sekä alojen että maantieteellisen kattavuuden vuoksi. Maantieteellisenä pääerona on se, että ETA:n rahoitusjärjestelmä kattaa Pohjois-Irlannin, mutta ei Espanjan tavoitteen 1 ulkopuolella olevia alueita. Alakohtaisesti ETA-järjestelmän kattavuus on laajempi, mutta sen avulla voidaan rahoittaa myös liikenteen infrastruktuurihankkeita ja ympäristöalan hankkeita, jotka ovat samankaltaisia kuin koheesiorahastosta rahoitetut hankkeet. Käytännössä kuitenkin järjestelmän pienuus rajoittaa päällekkäisten toimintojen riskiä. Lisäksi ElP. n järjestelmän hallinnon osalta tekemien järjestelyjen tarkoituksena on nimenomaisesti turvata se, että tuetut hankkeet soveltuvat muihin yhteisön politiikkoihin ja ovat johdonmukaisia muiden rahoitusvälineiden kanssa. Koheesiorahastolla on sopimus EIP:n kanssa tietojen vaihdosta niiden hankkeiden osalta, joille on haettu tukea, sekä neuvojen antamisesta lainoin ja avustuksin yhteisrahoitettaviksi ehdotettujen hankkeiden osalta. Koheesiorahasto saa siten tiedot kaikista EIP:lle esitetyistä hankkeista, joille haetaan ETA:n rahoitusjärjestelmän tukea ja joille saatettaisiin hakea myös koheesiorahaston tukea. 12 ETA-sopimuksen 116 artikla ja sen pöytäkirja 38 74. Vuonna 1995 ainoastaan Neo Ikonionin satamahanke Kreikan Pireuksessa sai lainoja ja avustuksia sekä koheesiorahastosta että ETA:n rahoitusjärjestelmästä. 4. 8 EIP:N TEHTÄVÄ HANKKEIDEN ARVIOINNISSA 4. 8. 1 Pvrkimvs yhteistyön vakiinnuttamiseen Komission ja EIP jatkoivat koheesion rahoitusvälinettä koskevaa, 23 päivänä syyskuuta 1993 allekirjoitettua yhteistyösopimusta koheesiorahaston osalta. Uusi puitesopimus allekirjoitettiin tässä tarkoituksessa 15 päivänä joulukuuta 1994 ja sen kesto on sama kuin koheesiorahastosta annetulla asetuksella eli vuoteen 1999. Puitesopimus noudattaa koheesiorahaston perustamisesta asti voimassa olleita yhteistyön periaatteita eli jatkuvaa tietojenvaihtoa, säännöllisiä kokouksia ElP. n kanssa, EIP:n asiantuntemukseen turvautumista sellaisten hankkeiden arvioinnissa, joille hankkeen alulle panija tai kansalliset viranomaiset pyytävät ElP. n/koheesiorahaston yhteisrahoitusta, sekä mahdollisuutta sellaisten hankkeiden arvioimiseen, joista on tehty vain yksi koheesiorahaston tukihakemus. Kun yhteistyösopimuksen täytäntöön panemisesta on nyt kulunut yli kaksi vuotta, yhteistyön laatu ja siitä saatu hyöty ovat edelleen ratkaisevia tekijöitä koheesiorahaston toimien arvioinnissa sekä parempien rahoituslähteiden yhdistelmien löytämisessä (avustukset ja lainat). 4. 8. 2 Yhteistyön tulokset vuonna 1995 Vuonna 1995 EIP arvioi 36 hanketta, joista neljä oli EIP:n/koheesiorahaston yhteisrahoittamia. Hankkeiden rahoituspyynnöistä 28 oli osoitettu EIP:lle ensimmäisiä kommentteja varten. EIP arvioi neljä hanketta perusteellisesti ja sen vuoksi oli välttämätöntä tutustua hankkeisiin paikan päällä hankkeesta vastaavien viranomaisten kanssa. Arvioiduista 36 hankkeesta 16 oli liikenteen alan hankkeita ja ne koskivat erityisesti satamien, lentokenttien ja rautateiden perusrakenteita. Ympäristöalan hankkeista arvioitiin 20 pääasiassa veden toimittamista, jätevesien käsittelyä ja yhdyskuntajätteitä koskevaa hanketta. Enemmistö EIP:n arvioimista hankkeista on laajoja, jonka vuoksi ne vaativat suuren osan koheesiorahaston määrärahoista. 75 5 LUKU SEURANTA JA VALVONTA 5. 1 SEURANTAKOMITEAT Koheesiorahastosta rahoitettujen toimien seurannan yhteydessä seurantakomiteat kokoontuivat jokaisessa edunsaajajäsenvaltiossa keskimäärin kahdesta kolmeen kertaa vuoden 1995 aikana. Nämä komiteat mahdollistivat usean hankkeiden hallintoa koskevan kysymyksen selventämisen ja ratkaisemisen. On kuitenkin huomattava, että yleensä kokousten hankkeita koskevat ajan tasalle saatetut seurantalomakkeet toimitettiin komissiolle myöhässä ja joskus epätäydellisinä. Koheesiorahasto on luonnollisestikin pyytänyt toimivaltaisia viranomaisia kiinnittämään huomiota tähän seikkaan ja kehottanut niitä korjaamaan tilanteen. Seurantakomiteat kokoontuivat seuraavasti: 5. 1. 1 Espanja Kaksi seurantakomitean kokousta pidettiin vuonna 1995 Madridissa, 16 päivänä maaliskuuta ja 10 päivänä lokakuuta 1995. Niiden puheenjohtajana oli suunnittelusta vastaava pääjohtaja julkisesta rakentamisesta, liikenteestä ja ympäristöstä vastaavan ministeriön (MOPTMA) sekä sellaisten järjestöjen kuin IRYDA, ICOMA, MINER ja AENA avustuksella. Komission valtuuskunnan, jonka johtajana oli koheesiorahaston johtaja, muodostivat sen yksikön päällikkö, joka oli vastuussa Espanjaa koskevista hankkeista koheesiorahastossa, PO XI:n edustaja (ympäristö, ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu), PO XVI. E:n edustaja (aluepolitiikka ja koheesio), PO XX:n edustaja (varainhoidon valvonta), EIP:n edustaja ja Euroopan unionin Espanjan edustuston jäsen. Seurantakomitean kolmas kokous f 16 päivänä maaliskuuta): Tämän kokouksen aikana tuotiin esille tiettyjä näkökohtia, jotka koskivat julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjä, kuten tiettyjen soveltuvien toimenpiteiden toteuttamista, joiden tarkoituksena on korjata tilanteita, jotka eivät ole tähän alaan kuuluvien direktiivien mukaisia, sekä yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka Espanjan viranomaiset aikovat antaa välttääkseen mahdollista kaksinkertaista rahoitusta eri rakennerahastoista. Keskustelun ansiosta on myös voitu täsmentää menettely niiden määrärahojen takaisin perimiseksi, joita ei ole sidottu hankkeisiin, joiden lopulliset kustannukset ovat alhaisemmat kuin arvioidut kustannukset. 76 Arvioitiin 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä toteutetut hankkeet. Komissio arvioi hankkeiden toteurumistasoa ja sen kehitystä suhteessa viimeiseen yleisesti tyydyttävään komiteaan, ottaen huomioon erityisesti sen, että vuoden 1994 marraskuun ja joulukuun aikana hyväksyttiin useita hankkeita. Kolme hanketta kuljetuksen alalla saatiin päätökseen, joko hankkeiden toteuttamisen tai rahoituksen osalta: hankkeet n:o 93. 11. 65. 020 Majarabiquen eritasoliittymä; 93. 11. 65. 031 El Hierron lentokentälle pääsy; ja 93. 11. 65. 032 Tènerife Norten lentokenttä. Lisäksi keskusteltiin autonomisten alueiden ja paikallishallintojen mahdollisuudesta osallistua omien hankkeidensa hallintoon tai silloin, kun hankkeet koskevat niitä suoraan. Päätettiin, että Espanjan viranomaisten oli tehtävä erityisjärjestely, mutta että joka tapauksessa näiden hallintojen osallistuminen seurantakomiteoihin olisi kahdenvälisen neuvottelun säätelemää keskushallinnon, autonomisten alueiden ja paikallishallintojen välillä. Seurantakomitean neliäs kokous (10 päivänä lokakuuta): Komission aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavan pääosaston pääjohtaja avasi istunnon ja korosti hankkeiden paremman hallinnon, toimien paremman perusteltavuuden ja komission toiminnalle annettavan lisäarvon merkitystä. Edellisen kokouspöytäkirjan luonnos voitiin hyväksyä. Näin ollen päätettiin, että luonnosten muutokset voidaan esittää tilaisuuden tullen seurantakomitealle, mutta kustannusten tukikelpoisuutta koskeva päivämäärä vastaa Espanjan viranomaisten koheesiorahastolle esittämän muutosta koskevan kirjallisen pyynnön päivämäärää. Päätettiin myös, että alueelliset viranomaiset, autonomiset ja paikalliset alueet osallistuvat näiden hallintojen järjestämien hankkeiden hallintoon sekä hankkeisiin, joissa nämä hallinnot ovat suoraan osallisina. Ottaen huomioon näiden hankkeiden tulevan kehityksen, niiden määrän ja monimutkaisuuden, erityisiä alakomiteoita seurantaa varten voidaan ehdottaa autonomisille alueille ja paikallisille viranomaisille. Tutkimus jokaisen hankkeen toteuttamisen tilasta 30 päivänä kesäkuuta 1995 on tehty. Komissio otti puolestaan esille ongelman, toteuttamisen myöhästymiseen ympäristön ja liikenteen alalla. Useat hankkeet ovat itse asiassa kokeneet muutoksia suhteessa alkuperäisiin suunnitelmiin, joko niiden tukikelpoisten kustannusten, aikataulun tai rahoitustason osalta. Tietty määrä hankkeita, erityisesti liikenteen alalla, on saatu päätökseen. liittyy hankkeiden joka Komissio on esittänyt seuraavat havainnot eri kysymyksistä, jotka liittyvät hankkeiden tutkimiseen, niiden seurantaan ja hoitoon: - uudet tukihakemukset: valvotaan sitä, että lomakkeet on täytetty asianmukaisesti; - fyysiset osoittimet: niiden olisi oltava samanlaisia kunkin hanketyypin osalta ja vahvistettuja ennen päätöksen tekemistä; 77 - ryhmitellyt fyysiset osoittimet: ne olisi esitettävä hankekohtaisesti maksupyynnön yhteydessä; - seurantalomakkeet: koska kyse on ryhmästä hankkeita, lomakkeen mukana olisi oltava hankekohtainen erittely; - hankkeiden käyttöönotto: komission olisi osallistuttava rahoitettuja hankkeita koskeviin tärkeisiin tilaisuuksiin, kuten asetuksessa (EY) N:o 1164/94 säädetään. Seurantakomitean seuraava kokous on vahvistettu vuoden 1996 huhtikuun viimeiseksi viikoksi. 5. 1. 2 Portugali Seurantatoimet edistyivät vuonna 1995, kuten komissio oli toivonut. Kolme seurantakomitean kokousta pidettiin vuonna 1995 seuraavasti, 13. 3. 1995, 17. 7. 1995 ja 26. 1. 1996. Nämä kokoukset pidettiin komitean sisäisen järjestyksen mukaisesti, joka hyväksyttiin 30. 6. 1994 sen toisessa kokouksessa. Rahaston tehokkaan hallinnon perusvälineenä toimineet kokoukset sallivat erityisesti: - tiedonvaihdon eri kansallisten ja yhteisön osallistujien kesken rahastojen hoidon alalla;. - tiettyjen rahaston toteutusta varten määriteltyjen sääntöjen tulkinnan kehittämisen ja mukautuksen; - toimien erittelyn eri aloilla; - jokaisen hankkeen toteuttamisen erittelyn ja ratkaisujen etsimisen mahdollisten kohdattujen vaikeuksien poistamiseksi, joista yleisimmät liittyvät päättymispäivän, rahoitustason ja hankkeiden fyysisen määrittelyn noudattamiseen; - tulevaisuudessa esitettävien hakemusten tutkiminen, erityisesti ympäristöön ja liikenteeseen liittyvien alojen voimavarojen "tasapainottamisen" kannalta. Ottaen huomioon hankkeen 94/10/65/005 - Tagejoen uusi ylitys Lissaboniin mentäessä - tärkeyden, komissio on päättänyt erityisen sellaisen seurantakomitean luomisesta13, jolla on omat sääntönsä. Tämän vuoksi vuoden 1995 kuluessa erityinen seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa, eli 18. 7. 1995 ja 26. 10. 1995. Nämä kokoukset mahdollistivat sisäisten sääntöjen laatimisen ja hyväksymisen, fyysisten osoittimien vahvistamisen komission vaatimusten mukaisesti, jotta se voisi arvioida hankkeen todellisen edistymisvaiheen. Tämä mahdollisti maksupyynnön vapauttamisen ei-automaattisen sitoumusosan osalta vuonna 1995. Komissio on antanut tiedoksi näissä tilanteissa, että se valvoo hyvin tarkasti tästä hankkeesta ympäristölle aiheutuvia seurauksia ja on painottanut asiaankuuluville elimille, erityisesti 13 päätös K(94) 3905, 21. 12. 1994 78 CAO. Ue (Comissäo de Acompanhamento da Obra) ja CEMA:lle (Centra de Estudos e Monitorizaçao), että tuen myöntämispäätökseen sisältyviä ympäristölausekkeita on noudatettava tarkasti. Tarkastuskäynnin yhteydessä 26. 10. 1995 on järjestetty eri työmailla käynti. 5. 1. 3 Kreikka Koheesiorahaston hankkeiden seurantakomitea kokoontui neljä kertaa vuonna 1995, eli maaliskuussa, heinäkuussa ja lokakuussa (liikenne) sekä marraskuussa (ympäristö). Syksystä lähtien koheesiorahaston hankkeiden seurantakomitea on ollut jaettuna kahteen osaan, jotka kokoontuvat erikseen, yksi liikennettä koskevien hankkeiden osalta, toinen ympäristöä koskevien hankkeiden osalta. Tämä komitea, jonka puheenjohtajana toimii valtiovarainministeriön pääsihteeri, muodostuu seitsemän muun koheesiorahaston toimiin liittyvän asianomaisen ministeriön pääsihteereistä, komission edustajista, eli koheesiorahaston ja komission muiden asiaankuuluvien osastojen ja pääosastojen edustajista, EIP:n edustajista, Kreikan ministeriöiden edustajista, kuntaryhmittymien ja yksittäisten kuntien edustajista, jotka toimivat rakennuttajina. Koheesiorahaston seurantakomitean sääntöjä on muutettu, jotta voitaisiin järjestää alueellisten ja paikallisten viranomaisten edustus (kaksi paikkaa) sekä työmarkkinaosapuolten edustajan mukanaolo. Komiteassa on tutkittu päätös- ja hankekohtaisia yhteenvetotaulukolta sekä hankekohtaisia kertomuksia. Komissio tutkii huolellisesti yhteisön politiikkojen noudattamista. Erityisesti suuriin hankkeisiin koheesiorahasto soveltaa Kreikan viranomaisten ja komission kesken julkisten hankintojen alalla sovittuja horisontaalisia suuntaviivoja; näitä ovat suurten hinnanalennusten valvonta ja alkuperäisten kokonaiskustannusten rajoissa pysytteleminen ilman perusteettomia lisäkustannuksia. Kun kyse on ympäristöpolitiikasta, Kreikan viranomaiset suhtautuvat myönteisesti ympäristöön liittyvien lupien myöntämiseen. Komissio on tutkinut rajoitetun määrän valituksia. Jok* tapauksessa koheesiorahasto vaatii yhteisön politiikan noudattamista tällä alalla ja liittää vaatimuksensa myöntämäansä rahalliseen tukeen. Se on myös keskeyttänyt maksamisen yksittäisissä tapauksissa. Mitä tulee hankkeiden fyysiseen ja rahoitukselliseen toteutukseen vuonna 1995, toteutus ympäristöalalla on (keskimäärin 72 prosenttia marraskuussa). Pienien ympäristöhankkeiden osalta (hankkeiden vaiheet) keskimääräinen toteutus nousee 95 prosenttiin marraskuussa. Suuri osa näiden hankkeiden ensimmäisistä vaiheista on saatettu päätökseen. tyydyttävää Sitä vastoin liikenteen alalla ei vielä ole saavutettu haluttua tahtia. Viimeisen seurantakomitean lokakuulta olevien tietojen mukaan toteutus kuljetuksen alalla 33 prosenttia. Ottaen huomioon, että suuri määrä hankkeista on vapautettu ja siirretty - teiden osalta - vuoden loppuun, koheesiorahasto odottaa parempaa toteutusta tulevaisuudessa. Joka tapauksessa maksuja ei edelleen suoriteta Pathén ja rautatiehanlckeiden osalta. Näille hankkeille ei ole vielä nimitetty johtajaa. 79 Evinos-hankkeen erityinen seurantakomitea kokoontui kolme kertaa vuonna 1995, eli helmikuussa, heinäkuussa ja lokakuussa. Tämä hanke on ollut koheesiorahaston asiantuntijoiden tutkimusten ja fyysisen, rahoitukseen liittyvän ja teknisen seurannan kohteena. Neuvoa-antava koordinointikomitea, joka muodostuu kansainvälisesti maineikkaista henkilöistä, perustettiin valintojen ohjaamiseksi ja tämän hankkeen töiden jatkumisen varmistamiseksi. Hankkeen toteutus etenee normaalisti (100 prosenttia tunnelista, yli 60 prosenttia padosta). Kiireellisimmät toimenpiteet on tehty, eli tekninen pato on rakennettu. Näin pääkaupungin vedensaanti on varmistettu keväästä 1995 alkaen. 5. 1. 4 Irlanti Irlannin valvontakomitea kokoontui kaksi kertaa, 23 päivänä helmikuuta ja 25 päivänä kesäkuuta. Komitean edustus pysyi samana kuin millaiseksi se sovittiin vuonna 1994, eli koheesiorahasto ja muut asiaan kuuluvat osastot tai pääosastot ja Irlannin hallituksen mmisteriöiden edustajat, jotka ovat vastuussa koheesiorahastolta joille valtiovarainniinisteriö antaa käyttöön puheenjohtajan ja sihteeristön. EIP:a pyydettiin osallistumaan molempiin kokouksiin, mutta se ei kyennyt lähettämään edustajaa kumpaankaan tilaisuuteen. talouden aloista, ja tukea saavista Komitean saamat tiedot olivat paljon paremmat verrattuna siihen, mitä oli saatavilla ensimmäisissä kokouksissa vuonna 1994, ja komitean työ oli paljon tuottavampaa ja onnistuneempaa. Hankkeiden osalta tapahtunut edistys on yleisesti ottaen tyydyttävää, vaikka komissio ilmaisikin huolestumisensa monien hankkeiden kuluja koskevan aikataulun uudelleen järjestämisestä ja kulujen siirtämisestä tuleviin vuosiin. Jokainen kokous myös paljasti tarpeen tehdä lukuisia muutoksia hankkeisiin, erityisesti päättymispäivien ennustamiseksi. Vuonna 1995 aiottiin pitää kolme seurantakokousta, jotka kuvastaisivat komission halua vahvistaa seurantatehtävää pitämällä joka vuosi kolme kokousta kahden sijasta, kuten oli ollut aikaisemmin. Irlannin viranomaiset olivat periaatteessa suostuneet tähän järjestelyyn. Vuoden kolmas kokous, jota oli suunniteltu joulukuun 12 päiväksi, siirrettiin kuitenkin vuoden 1996. alkuun valtiovarainministeriön pyynnöstä, joka mainitsi syyksi muut työkiireet. Komissio pyysi heinäkuun 25 päivän kokouksessa, että elinten, jotka olivat suoranaisesti vastuussa hankkeiden täytäntöönpanosta (useimmissa tapauksissa paikalliset viranomaiset), olisi oltava edustettuina komitean tulevissa kokouksissa. Vuoden 1995 lopussa Irlannin viranomaiset miettivät, mihin käytännön järjestelyihin olisi ryhdyttävä komission pyynnön täyttämiseksi. 5. 2 KOMISSION VALVONTATEHTÄVÄT Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 12 artiklan mukaisesti komissio on toteuttanut sarjan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa toisaalta jäsenvaltioiden tukihakemuksiaan varten antamien ilmoitusten perusteltavuus, toisaalta koheesiorahaston taloudellista tukea saaneisiin hankkeisiin liittyvien hallinnollisten asiakirjojen ja tositteiden olemassaolo. 80 Valvontatehtävät jotka komission yksiköt ovat suorittaneet vuonna 1995 hyväksyttyjen hankkeiden hallinnon seurannan ja moitteettoman toteuttamisen yhteydessä, ovat seuraavat: 5. 2. 1 Espanja Pääosasto XVI/E:n tehtävät Hankkeiden valvonta 3. - 7. 4. 1995: 93/11/65/006: tie N 340 Adra 93/11/65/016: tie N 234 tieosuus Gilet-Soneja 93/11/61/081: vesihuolto, Aramon tunneli 93/11/61/091 -096:PITMA 091: jätevesien vähentäminen ja puhdistaminen 092: oliiviöljyn valmistuksen yhteydessä syntyneen jäteveden poistaminen 093: teollisuusjätteiden hoito 094: käytettyjen öljyjen hoito 095: säiliöiden pesuvesien talteenotto, lastiruumien pohjien puhdistaminen ja alusten puhdistaminen 096: maaperän parantaminen 93/11/65/024: Madridin ja Valencian välinen rautatielinja, rataosuus Fuente la Higuera-Jativa 93/11/61/001: San Sebastianin vesien puhdistaminen 93/11/61/021: Tajon eroosion valvonta Pääosasto XX/A:n tehtävät Hankkeiden valvonta 13. - 17. 2. 1995 ja 4 - 11. 10. 1995 93/11/65/002: Rias Bajaksen moottoritie 93/11 /65/018: Trinidadin ja Montagnatin välinen moottoritie 93/11/61/097: metsien kehittäminen ja hyödyntäminen 5. 2. 2 Portugali Pääosasto XVI-E:n tehtävät Hankkeen valvonta 14. 3. 95: 93/10/65/025: IC17 CRIL, Algésin ja Buracan välinen tieosuus Hankkeiden valvonta 13. - 14. 7. 95: 93/10/65/001: Pohjois-Portugalin rautatielinjan uudenaikaistaminen 93/10/65/010 ja 93/10/65/031 : Beira-Aitan rautatielinjan uudenaikaistaminen Pääosasto XX-A:n tehtävät Hankkeiden valvonta 29. 5. - 2. 6. 1995: 93/10/65/011 : Lissabonin ulkoinen kehätie CREL 93/10/61/001: Lissabonin vedenjakeluverkko 93/10/61/012: Castelo do Boden kanavoinnin vahvistus 81 5. 2. 3 Kreikka Pääosasto XVI/E:n tehtävät 21. -22. 12. 1994: Hankkeen 93/09/65/004 valvonta: Igoumenitsan sataman rakentaminen 12. - 13. 7. 1995: Hankkeen 93/09/61/063 valvonta: Mytilinin vedenjakeluja viemäreiden rakentaminen 16. - 17. 8. 1995: Hankkeen 93/09/61/008 valvonta: Krya Livadian suojeluja kehittäminen Pääosasto XX/A:n tehtävät Hankkeiden valvonta 23. - 27. 10. 1995: 93/09/65/009: Evagelismos-Leptokaryan rautatielinjan kaksinkertaistaminen 93/09/65/006: Paleofarsalos-Kalambakan rautatielinjan laajentaminen 93/09/65/005: Pireuksen ja Pezaman välisen tien ohikulkutie 93/09/61/070: Goulandris luonnonhistoriallinen keskus 94/09/15/001 : Tekninen apu 95/09/65/034: Pireuksen sataman ja Thirassion välinen rautatieyhteys 94/09/65/004: Pireuksen, Ateenan ja Thessalonikin välisen rautatielinjan sähköistäminen 5. 2. 4 Irlanti Pääosaston XVI-E tehtävät Hankkeiden valvonta 5. - 8. 9. 1995 93/07/61/001 : Claran ja Raheenmoren suot 93/07/61/031 : Wexfordin jätevedenpoistojärjestelmä 93/07/61/039: Ballymountin jäteverkosto 93/07/65/012: Belview'n sataman kautta kulkeva rautatielinja Tekniseen tutkimukseen liittyvät tehtävät jotka on suoritettu tieteellisten neuvonantajien avustuksella. Erityiset tehtävät hankkeiden ja/tai töiden teknisen edistymisen arvioimiseksi annettiin konsulteille, jotka on valittu tätä tehtävää varten asetuksessa säädetyn teknisen tuen mukaisesti. 5. 3. EIP:N ROOLI EIP:n roolista koheesiorahaston hankkeiden seurannassa säädetään nimenomaisesti neuvoston asetuksessa, jossa säädetään, että Euroopan investointipankilla on edustaja jokaiseen edunsaajajäsenvaltioon perustetuissa seurantakomiteoissa. EIP:n osallistuminen komiteoihin on ollut tehokasta. Pankki on toisaalta kutsuttu osallistumaan erityisiin seurantakomiteoihin, jotka on perustettu tai jotka tullaan perustamaan suurten hankkeiden seurantaa varten. Tämä osallistuminen on erityisen välttämätöntä, kun kyse on suurista hankkeista, joille se on myöntänyt lainoja. 82 säädetyn yhteistyön jolla on hallussaan omat Tämän asetuksessa seurantamenetelmänsä niiden hankkeiden osalta, joita se rahoittaa, antaa komissiolle teknistä tukea niissä hankkeissa, joiden kulujen osittaisen rahoituksen se on jo varmistanut ja joiden osalta jäsenvaltio anoo lainan lisäksi tukea koheesiorahastosta. lisäksi EIP, 5. 4 PETOS JA EPÄSÄÄNNÖNMUKAISUUDET Neuvoston asetuksen N:o 1164/94 12 artiklan mukaisesti edunsaajajäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet epäsäännönmukaisuuksien estämiseksi ja ryhtyäkseen toimenpiteisiin niitä vastaan. Lisäksi niiden velvollisuuksiin kuuluu periä takaisin väärinkäytön tai laiminlyönnin vuoksi menetetyt varat. Yleinen sääntö on, että jäsenvaltioilta todennäköisesti myös peritään takaisin perusteettomasti maksetut määrät. Jäsenvaltiot ovat myös velvoitettuja ilmoittamaan komissiolle niistä toimenpiteistä, jotka ne toteuttavat petoksen valvomiseksi ja estämiseksi. Niiden on ilmoitettava komissiolle erityisesti luoduista hoito- ja valvontajärjestelmistä ja saatettava komission saataville kaikki asiaan kuuluvat kansalliset valvontaa koskevat kertomukset. Hyväksymällä vuonna 1994 komission asetuksen N:o 1831/94 komissio antoi yksityiskohtaiset täytäntöönpanoa koskevat säännöt edunsaajajäsenvaltioiden liittyvien velvollisuuksien soveltamisesta. Tämä sääntöjen sarja koskee erityisesti tiedotusjärjestelmän järjestämistä epäsäännönmukaisuuksien osalta. Kannustaakseen jäsenvaltioita toimimaan jäsenvaltiolle aiheutuvat komissio voi osallistua oikeudellisiin kustannuksiin, jotka oikeudenkäynneistä, jotka koskevat perusteettomasti maksettujen määrien takaisin saamista. koheesiorahastosta rahoitukseen tapahtuvaan komission paikan päällä Vuonna 1995 komissio ei saanut yhtään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1164/94 mukaisesti hyväksyttyihin hankkeisiin liittyviä petosta tai epäsäännönmukaisuutta koskevaa kertomusta. Toisaalta havaittiin epäsäännönmukaisuuksia ja hallinnollisia ongelmia. Komissio ei ole vielä täysin vakuuttunut siitä, että jäsenvaltiot ovat ymmärtäneet täydellisesti velvollisuuksiensa merkityksen edellä mainittujen asetusten yhteydessä. Komissio on siitä syystä alkanut järjestää tiedotusseminaareja lisätäkseen hallitusten tietoisuutta asioista ja kokemusten vaihtoa varten. Komissio tulee jatkamaan tätä tiedostuskampanjaa. tarkastusten tekemien aikana 5. 5 VIREILLÄ OLEVAT OIKEUDENKÄYNNIT Komissio ei ole tietoinen petosta koskevista koheesiorahaston rahoituksen yhteydessä esiintyvistä summien takaisinperinnästä annettuun asetukseen (EY) N:o 1831/94 liittyvistä vireillä olevista oikeudenkäynneistä. perusteettomasti maksettujen epäsäännönmukaisuuksista ja 83 6 LUKU TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU TIEDOTUS- JA MAINONTATOIMENPITEET 6. 1 EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE TIEDOTTAMINEN Koheesiorahastosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1164/94 14 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan mukaisesti komissio esittää tarkastelua ja lausuntoa varten rahaston toimintaa koskevan vuosikertomuksen Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 6. 1. 1 Euroopan parlamentti Euroopan parlamentti on antanut kaksi päätöslauselmaa, ensimmäisen 29 päivänä kesäkuuta 1995 koheesion rahoitusvälinettä koskevasta vuosikertomuksesta 1993/94 (KOM(95)l) ja toisen 5 päivänä maaliskuuta 1996 täydentävästä vuosikertomuksesta (KOM(95)222) vuoden 1994 siltä osalta, jota rahoitusvälinettä koskeva kertomus ei kata. Niissä parlamentti on ilmaissut tyytyväisyytensä sekä rahoitusvälineen että koheesiorahaston täytäntöön panemiseen niiden luomisesta lähtien. Se on pitänyt erityisen myönteisenä kaikkien epäsäännönmukaisuuksien ja petosten puuttumista, talousarvion asianmukaista toteuttamista, Euroopan investointipankin osallistumista hankkeiden arviointiin ja seurantaan, ympäristöön liittyvän vesi- ja jätealan pitämistä kiireellisenä ja tärkeänä sekä liikenne- ja ympäristöalan välistä hankkeiden tasapainotetumpaa jakautumista, joka on voitu toteuttaa vuoden 1994 kuluessa. Euroopan parlamentti on kuitenkin ottanut esille useita asioita, jotka ovat koskeneet erityisesti hankkeiden valintaa, seurantaa ja valvontaa sekä arviointia. Hankkeiden valinta: Hankkeet sijoittuvat tavoitteeseen 1 kuuluville Espanjan alueille: katso tämän kertomuksen jakso 4. 7. 1. Liikenteen ja ympäristön välinen tasapaino: komissio on pyrkinyt vähentämään epätasapainoa, joka ilmeni koheesion rahoitusvälineen ensimmäisen toimintavuoden aikana. Se osoitti tätä koskevan kirjeen koheesiövaltioille, ja vuoden 1994 jälkimmäisenä vuosipuoliskona jako kahden alan välillä tasapainottui. Komissio on lisäksi kiinnittänyt jäsenvaltioiden huomion maantieliikenteelle myönnettyyn liian suureen osuuteen. Edistääkseen rautatiekuljetuksia, joita koskevia hankkeita ei ole riittävästi, 84 koheesiorahasto järjesti osaltaan kesäkuussa 1995 rautatiepäivän, johon kutsuttiin teollisuuden edustajat ja edunsaajajäsenvaltioiden rautatieyhtiöt (katso tämän kertomuksen jakso 4. 4). Maan eroosio ja aavikoituminen: komissio on täydellisen tietoinen vakavista ongelmista, joita liittyy maan eroosioon ja aavikoitumiseen. Tästä syystä vesihuolto on yksi sen painopistealueista. Useita tutkimuksia on rahoitettu erityisesti Iberian niemimaan vesihuollon osalta. Kaikkein syrjäisimmät alueet: komissio on valmis rahoittamaan koheesiovaltioiden esittämiä hankkeita, jotka sijoittuvat näille alueille, edellyttäen, että ne vastaavat Euroopan laajuisten verkostojen ensisijaisuusperiaatteita tai kuuluvat viidenteen ympäristöohjelmaan. Se on myös rahoittanut sekä liikenne- että ympäristöalan hankkeita erityisesti Madeiralla ja Kanarian saarilla. Seuranta ja valvonta Seurantakomiteat kokoontuivat useammin vuonna 1995 eli kaksi - kolme kertaa vuodessa. Suurten hankkeiden seurantaa varten luotiin erityisiä seurantakomiteoita. Säännöllisiä valvontatehtäviä suoritetaan kaikissa koheesiomaissa. (Katso tämän kertomuksen 5. 1 ja 5. 2 jakso). Rahaston varojen käytön valvonnan varmistamiseksi komissio ja jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön seurantajärjestelmän, joka mahdollistaa töiden edistymisen varmistamisen jokaista hanketta koskevien fyysisten ja rahoitukseen liittyvien osoittimien avulla. Näitä tietoja tutkitaan seurantakomiteoissa ja ne otetaan huomioon myönnettäessä jäsenvaltiolle varoja rahastosta. Jokainen hanke arvioidaan ennakolta sen taloudellisen perusteltavuuden ja sääntöjen ja yhteisön politiikkojen noudattamisen varmistamiseksi. Komissio hyötyy toimielintensä asiantuntemuksen tehtävässä. Varojen käyttöä valvotaan seurantakomiteoissa ja paikan päällä tehtävissä tarkastuksissa. ja EIP:n tuesta tässä Hankkeiden arviointi Hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnin osalta (direktiivi 85/337/ETY), komissio varmistaa järjestelmällisesti, että säännöksiä on noudatettu ja tutkii jäsenvaltioiden antamia tietoja. Se myös suorittaa erityistarkastuksia (katso tämän kertomuksen jakso 4. 3). Tekeillä on myös tutkimus hankkeiden kannattavuudesta ja niiden kyvystä synnyttää tuloja. Hankkeiden sosiaalis-taloudellista vaikutusta koskevan tutkimuksen suorittaminen on uskottu London School of Economicsille ja on julistettu rajoitettu tarjouspyyntö "saastuttaja maksaa" - periaatetta koskevan tutkimuksen tekemistä varten. (Koheesiorahaston hankkeiden sosiaalis-taloudellinen vaikutus: katso tämän kertomuksen jakso 4. 6). 6. 1. 2 Talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea Talous- ja sosiaalikomitea on 20 päivänä joulukuuta 1995 antanut lausunnon koheesion rahoitusvälineen vuosikertomuksesta 1993/1994 sekä koheesiorahaston täydentävästä vuosikertomuksesta 1994. i 85 Alueiden komitea antoi 21 päivänä syyskuuta 1995 omalta osaltaan lausuntonsa koheesion rahoitusvälineen vuosikertomuksesta 1993/1994. Useat Euroopan parlamentin jäsenten esiin tuomista näkökohdista, jollaisia on mainittu edellisessä kohdassa, vastaavat myös niitä, jotka on tuotu esiin kyseisissä kahdessa elimessä. Näiden yhteisten huomioiden lisäksi talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean jäsenet ovat erityisesti esittäneet hankkeiden valintaa, valmistaviin tutkimuksiin ja tekniseen apuun varattuja summia sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa neuvottelua koskevia huomioita. Hankkeiden valinta Yksi hankkeiden tärkeimmistä valintaperusteista on se, onko niillä merkittävää vaikutusta. Tämä koskee erityisesti laajuudeltaan pienempiä, mutta vaikutukseltaan merkittäviä hankkeita, jotka koheesiorahasto on täysin valmis rahoittamaan. Tämä tapahtuu tietysti rahaston sääntöjen mukaisesti ja ottaen huomioon sen tosiasian, että hankkeen vähimmäiskustannukset ovat periaatteessa kymmenen miljoonaa ecua. ilmoittanut hylättyjen rahoituspyyntöjä koskevien Koheesiorahasto ei ole virallisesti hankehakemusten määrää. Kun otetaan huomioon asiakirjojen tutkintaan kuluva aik^ tämäntyyppisten tilastojen paikkansapitävyys olisikin itse asiassa kyseenalainen. Voidaan kuitenkin todeta, että hankkeen hylkäämisen olennaisimmat syyt ovat olleet kustannusten tukikelpoisuuden puuttuminen, julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen noudattamatta jättäminen ja se, että hankkeet eivät noudata yhteisön ympäristöä koskevia direktiivejä. Valmistavat tutkimukset ja tekninen apu Varatut rahamäärät, vaikkakin vaatimattomat, ovat kuitenkin kolminkertaistuneet vuonna 1995 vuoteen 1994 verrattuna. Komissio hyödyntää myös sisäisiä valmiuksiaan, mikä ei näy numerotiedoissa. Työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten kanssa neuvottelu Talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean jäsenten havainnot työmarkkinaosapuolten ja talouselämän osapuolten kanssa käydyistä neuvotteluista on otettu huomioon. Jäsenvaltiot ovat yhdistäneet tehokkaasti neljän koheesiomaan seurantakomiteoissa kuntien ja alueiden edustajia, kuten komissio on vaatinut. Tässä yhteydessä koheesiorahasto järjesti asianosaisten kuulemisen, jonka tarkoituksena oli ottaa vastaan ehdotuksia ja näkökohtia ja näin ottaa asianosaiset paremmin huomioon. kansallisten Neuvoteltaessa painopistealueiden määrittelemiseksi komissio sitä vastoin arvioi, että tältä osalta päätösvalta kuuluu jäsenvaltiolle. sosiaalikomiteoiden kansallisten talous- kanssa ja 86 6. 2 JÄSENVALTIOILLE TIEDOTTAMINEN Koheesiorahastosta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1164/94 säädetään 14 artiklan 1 kohdan 3 alakohdassa jäsenvaltioille tiedottamisesta rahaston toimien osalta. Komission poliittisten sitoumusten perusteella koheesiorahasto järjestää puolivuosittain tiedotuskokouksia jäsenvaltioille. Kaksi kokousta järjestettiin 7 ja 8 päivänä joulukuuta 1995, joiden aikana jäsenvaltiot saivat kyseistä tarkoitusta varten faktatietoja. 6. 3 TYÖMARKKINAOSAPUOLILLE TIEDOTTAMINEN Kaksi kokousta järjestettiin myös työmarkkinaosapuolten aloitteesta (talous-ja sosiaalikomitea, Julkisten yritysten Euroopan keskus, EUROCHAMBRES ja työnantajajärjestöjen liitto) 17 päivänä helmikuuta ja 12 päivänä lokakuuta 1995, jotta ne voisivat seurata koheesiorahaston toimia, valittuja hankkeita,, liikenteen infrastruktuurien ja ympäristöalan hankkeiden välistä jakaumaa sekä saada laajan käsityksen koheesiorahaston hankkeiden kehityksestä. teollisuuden ja EY:n 6. 4 ASIANOSAISTEN TAHOJEN TIEDOTUSKOKOUKSET 6. 4. 1 Asianosaisten kuuleminen Komissaari Wulf-Mathiesin aloitteesta komissio on aloittanut asianosaisten tahojen kuulemisen varmistaakseen paremmin koheesiorahaston täytäntöönpanon tehokkuuden sekä sen hallinnon suuremman avoimuuden. Koheesion rahoitusvälinettä koskevan kyseisen kuulemisen aikana saatavilla olevan vuosikertomuksen 1993/1994 jakelu on ollut laaja. Sen tarkoituksena on ollut kansalaisten ja asianosaisten tahojen koheesiorahaston toimintaa koskevien tietojen lisääminen ja noudatettua politiikkaa koskevan keskustelun kannustaminen. Kyseisen kertomuksen perusteella alueellisten ja paikallisten toimitahojen osallistuminen on ollut ennakoitua vähäisempää. Koheesiorahasto on tutkinut näitä näkökohtia ja on ottanut asialliset huomautukset huomioon hallinnossaan. 6. 4. 2 Rautatiepäivä Rautatiealaa koskevien hankkeiden edistämiseksi koheesiorahasto järjesti 26 päivänä kesäkuuta 1995 Brysselissä "Rautatiepäivän", johon osallistuivat koheesiovaltioiden rautatieyhtiöiden ja alan teollisuudenalojen ja järjestöjen edustajat sekä komission yksiköt. Tämän kokouksen aikana neljällä rautatieyhtiöllä oli mahdollisuus esitellä lyhyen ja pitkän aikavälin investointisuunnitelmansa ja määritellä ensisijaiset valintansa toteutuksen, varusteiden ja materiaalin osalta. Muun muassa kysymys pääsystä Iberian niemimaalle, jossa ongelmallista on se, että raiteet siellä poikkeavat muiden Euroopan maiden standardeista, sekä luotijunat ovat synnyttäneet laajan ja kiinnostavan keskustelun. 87 6. 4. 3 Tiedotuskokoukset Toisistaan voidaan erottaa kahdentyyppisiä koheesiorahaston järjestämiä tiedotustoimia: rahaston aloitteesta sekä komission valtuuskuntien ja valiokuntien avustuksella järjestetyt tiedotustoimet sekä eri toimielinten aloitteesta järjestetyt tiedotustoimet. Niiden ohjelmat ovat lähes samat eli asioita esitellään ja selvitetään kahden tunnin ajan erilaisten audiovisuaalisten materiaalien avulla. Tätä joko seuraa tai edeltää lehdistökonferenssi. ja sen olemassaolon syistä, Osanottajien käytössä ovat myös koheesiorahastoa koskevat toiminnasta ja rahoitetuista hankkeista kertovat asiakirjat. Erityisiä tiedotuspyrkimyksiä on toteutettu komissiossa ja Euroopan unionin muissa toimielimissä. Seuraavat kokoukset pidettiin vuonna 1995: Sevilla, 14. 3. 1995 Seminaari aiheesta "Euroopan unionin rahastot: rakennerahastot ja koheesiorahastot", joka oli tarkoitettu liike-elämän ja valtionhallinnon edustajille, järjestettiin Junta de Andalucian, Consejeria de Economia y Haciendan aloitteesta. Siihen osallistui noin 70 henkilöä. Bryssel, 23. 3. 1995 Société Générale de Développementin kanssa Eurobudget 95 :n yhteydessä järjestettiin konferenssi kaupan mahdollisuuksista Euroopan unionin vuoden 1995 talousarvion puitteissa. Tässä yhteydessä esiteltiin koheesiorahasto noin 150 teollisuuspiirien ja liike-elämän edustajalle sekä jäsenvaltioiden virkamiehille. Thuin, 24. 3. 1995 Euroopan instituutioista järjestetyn kurssin yhteydessä Thuinin valtionoppilaitos järjesti konferenssin, jonka nimi oli "Euroopan instituutioiden kehitys: konkreettinen esimerkki Maastrichtin sopimuksen soveltamisesta". Koheesiorahasto toimi malliesimerkkinä yleisölle, joka koostui noin neljästäkymmenestä lukioasteen oppilaasta. Bryssel, 28. 3. 1995 Aluepolitiikkaa ja koheesiota käsittelevän pääosaston XVI aloitteesta koheesiorahastoa esiteltiin paikallisten viranomaisten Euroopan huippukokouksessa, joka pidettiin Brysselissä 27 - 29 päivänä maaliskuuta 1995 Directorian yhteydessä. Yleisö koostui noin 125:stä alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä Keski- ja Pohjois-Euroopan maiden edustajasta. Pariisi, 5. 4. 1995 SNBATI (Syndicat National du Béton Armé, des Techniques Industrialisées et de l'Entreprise Générale, teräsbetonialaa, teollisuustekniikoita ja yleisiä yrityksiä koskeva keskusjärjestö) järjesti yhteistyössä Entreprises Equipement-Francen kanssa koulutus- ja tiedotuspäivän koheesiorahastosta ja yritysten osallistumisesta Euroopan julkisiin hankintoihin noin 40:lle rakennusalan ammattiyhdistyksen jäsenelle. Tämä koulutuspäivä järjestettiin Fédération Parisienne du Bâtimentissa (Pariisin rakennusalan liitto). 88 Ateena, 8. 5. 1995 Euroopan unionin Kreikan teollisuus- ja kauppakamari järjesti yhteistyössä Pireuksen teollisuus- ja kauppakamarin kanssa koheesiorahastoa käsittelevän tiedotusseminaarin, joka oli tarkoitettu Kreikan teollisuuden edustajille. Sataviisikymmentä asianosaisten ministeriöiden jäsentä ja edustajaa osallistui tähän tilaisuuteen. Wien, 6. 6. 1995 Euroopan integraation ja kauppapolitiikan yhteydessä Itävallan kauppakamari esitteli koheesiorahastoa liikemiehille, ministeriöille ja Itävallan ammattikunnille, joita edusti noin sata henkilöä. Erityisesti korostettiin niitä suotuisia taloudellisia vaikutuksia jäsenvaltioiden teollisuuden aloille, jotka aiheutuvat koheesiorahaston edunsaajamaiden osallistumisesta julkisiin hankkeisiin. Bryssel, 23. 6. 1995 Tiedotusta, viestintää, kulttuuria ja audiovisuaalista alaa käsittelevän pääosaston X ja jäsenvaltioissa järjestämien lehdistö- tiedotustilaisuus tiedotustoimien kaupunginjohtajille, lehtimiehille ja Portugalista tulleille neuvonantajille. Osanottajia oli noin 25. sijaitsevien komission pidettiin tiedostustoimistojen koskeva koheesiorahastoa yhteydessä ja Lontoo, 11. 7. 1995 "Waterfront Conference Company" kutsui koheesiorahaston esittelemään toimintaansa seminaariin, joka käsitteli eurooppalaista rahoitusta merisatamien kehittämiseksi. Keskeisenä teemana oli satamien perusrakenteiden ja ylärakenteiden rahoitus julkista rahoitusta koskevien politiikkojen yhteydessä. Noin 100 satamaviranomaisten ja muiden asianosaisten ryhmien edustajaa osallistui tilaisuuteen. Milano, 15. 9. 1995 La Confidustria Lombardiasta järjesti tiedotusseminaarin koheesiorahastosta jäsenilleen ja asianosaisille teollisuudenaloille. Etupäässä painotettiin taloudellista hyötyä, jota nämä yritykset voivat saada osallistuessaan tarjouskilpailuihin koheesiorahaston edunsaajavaltioissa. Noin 30 henkilöä osallistui tähän seminaariin. julkisiin Barcelona, 3. 10. 1995 Patronat Catala pro Europa järjesti koheesiorahastoa käsittelevän seminaarin jäsenilleen ja niille katalonian julkisille viranomaisille, jotka todennäköisesti hyötyvät koheesiorahaston rahoituksesta. Osanottajia oli noin 25. Bryssel, 27. 11. 1995 World Wide Fundiri Euroopan poliittisia kysymyksiä käsittelevän toimiston järjestämän Euroopan unionin rakennerahastoista pidetyn konferenssin yhteydessä koheesiorahasto esitteli toimintaansa noin sadalle asiantuntijalle ja alueelliseen kehitykseen liittyvälle toimitaholle 89 kansallisen, alueellisen ammattiyhdistysten, maanviljelijöiden, sosiaali- ja kuluttajaryhmien edustajille. ja paikallisen hallinnon tasolla sekä teollisuudenalojen, 6. 5 VARAINHOITOA KÄSITTELEVÄ SEMINAARI Barcelona, 2. - 3. 10. 1995 - Kyseessä oli koulutustapahtuma, joka oli tarkoitettu koheesiorahaston Espanjassa rahoitettujen hankkeiden rahoituksesta vastaaville johtajille ja tarkastajille. Se järjestettiin yhteistyössä pääsihteeristön yhteydessä toimivan UCLAF:in kanssa (Unité de Coordination de la Lutte Anti-Fraude, petosten torjunnan koordinointielin). Läsnä oli 150 henkilöä eri ministeriöistä, mukaan luettuina talousministeriö, julkisten töiden (MOPTMA), maatalousministeriö, ministeriö, valtiovarainministeriö ja sisäasianministeriö. Myös 17 yli 500 000 asukkaan autonomista aluetta ja kuntaa osallistui. ympanstöministeriö liikenne- ja 6. 6 KOMISSIONALOITTEESTATOTEUTETUTMAINONTATOIMENPITEET 6. 6. 1 Päätösten julkaiseminen Tärkeimmät tiedot hyväksytyistä hankkeista julkaistaan kaikissa kieliversioissa Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, sellaisina kuin niistä säädetään rahastosta annetussa asetuksessa. Jokaisen hankkeen tärkeimmät tiedot on liitetty tähän kertomukseen. (Liite N:o 1). 6. 6. 2 Tiedotustoimet Barcelonan Ciutat Vellaan suuntautuneen tarkkailu- ja seurantakäynnin yhteydessä 4 päivänä lokakuuta 1995 koheesiorahasto sai paljon julkisuutta lehdistössä ja televisiossa. Tämä toteutettiin yhteistyössä Espanjan keskushallinnon, Katalonian autonomisen alueen ja Barcelonan kunnan kanssa. Kyseisen hankkeen merkitys on itse asiassa suuri ja se muodostaa lajissaan mallin taloudellisen ja sosiaalisen koheesion perusteiden soveltamisesta ja kaupunkiympäristön suojelusta. Kyseinen käynti mainittiin viidesti televisiouutislähetyksissä saman päivän aikana Barcelonan TV2-kanavalla, Katalonian TV3:ssa ja TV4:ssä. Dokumentti tästä laajasta hankkeesta oli viidentoista minuutin "Giravolt" -lähetyksen aiheena TV2:ssa. Koheesiorahaston johtajan ja esitettiin myös Katalonian koheesiorahastoa koskevassa "El Medi Ambent" -ohjelmassa kanavalla TV3. alueen ympäristöministerin autonomisen haastattelu "La Vanguardia" -sanomalehti omisti taloussivuillaan puoli sivua koheesiorahastolle sunnuntaina 8 päivänä lokakuuta 1995, ja noin kahdeksassa paikallislehden kirjoituksessa kerrottiin käynnistä ja kommentoitiin sitä. Lisäksi Madridissa järjestettiin lehdistökonferenssi 10 päivänä lokakuuta 1995 neljännen seurantakomitean kokouksen yhteydessä, jonka tuloksena asianosaisille välitettiin virallinen lehdistötiedote komission Espanjan lehdistö- ja tiedotustoimiston kautta. Espanjassa toteutettiin suurta yleisöä varten myös video siellä rahoitetuista hankkeista. 90 Näiden erityisten lehdistötoimien lisäksi julkaistiin: - lehdistötiedotteet hankeryhmien hyväksymisen yhteydessä, - yleinen tiedote vuoden lopussa tehdystä tilinpäätöksestä. 6. 6. 3 Koheesion rahoitusvälineen ja koheesiorahaston vuosikertomus 1993/1994 Tätä kertomusta on painettu suuri määrä ja sen voi saada joko aluepolitiikkaa ja koheesiota käsittelevän pääosaston painatuskeskuksesta tai koheesiorahaston johtokunnasta. 6. 7 JÄSENVALTIOIDEN TOTEUTTAMAT TOIMET 6. 7. 1 Yleistä Jäsenvaltioilla on velvollisuus toteuttaa mamontatoimenpiteitä koheesiorahaston rahoittamien hankkeiden yhteydessä. Näiden tiedottaa kansalaisille yhteisön varojen toimenpiteiden käyttötarkoituksesta ja korostaa yhteisön merkitystä sellaisten hankkeiden rahoituksessa, joilla on tärkeä vaikutus kyseisten maiden talouteen. tarkoituksena on 6. 7. 2 Luonnos mamontatoimenpiteitä koskevaksi komission päätökseksi Valmisteltavana on luonnos päätökseksi, jonka malli on saanut vaikutteita rakennerahastoihin sovellettavasta päätöksestä. Sekä komission että jäsenvaltioiden osuutta tiedotus- ja mainontatoimenpiteiden toteuttamisessa korostetaan. Se on lähetetty Euroopan parlamentille, kuten koheesiorahastosta annetun asetuksen 14 artiklassa säädetään. 6. 7. 3 Mainontamenetelmät Mainontamenetelmät, joita jäsenvaltioiden on käytettävä, ovat seuraavat: - Sellaisten helposti näkyvien kylttien asettaminen, joista käy ilmi koheesiorahaston tuen suuruus, - tiedonvälitys rahoitetuista hankkeista käyttäen apuna audiovisuaalisia keinoja, - esitteiden, vihkosten ja muiden tiedonlähteiden tuottaminen, - audiovisuaaliset toimenpiteet. 91 Liitteet Liite I Liite II Liite III Vuonna 1995 hyväksytyt hankkeet pääpiirteissään (jotka on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä) - luettelo hankkeista Kaaviot Kartta rautatie- ja tieverkostosta 92 LIITE 1 Vuonna 1995 hyväksyttyjen hankkeiden pääkohdat q3 ESPANJA YMPÄRISTÖ 44 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 1. ffanlfk^Mi nimi: Hiekkarantojen parantaminen ja uudistaminen - 1995 N:o 95. 11. 61. 001 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön - MEH 2. 2 Osoite: P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Costas - MOPTMA 3. 2 Osoite: P* de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Andalusia, Asturia, Baleaarit, Katalonia, Galicia ja Valencia 5. Kuvaus Yhdeksän toimenpiteen sarja, joiden tarkoituksena on pysäyttää nykyinen kasvihuoneilmiön aiheuttama hiekkarantojen eroosio ja siitä aiheutuva merenpinnan kohoaminen sekä aaltojen suunnan muuttuminen: 1. Salinaksen hiekkarannan luonnollisen ulkonäön palauttaminen (Castrillön, Asturia) Hiekkarannan madaltuminen on vähentänyt dyynien antamaa suojaa voimakkaiden myrskyjen vaikutuksilta. Toimenpiteet: Hiekkarannan uudistaminen levittämällä sinne 350 000 m3 merenpohjasta tuotua hiekkaa, jolla on nykyistä hiukan suurempi raekoko siten, että rannalla on varahiekkaa; toimenpide käsittää 2 800 m matkalta rantaa, ja rannan leveys lisääntyy 50 metrillä. 2. Useiden hiekkarantojen luonnollisen ulkonäön palauttaminen (Gozôn-Carreno, Asturia) Hanke sisältää kuusi pientä hiekkarantaa Asturian rannikolta. °[C Toimenpiteet: Paikalle tuodaan 150 000 m3 hiekkaa merestä, jotta kuivan hiekan pinta-alaa lisätään nousuveden ja keskiveden aikana; toimenpiteet koskevat 1 300 m rantaa, ja ne pidentävät rannan leveyttä keskimäärin 40 metrillä. 3. Rantavyöhykkeen uudistaminen PeMscolan hiekkarannalla (Castellônissa) Hanke sijoittuu Benicarlön sataman ja Peöiscolan hiekkatöyrään välille. Sen tarkoituksena on poistaa nykyinen epätasapaino ja parantaa rantaa ja sinne pääsyä; lisäksi nykyistä tietä muuttamalla voidaan ohjata tieliikenne pois alueelta. Toimenpiteet: paikalle tuodaan 1 700 000 m3 hiekkaa merestä rannan pinta-alan lisäämiseksi; aikaisempi tie liitetään rantaan rakentamalla 3 500 m pitkä kävelytie. 4. Magallufin hiekkarannan luonnollisen ulkonäön palauttaminen (Calvia, Mallorca) Tämä Palman lahdessa sijaitseva hiekkaranta on häviämässä, mikä vähentää sen hiekan pinta-alaa. Toimenpiteet: Hiekkarannan laajentaminen tuomalla sinne 111 000 m3 rakeisuudeltaan sopivaa hiekkaa, jotta voitaisiin luoda dynaaminen tasapaino sedimenttien kerrostumisen ja eroosion välille; hanke käsittää 1 035 m pituudelta rantaa ja se lisää rannan leveyttä 50 metrillä. 5. Hiekkarantojen parantaminen San Antonion lahdella (Ibizalla) Alue on rapistumassa ihmisten ja eroosion vaikutuksesta. Toimenpiteet: hiekkarannan uudistaminen 1 550 m pituudelta tuomalla paikalle 390 000 m3 rakeisuudeltaan sopivaa hiekkaa; kahden osittain vedenalaisen aallonmurtajan rakentaminen rannan tasapainottamiseksi; alueelle johtavien kävelyteiden parantaminen. 6. Caposoton hiekkarannan luonnollisen ulkonäön palauttaminen (San Fernando, Cadiz) Toimenpiteet: hiekkarannan uudistaminen 1 500 m matkalta tuomalla paikalle 750 000 m3 hiekkaa läheisistä merenpohjista; batymetriset tatkimukset rannan vaikutusalueella, rannan morfodynaaminen tatkirninen ja meribiosfäärin tutkiminen. 7. Puerto de la Selvän hiekkarannan uudistaminen (Gerona) Alueeseen vaikuttavat ympäristötekijät mereltä ja maalta, jotka aiheuttavat eroosiota. Toimenpiteet: Hiekkarannan uudistaminen tuomalla paikalle 80 000 m3 hiekkaa ja rakentamalla 82 m x 4 m suuruinen aallonmurtaja; hanke käsittää 750 m pituudelta rantaa ja sen seurauksena rannan leveys tulee olemaan 80 m. % 8. Arealongan hiekkarannan uudistaminen (Vicedo, Lugo) Hiekkarantaan vaikuttaa voimakas eroosio, joka on tuhonnut suuren osan vuodenaikojen vaihtelusta johtuvan pinnanmuotojen muutoksia vaimentavasta hiekkatöyräästä. Toimenpiteet: 300 000 m3 hiekkaa (joka on peräisin joko lähialueiden merenpohjasta tai Sor-joen uomasta, meneillään olevien tutkimusten tuloksista riippuen) tuodaan paikalle hiekkarannan entisöimiseksi ennen kuin se joutuu lopullisesti eroosion vaikutuksen alaiseksi. Ranta uudistetaan 1 000 m matkalta, ja hiekkatöyräälle tehdään istutuksia. 9. Pedregalejon hiekkarannan ympäristön entisöiminen (Malaga) Nykyisen infrastruktuurin korvaaminen ulkonäöltään vähemmän huomiota herättävillä ja ympäristövaikutuksiltaan vähäisemmillä rakennelmilla. Toimenpiteet: kahdeksan aallonmurtajan purkaminen ja kolmen rantaan päin kohtisuoran 200 m (joista 150 m meressä) pitkän aallonmurtajan rakentaminen; hiekkarannan uudistaminen ja sen luonnollisen ulkonäön entisöiminen tuomalla paikalle 600 000 m3 hiekkaa. 6. Tavoitteet - taistelu meren aiheuttamaa rantojen eroosiota vastaan uudistamalla 17 835 m rantaa; - rantaekosysteemien elävöittäminen ja tasapamottaminen; - luonnollisten ranta-alueiden parantaminen; - ympäristön luonnollisen dynaamisuuden palauttaminen ja laadun säilyttäminen. 7. Töiden aikataulu p gB n a B a B a B M a B B I B E a a B B j B B i a B B B B B a B B a B B aB mnamKKmËÊBmammammBmaÊmamimÊmmÊ^maÊimÊËÊiÊÊÊmmaËÊmÊimKmÊÊimmmmÊmÊimmMmm Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 8. 1995 Lopetus 31. 12. 1997 1 | 8. Taloudellinen ia sosiaalinen kiistannns-hvftrvarvio Hankkeen taloudellinen arvio kattaa 20 vuoden ajanjakson. Koko hankkeen sisäisen kannattavuuden aste on 18 prosenttia. Seuraavat kulut otettiin huomioon: alkuinvestointi, myöhemmät investoinnit, sijoitusten jäännösarvo ja ylläpitokustannukset. 9> Seuraavat hyödyt otettiin huomioon: edut käyttäjille (hiekkarannan ja rannikon vapaa- ajan käyttö, kävelyreitit, pysäköintitilat, luonnonmaisemat ja Pefliscolan osalta merenrantatie) ja muille talouden toimijoille aiheutuva hyöty. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Kaikkien toimenpiteiden tarkoituksena on parantaa hiekkarantoja, joiden ulkonäkö on muuttunut rannan kulumisen vaikutuksesta; tämä on vähentänyt kuivan hiekan osuutta ja joissakin tapauksissa jopa estänyt rannan käytön, ja nyt on kyse rannan huomattavasti rappeutuneen luonnonmukaisen ulkonäön palauttamisesta. Rakennusvaiheen epäedulliset vaikutukset - koneista aiheutuva melu ja ilman saastuminen, joka johtuu maan ja hiekan siirtämisestä - pyritään saamaan mahdoUisimman pieniksi. b) Kosteikot, jotka liittyvät Peöiscolan rantavyöhykkeen uudistamiseen ja jotka sijaitsevat nykyisen tien takana, on suojeltava rakennuskiellolla. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) Koknnairimstanmikset: 39 304 349 Tukikelpoiset kustannukset (7. 4. 1995 jälkeeni: 39 304 349 Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 85 % 33 408 696 Kulujen erittely hiekkarantaa kohden: 1. Salinas (Asturia) 2. Gozön - Carreöo (Asturia) 3. Peniscola - Castellön 4. Magalluf (Baleaarit) 1 570 941 785 471 22 244 537 507 938 I I I' — > —— I I I — « — • — —— 5. San Antonion lahti (Baleaarit) 6. Camposoto - Cadiz 7. Puerto Selvä - Gerona 1 570 942 1 963 677 | __ 471 283 | SS 8. Aiealonga~- Lugo 9. Costa Pedregalejo - Malaga YHTEENSA 523 647 | 3 770 261 33 408 696 » Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 61. 002 1. Hankkeen nimi Espanjan rannikon ympäristön kunnostaminen vuonna 1995. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Costas (MOPTA) 3. 2 Osoite: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Andalusia, Baleaarit, Valencia, Asturia, Katalonia ja Galicia. 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on luonnonvaraisen ympäristön suojeleminen ja palauttaminen entiselleen sekä siihen turmelevasti vaikuttavan tunkeutumisen sääntely 15 eri suunnitelman muodostaman toimenpideryhmän avulla. N:o 1 Kävelypolku Peöon d'Ifachiin (Calpe-Alicante). 3 metriä leveän ja 800 metriä pitkän kävelypolun ralœntaminen tarkoituksena estää valvomatonta läpikulkua. Luiskojen ja pengerten vakauttaminen istuttamalla paikallisia kasvilajeja. Kahden hehtaarin suuruisen pinta-alan lainnostaminen. loo N:o 2 Cabo de Gata - luonnonpuistoon kuuluvan rannikkoalueen kunnostus - Almeria. Liikennettä"v36eTltävien paikoitusalueiden (300 paikkaa) ja kulkuväylien (1500 metriä polkua) rakentaminen etäälle rannikosta sekä tarpeellisten varusteiden ja palvelujen luominen järjestettyä ja valvonnanalaista käyttöä varten. Toimenpiteet koskevat 5 ha: n suuruista pinta-alaa. Suojellun rannikkoalueen pituus: 58 km. N: 3 Playa de Xagön luonnollisen ympäristön kunnostus. Gozön - Asturia. Täysin turmeltuneiden ja leviämisvaarassa olevien dyynien kunnostus 200 000 m2 suuruisella pinta-alalla. N: 4 Santo Tomâs y San Adeodaton rannikon kunnostus. Es Migiora Gran. Minorca - Baleaarit. Hiekkarannalle pääsyn säänteleminen rajaamalla dyynien muodostama osuus (pituus 600 m. ), rentoutumis- ja virkistysalueiden luominen, hiekkarannan (pituus 700 m, leveys 5 m) sopeuttaminen alueen erityisominaisuuksiin. Toimenpiteet koskevat 42 000 m2:n suuruista pinta-alaa. N: 5 Ekologinen ympäristön kunnostamistoimenpide Formenteran rannikolla - Baleaarit. Tämä koskee Hietasin, Llevantin, Sa Roquetan ja Migiornin hiekkarantoja, Ses Salinasin aluetta sekä Espalmadorin saaren rannikkoaluetta. liikennettä vähentävät Dyynien puhdistaminen, polkujen ja teiden rajaaminen, paikoitusalueet ja paikalle ominaisten lajien istuttaminen. Dyynien suojelu 600 000 m2:n suuruisella pinta-alalla. N: 6 Algaidan soiden ympäristön kunnostaminen. Sânlucar de Barrameda -Cadix. Suunnitelmaan kuuluu: pohjois-eteläsuunnassa alueen halkaisevan kanaalin kunnostaminen, altaan toteuttaminen alueen lounaisosaan laguunirantojen ja -alueiden kunnostamiseksi luonnollisten virtausten avulla, kokeellisen uudelleenkasvutusalueen luominen, vähemmän huomiotaherättävän sisäänkäynnin toteuttaminen, paikallisista ekosysteemeistä tietoa antavan informaatiokeskuksen järjestäminen. Toimenpiteet koskevat 2 540 000 m2:n suuruisia kosteita pinta-aloja. suola-louhosten pääsisäänkäynnin purkaminen ja N:o 7 Merenrannalla sijaitsevien maa-alueiden ympäristönsuojelu Chilchesissä, Moncöfarissa, Nulesissa, Torreblancassa ja Cabanesissa (Castellon). Toteutettaviin toimenpiteisiin kuuluu rantojen vakauttaminen soravyöhykkeillä, sisäänkäyntien parantaminen, laidunpolun kunnostaminen ja Moncöfarin hiekkarannan puhdistaminen. N:o 8 Rannikon ympäristöllinen käsittely San Pedro Pescadorissa (Gerona). Pakollisten jalankulkureittien luominen rannikon 2710 metrin pituudella Aiguamolls de L'Empordan luonnonpuiston vierailijoiden liikkumisen rajoittamista varten. Tähän sisältyy sillan (45 m), tähystystornin ja vahtitornien rakentaminen. N:o 9 Veden kiertokulun kunnostaminen Estero de la Riberassa. Ayamonte - Huelva. 4M Suoalueen luonnollisten vesivirtojen kunnostaminen avaamalla kahdesta kohdasta joensuiston" ärjmaa, sen ollessa tällä hetkellä katkaistu täyttömaavalleilla, jotka poistetaan ja joiden tilalle rakennetaan soiden (marismas) veden vapaan virtaamisen mahdollistavia kevyitä rakenteita. Hiekkarantaympäristöjen kunnostus Patinissa, Baleossa ja Meirasissa. N:o 10 Valdovifio - La Coruna. Patinin hiekkaranta: suoalueet ja hiekkarannan tällä hetkellä erottavan tien poistaminen ja rantatöyräät yhdistävän puurakenteisen sillan rakentaminen. Kahden liikennettä vähentävän paikoitusalueen ja kahden puisen joen ylittävän kävelysillan rakentaminen sekä palvelutarkoituksiin varatun alueen toteuttaminen soiden ulkopuolelle. Baleon hiekkaranta: tien siirtäminen sisämaahan päin, tien paikalla olevan maa-alan muuttaminen viheralueiksi ja liikennettä vähentävän paikoitusalueen rakentaminen. Meirasin hiekkaranta: hiekkarannalla sijaitsevan vanhan rakennuksen purkaminen, jalankulkijasisäänkäynnin parantaminen ja olemassaolevan kasvuston elvyttäminen, Ympäristön kunnostaminen Ribera de Haciadamassa. Culleredo - La N:o 11 Coruna. Suunnitellut toimenpiteet ovat: rannalle johtavien jalankulkuyhteyksien järjestely, kävelypolulla ja pyörätiellä varustetun viheralueen luominen sekä laguunialueiden kunnostaminen. Merenrannan kunnostaminen Sta Cristina Oleirosissa - La Coruna. N:o 12 Tarkoituksena on hiekkarannan ja sen vaikutusalueen puhdistaminen seuraavien toimenpiteiden avulla: hiekkarannalle rakennusten purkaminen, uusien istutusten toteuttaminen, vaikutusalueella vallitsevan kasvuston elvyttäminen ja sisäänkäyntien parantaminen. rakennettujen luvattomien Soiden kunnostaminen Albassa - Pontevedra. N:o 13 Soiden ja niiden töyräiden puhdistaminen, alueen rajaaminen kevyillä materiaaleilla ja tarkkailuasemien kävelypolulla sekä puukäytävien ja kasvuston ja eläimistön toteuttaminen. Lagaresin kaislikon järjestely (Vigo) - Pontevedra. N:o 14 Töihin sisältyy: laguunan puhdistus käsin 24 000 m2:n pinta-alalla, rajatun alueen ympäri kulkevan polun (2000 m) sekä puusillan ja kasvuston ja eläimistön tarkkailuasemien rakentaminen, entisen suolalouhoksen muurien purkaminen. Merenrannan täysimittainen kunnostus Devesa del Salerissa. Valencia. N:o 15 Albuferan luonnonpuiston alueelle kohdistuvan suunnitelman tarkoituksena on dyynijonon kunnostaminen, joka vaatii tämänhetkisen kävelykaistan ja läheisten istuttamalla paikalle rakennusten purkamista, dyynien vakauttamista paikoilleen ominaisia kasvilajeja, kävelypolun ja pyörätien rakentamista dyynijonon taakse, kolmen 4 0L palvelutarkoituksiin varatun alueen järjestämistä alueen ulkopuolelle ja hiekkarannan puhdistamista^OOO m. n pituudelta tuomalla siihen 120 000 m3 hiekkaa. 6. Tavoitteet - kunnostaa 1 158 300 m2 dyynejä 2 864 000 m2 merellistä luontoa 926 000 m2 muita luonnonalueita - istuttaa paikalle ominaisia kasvilajeja ja -muodostumia. - elvyttää rannikon luonnon elinvoimaa. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 9. 1995 Lopetus 31. 111997 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kiistflnnps-hyfltyflryin Suunnitelmia koskeva taloudellinen tutkimus kattaa 20 vuoden jakson. Sisäinen kannattavuuden aste vaihtelee suunnitelmakohtaisesti, keskiarvo: 10,3%. Huomioon otetut kustannukset: lähtöinvestointi, investointien uusiminen, investointien nykyinen arvo ja kunnossapito. Huomioon otetut hyödyt: käyttäjien edut (vapaa-ajan käytön sekä kulkuväylien ja paikoitusalueiden kannalta), luonnonalueiden kunnostus ja muille taloudellisille tekijöille aiheutuvat hyödyt. 9. Ympäristövaikutusten arviointi a) Näiden rannikon vaikutusalueisiin kohdistuvien toimenpiteiden tarkoituksena on rajoittaa turismin vaikutusta rannikolla ja parantaa ympäristön laatua. b) Playa de Xagön (Gozön - Asturia) luonnonympäristön järjestelysuunitelma on riippuvainen toimivaltaisten viranomaisten antamasta hyväksynnästä hoitosuunnitelmalle ja kunnostetun alueen käyttösuunnitelmalle. Alba - Pontevedran suoalueen laumostussuunnitelma on riippuvainen toimivaltaisten viranomaisten saavuttamasta sovitteluratkaisusta puhdistussuunnitelman ja suohon päästettyjen kaupunkien poistovesien käsittelyn toteuttamisesta direktiivin ETY 91/271 mukaisesti. 10. K^annjfk^f ja tiiki (ft^iinaï (1 ecu = 161,255 pta) Kokonaistmsuunlukset Tukikelpoiset kustannukset (7. 4. 95 jälkeen) 42 989 610 Tuen osuus Koheesiorahaston tuki 42 989 610 85% 36 541 168 Tuen erittely: Peôond'Ifach (Calpe) Cabo de Gata (Almeria) Playa de Xagö (Gozon - Asturia) Costa Sto Tomas y San Adeodato Formenteran rannikko (Baleaarit) 1. 2. 3. 4. 5. 6. Marismas de Sanlucar de Barrameda (Cadix) 7. 8. 9. 10. Valdovifion hiekkarannat (La Coruna) 11. Ribera de Haciadama (La Coruna) 12. 13. Marismas de Alba. Pontevedra 14. Lagaresin kaislikko. Pontevedra 15. Devesa El Saler - Valencia Castellonin rannikko S. Pedro Pescadorin rannikko (Gerona) Estero de la Ribera. Ayamonte (Huelva) Sta. Cristina Oleiron rannikko (La Coruna) 1476198 1 581 641 790 820 1 054 427 1054 427 6 442 549 1054 427 1 581 641 3 163 281 2 388 277 5 272 135 1 270 585 790 820 579 935 8 040 005 Yhteensä 36 541168 yCO^i Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti N:o 95. 11. 61. 003 1. Hankkeen nimi Rannikon suunnittelu - 1995 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. " m i f t ^n tJSyt^ntfifinpannsta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Direcciön General de Costas - MOPTMA Osoite: F de la Castellana, 67 - 28071 MADRID 4. Sijainti 4. 1 4. 2 Jäsenvaltio: Espanja Alue: Kanariansaaret, Cantabria, Katalonia, Galicia, Valencian autonominen yhteisö 5. Kuvaus Yhteensä 11 hanketta, joiden tarkoituksena on kyseessä olevien ahieiden luonnonarvojen palauttaminen vähentämällä ihmisen toiminnan aiheuttamaa rasitusta merenrannalla. N:o 1 Benisan (Alicante) niemekkeen luonnonympäristön kumistaminen - 1. vaihe Suunnitellut toimet: rantakallion suuntaisen, 750 m:n pituisen kulkuväylän uudelleensuunnittelu (kasviaidat ja/tai suojavallit ja näköalatornit), nykyisten pysäköintialueiden muuttaminen viheralueiksi ja uusien alueiden (4 500 m2) rakentaminen kauemmas, palvelu- ja huoltoalueiden perustaminen suojeltavien alueiden ulkopuolelle. N:o 2 Rannikkopuisto Jâvean (Alicante) alarinteille Suunnitellut toimet: nykyisen tielinjauksen muuttaminen kävelykaduksi ja istutusalueeksi, suositeltavan pysäköintialueen (400 paikkaa) sekä Fontanan Aosr kanaalin ylittävän kävelysillan rakentaminen, joka mahdollistaa jalankulkijoiden pääsyh Arenalin uimarannalle. N:o 3 Alicantessa sijaitsevien Almadraban ja Albuferan rannikon ympäristön uudistaminen Suunnitellut toimet: rannoille rakennettujen, yhteensä 1 200 m:n pituisten kävelykatujen suunnittelu ja suositeltavien pysäköintialueiden rakentaminen (250 paikkaa). N:o 4 Bareyossa, Cantabnassa sijaitsevien Cuberrisin ja Antuertanuimarantojen katujen uudistaminen ja viheralueiden suunnittelu Suunnitellut toimet: uimarannan viereisen, 600 m:n pituisen kävelykadun suunnittelu; väliaikaisen, puisen jalankulkusillan rakentaminen, ajotien muuttaminen kävelykaduksi (300 m), uimarannan huoltoalueiden rajaaminen, Cuberrisin rannan veden kanavointi ja 175 pysäköintipaikan rakentaminen liikenneruuhkien vähentämiseksi. N:o 5 Santa Cruz de Bezanassa, Cantabnassa sijaitsevan San Juan de la Canalin luonnonympäristön kunnostaminen. Suunnitellut toimet: roskien ja irtoromun siivoaminen sekä jätevesien käsittely, niemekkeen suuntaisen kulkuväylän ja jalankulkusillan suunnittelu, alueen alkuperäiskasveilla istutettavien viheralueiden suunnittelu, pienen pysäköintialueen (45 paikkaa) rakentaminen alueelle. (2 500 m) sekä näköalatornin N:o 6 El Perellôssa, Tarragonassa sijaitsevan Santa Lucian uimarannan ranta-alueen suunnittelu Suunnitellut toimet: rannikon suuntaisen kävelykadun suunnittelu käyttämällä irtomateriaaleja, portaiden rakentaminen paikan päältä saatavia erilaisia korkeuserojen tasoittamiseksi sekä pienten muurien rakentaminen rantakallioiden vaarallisiin kohtiin, luonnonkivistä rakennettujen aallonmurtajien suunnittelu rantavallien vahvistamiseksi ja hiekan lisääminen paikoittain uimarantojen luonnonkauniiden näkökohtien säilyttämiseksi. N:o 7 La Corunassa sijaitsevan Carinon rannan kunnostarninen toimet: hiekkadyyneistä ja vesikasveista koostuvan puiston Suunnitellut rakentaminen, suositeltavien pysäköintialueiden suunnittelu (100 paikkaa) liikenneruuhkien vähentämiseksi, tukivallin purkaminen, 400 m:n laajuisen näköalapaikan rakentaminen, joka edistää osaltaan alueen suunnittelua. Hanke koskee 23 000 m3:n laajuista aluetta. N:o 8 Las Palmasissa, Gran Canarialla sijaitsevan Playa de las Canterasin rannan kokonaissuunnittelu Hanke käsittää uimarannan huonokuntoisen länsiosan, joka ulottuu 1200 m Calla GavuïasTa Muellitosiin. Suunnitellut toimet: 800 m:n ranta-alueen suunnittelu ja nykyisen ranta-alueen laajentaminen järjestämällä alueen liikennöinti ja maankäyttö uudelleen, riittämättömien toimien vuoksi huonokuntoisen uimarannan luonnonnäkökohtien merellisen kerrostuman ranta paremmin, kunnostaminen puhdistaminen ja parantaminen uimarannan ulkonäön kohentamiseksi, uimarannan kunnostaminen 800 m:n alueelta tuomalla sinne 300 000 m3 hiekkaa, palvelujen perustaminen ja säilyttämiseksi. ja varusteiden rakentaminen rannikon ylläpitämiseksi rajaamalla N:o 9 Pontevedrassa, Meaôossa sijaitsevan Seixiâosin rannikkoalueen suunnittelu Suunnitellut toimet: rannikkoalueen raivaus ja entistäminen (ympäristöön sulautuvat istutukset), kävelykatujen korjaaminen ja Oleirosin ylittävän sillan lähellä sijaitsevan puistokadun suunnittelu virkistysalueeksi, 127 paikkaa käsittävän suositeltavan pysäköintialueen rakentaminen, vanhan masuunin muuttaminen havaintoasemaksi, josta käsin voidaan tarkkailla merilintuja; puisen aallonmurtajan i^entammen pääsyn helpottamiseksi Oleirosin rannalle laskuveden aikana. Hanke toteutetaan kahdessa vaiheessa. N:o 10 Cases d'Alcanarissa, Tarragonessa sijaitsevan Playa del Marjalin rannan suunnittelu Suunnitellut toimet: alueen alkuperäiskasveista koostuvien viheralueiden sekä vapaa-ajan alueiden ja huoltoalueiden ja rannan suuntaisen kävelykadun rakentaminen. N:o 11 Valenciassa kunnostaminen sijaitsevan Playa de Pinedon rannan uudistaminen ja toimet: Suunnitellut tulevan kuivahiekkarannan ja huoltoalueen paikalla sijaitsevien rakennusten purkaminen, Turiajoen uuden uoman suuntaisen eteläisen padon jatkaminen 523 metrillä, Acequia del Reyn viemäriputken jatkaminen, jotta jätevesiä ei laskettaisi uimarannalle; 200 000 m3:n hiekkamäärän taominen alueelle uimarannan paremmaksi huoltamiseksi ja sen ilmeen parantamiseksi 1 100 m:n matkalla, rannan kaavoittaminen 800 m:n pituiseksi kävelykaduksi. 6. Tavoitteet rantaviivan suunnittelu 4 900 m:n matkalla jalankulkijoiden liikkumisen parantamiseksi A* + järkevä käyttö rakentamalla 1 677 uimarannan pysäköintipaikkaa ja 8 705 metriä jalankulkuväyliä uimarannan uudistaminen 1 900 m: n matkalla uimarannalle pääsyn järjestäminen niin, että herkästi haavoittuvia alueita suojellaan rannikon ympäristön parantaminen istuttamalla alueen alkuperäiskasveja suositeltavaa 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 7. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1997 8. Taloudellinen ia sosiaalinen knstannus-hvötvarvio Hankkeiden taloudellinen analyysi tehdään 20 vuodeksi. Kaikkien hankkeiden sisäisen kannattavuuden aste on 9,8 %. Seuraavat kustannukset otetaan huomioon: alku- ja jatkoinvestoinnit, investointien ja ylläpitokustannusten ylijäämäarvo. Tuottojen osalta on otettu huomioon uimarannan käyttäjille koituva hyöty (uimarannan ja ranta-alueen sekä rannikon kulkureittien virkistyskäyttö, pysäköintialueiden käyttö ja luonnonympäristöstä nauttiminen) sekä muille talouden toimijoille koituva hyöty. 9. Ympäristövaikutusten arviointi a) b) Uimarantojen järkevän käytön järjestämisellä pyritään poistamaan tai lieventämään ihmisen toiminnan aiheuttamaa rasitusta. Ympäristön kunnostamistoimilla (alueen alkuperäiskasvien istutukset) on määrä taata herkästi turmeltuvien alueiden suojeleminen. Kulkuväylien suunnittelun avulla on määrä saada rannikkoalue paremmin käyttöön. Santa Cruz de Bezanassa, Cantabnassa sijaitsevan San Juan de la Canalin ympäristön kunnostamishanke edellyttää toimivaltaisten viranomaisten sitoutumista kyseisen alueen puhdistamissuunnitelman toteuttamiseen. La Corunassa sijaitsevan Carifion rannan suunnitteluhanke edellyttää toimivaltaisten viranomaisten sopimusta siitä, etteivät he toteuta suunnitellun alueen ympäristökäytön vastaisia toimia. Valenciassa Albuferan kansallispuiston vieressä sijaitsevan Pinedon uimarannan uudistushankkeen toteuttaminen edellyttää yksimielisyyttä kansallispuistosta vastaavien viranomaisten kanssa. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) Ao& kokonaiskustannukset: 35 969 100 Tukikelpoisuuden hyväksymis ajankohtaa edeltävät kustannukset: TuftiKelpPJjsel frpkonajs- Kustannufrset: Tuen osuus: 92 408 35 866 692 85 % Koheesiorahaston tuki: 30 486 688 T"en JaRflutu™Jnen iijmaranfaq kpfrden; t a — — s — B B s a a a a a a ii 11 ' i^iammmBBammmmsawmaaÊmmmmm wmmmmËauMBaaÊUMÊammmBÊÊm^mmaammmm 1. Benisa (Alicante) _ 2. Javea (Alicante) 3. Playa Almadraba/Albufera (Alicante) 4. Playa Cuberros/Antuerta (Cantabria) 5. Playa San Juan de la Canal (Cantabria) 6. Playa de Sta. Lucia (Tarragona) 7. Carifion ranta (La Coruna) 8. Playa Las Canteras (Kanariansaaret) 9. Seixiflos (Pontevedra) 10. Playa del Marjal (Tarragona) 11. Playa de Pinedo (Valencia) 1 413 848 4 189 178 471 283 507 880 1 382 429 1 680 908 994 930 10 472 946 1 120 605 2 094 589 6 158 092 YHTEENSÄ 30 486 688 I X05 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Liite I Tunnistuslomake Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/004-1 1. Hankkeen nimi! Metsänistutus ja sitä täydentävät työt eroosion ja aavikoitumisen torjumiseksi ja tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien uudistaminen Etelä-Espanjan ja Guadalquivirin vesialueilla. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M. E. H. ) 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Mmi: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nykyisin Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza) - Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nykyisin Subdirecciön General de Control de la Erosion y DesarroUo Forestal) Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 3. 2 Mmi: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciön General de Planificaciön y Particiön Osoite: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUCf A) 3. 3 Mmi: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protecciön del Medio Natural Osoite: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDA (CASTILLA-LA MANCHA) 4. Sijainti Jäsenvaltio: Espanja 4. 1 4. 2 Alue: Andalusian ja Castilla-La Manchan itsehallintoalueet 5. Lvhvt kuvaus hankkeesta Hanke koostuu sarjasta metsäalan toimia, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään: AJio Ensimmäisen ryhmän toimilla pyritään jarruttamaan eroosion ja aavikoitumisen edistymistä, joka vaikuttaa suoraan Etelä-Espanjan ja Guadalquivirin vesialueen luonnolliseen ympäristöön ja vahingoittaa niiden kolmea perusrikkautta: kasvillisuutta, maaperää ja vettä. Tässä yhteydessä käynnistetään seuraavat erityistoimet: biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta siten, että maaperän riittävä suojelu varmistetaan: - metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja, - metsätyöt, joilla varmistetaan olemassa olevien kasvien suojelu ja parantaminen ja ylläpidetään näin maaperän suojelun ja kasvillisuuden kehittymisen välistä tasapainoa, infrastruktuurien parantamistoimenpiteet: pieniä yksittäisiä vesiteknisiä töitä, joiden tarkoituksena on penkereiden ja joenuomien lujittaminen toistuvien tulvien estämiseksi. Toisen ryhmän toimien tarkoituksena on uudistaa tulipalojen vahingoittamat metsäalueet. Toteutetaan biologisia toimenpiteitä, joiden avulla on mahdollista edistää luonnonmukaista uudistumista ja istuttaa suojakasvillisuutta: - metsitys- ja uudistustoimien tehostaminen, - olemassa oleviin kasveihin kohdistettavien metsätöiden tehostaminen metsäpalojen estämiseksi ja hillitsemiseksi. Tärkeimmät tavoitteet Hankkeiden yleisenä tavoitteena on varmistaa perusrikkauksien - maaperän, veden ja veden kiertokulun - suojelu ja metsäpalojen vahingoittamien ekosysteemien uudistaminen. Hankkeiden täsmällisempinä tavoitteina on: pysäyttää tuulen ja veden eroosiovaikutus tai hillitä sitä ja edesauttaa vaurioituneiden alueiden biologista elpymistä, varmistaa tulipalojen torjunta ja hillitseminen sekä uudistaa tulipalojen tuhoamat alueet, parantaa ja rikastuttaa kasvillisuutta edistämällä sen biologista monimuotoisuutta ilmakehässä olevan hiilidioksidin hajottamiseksi sekä luonnon tasapainon ja maaperän suojelun varmistamiseksi, 1AA säädellä veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadullinen parantaminen, tulvauhkien ja tulvien vähentäminen, vesi- infrastruktuurien suojelu, parantaa maaseuturakennetta suosimalla väestön sijoittautumista vaurioituneille tai autioituville alueille ja/tai sen pysyttämistä siellä tarjoamalla luonnon ekosysteemien säilyttämiseen soveltuvan, tasapainoisen elinympäristön, saada aikaan muita vaikutuksia, esimerkiksi luoda ja suojella biologista monimuotoisuutta tai lisätä alueiden esteettistä tai virkistyksellistä arvoa. Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhteisesti, ja kukin vesialue muodostaa maantieteellisen toimintayksikön. Lopullisena päämääränä on laatia toimintasuunnitelma luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jota Espanjan metsissä havaittavat maaperän eroosio, tulipalot ja kausittainen kuivuus pahentavat. 7. Töiden aikataulu Päätyöt Aloitus 1. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1995 8. Kustannus-hvötvarvio Tämäntyyppisten vesien ja metsien parannustöiden kannattavuutta on arvioitava sen perusteella, miten yhteiskunta hyötyy niistä pitkällä aikavälillä. Metsänistutuksen, metsätöiden ja vesien parantamistoimien ympäristöön kohdistuvia aineettomia etuja on vaikea mitata rahallisesti (vaikutus ilmaan, veteen, maaperään, ekosysteemiin jne. ). Aiheutuneet kustannukset ja saatu hyöty on kuitenkin pystytty laskemaan tällaisille hankkeille tavallisesti vahvistettujen viitearvojen ja kynnyshintojen perusteella. Hyödyiksi on katsottu seuraavat: tulvauhkien väheneminen metsämaiden häviämisen väheneminen vesialueiden suojelu metsäalueiden parantaminen ja aavikoitumisen hidastuminen veden laadun parantaminen väestön yleisen hyvinvoinnin lisääntyminen. Näitä myönteisiä seikkoja investointikustannuksiin verrattaessa sisäinen kannattavuusaste oli 4,10, joka takaa hankkeen taloudellisen ja ympäristöllisen kannattavuuden. Tiettyjä myönteisiä tekijöitä ei ole voitu muuntaa numeroiksi; tällaisia ovat erityisesti kasvihuoneilmiön lieveneminen ja maiseman kaunistuminen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi a) Kaikkien hankkeeseen kuuluvien toimien tavoitteena on elvyttää ja suojella kasvistoa. Niiden tarkoituksena on suojella perusrikkauksia, joita ovat maaperä, vesi ja veden kiertokulku (olennainen ekologinen ilmiö). Toimissa ei oteta käyttöön sellaisia menettelyjä tai lajeja, jotka voivat muuttaa luonnon tasapainoa, joten toimien ympäristövaikutus voi olla pelkästään hyödyllinen. Istuttamistoimet kohdistuvat joko alueisiin, joilla ei ole odotettavissa negatiivisia ekologisia muutoksia, tai alueisiin, joilla on jo noin viidenkymmenen vuoden ajan kasvanut samankaltaisia kasvilajeja. b) Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun asetuksen (ETY) N:o 2158/92 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hankkeessa suunniteltujen metsiä koskevien toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Espanjan metsäpalojen torjuntasuunnitelman kanssa, josta komissio antoi myönteisen lausuntonsa 7. tammikuuta 1994. 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset menot (7. 4. 1995 jälkeen): Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 30 563 124 30 563 124 85% 25 978 655 jn Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 6. 006-1 1. Hankkeen nimi Metsämstutus ja sitä täydentävät työt eroosion ja aavikoitumisen torjumiseksi ja tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien uudistaminen Guadianan vesialueilla. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planification (M. E. H. ) Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 Nimi: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nykyisin Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza) - Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nykyisin Subdirecciön General de Control de la Erosion y DesarroUo Forestal) Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID Nimi: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciön General de Planificaciön y Particiön Osoite: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUSIA) Nimi: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protecciön del Medio Natural Osoite: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA - LA MANCHA) Nimi: Consejeria de Agricultura y Comercio - Direcciön General de Estructuras Agrarias Osoite: Calle Adriano, 4 - 06800 MERIDA (EXTREMADURA) MS 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Andalusian, Castilla - La Manchan ja Extremaduran autonomiset yhteisöt. 5. Lvhvt kuvaus hankkeesta Hanke koostuu sarjasta metsäalan toimia, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään: Ensimmäisen ryhmän toimilla pyritään hidastamaan eroosiota ja aavikoitumista, jotka vaikuttavat suoraan Guadianan vesialueen luonnolliseen ympäristöön ja vahingoittavat sen kolmea perusrikkautta: kasvillisuutta, maaperää ja vettä. Tässä yhteydessä käynnistetään seuraavat erityistoimet: biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta siten, että maaperän riittävä suojelu varmistetaan: - metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja, - metsätyöt, joilla varmistetaan olemassa olevien kasvien suojelu ja parantaminen ja ylläpidetään näin maaperän suojelun ja kasvillisuuden kehittymisen välistä tasapainoa, perusrakenteiden parantamistoimenpiteet: pieniä yksittäisiä vesiteknisiä töitä, joiden tarkoituksena on penkereiden ja joenuomien lujittaminen toistuvien tulvien estämiseksi. Toisen ryhmän toimien tarkoituksena on uudistaa tulipalojen vahingoittamat metsäalueet. Tässä yhteydessä toteutetaan biologisia toimenpiteitä, joiden avulla on mahdollista edistää luonnonmukaista uudistumista ja istuttaa suojakasvillisuutta: - metsitys- ja uudistustoimien tehostaminen, - olemassa oleviin kasveihin kohdistettavien metsätöiden tehostaminen metsäpalojen estämiseksi ja hillitsemiseksi. 6. Tärkeimmät tavoitta Metsänistutukseen ja täydentäviin töihin liittyvien hankkeiden yleisenä tavoitteena on varmistaa perusrikkauksien - maaperän, veden ja veden 1AC kiertokulun - suojelu ja metsäpalojen vahingoittamien ekosysteemien uudistaminen. Hankkeiden täsmällisempinä tavoitteina ovat: pysäyttää tuulen ja veden eroosiovaikutus tai hillitä sitä ja edesauttaa vaurioituneiden alueiden biologista elpymistä, varmistaa tulipalojen torjunta ja hillitseminen sekä uudistaa tulipalojen tuhoamat alueet, parantaa ja rikastuttaa kasvillisuutta edistämällä sen biologista monimuotoisuutta ilmakehässä olevan hiilidioksidin hajottamiseksi sekä luonnon tasapainon ja maaperän suojelun varmistamiseksi, säädellä veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadullinen parantaminen, tulvauhkien ja tulvien vähentäminen, vesi- infrastruktuurien suojelu, parantaa maaseuturakennetta suosimalla väestön sijoittautumista vaurioituneille tai autioituville alueille ja/tai sen pysyttämistä siellä tarjoamalla luonnon ekosysteemien säilyttämiseen soveltuvan, tasapainoisen elinympäristön, saada aikaan muita vaikutuksia, esimerkiksi luoda ja suojella biologista monimuotoisuutta tai lisätä alueiden esteettistä tai virkistyksellistä arvoa. Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhteisesti, ja kukin vesialue muodostaa maantieteellisen toimintayksikön. Lopullisena päämääränä on laatia toimintasuunnitelma luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jota Espanjan metsissä havaittavat maaperän eroosio, tulipalot ja kausittainen kuivuus pahentavat. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1995 l4t 8. Kustannus-hvötvarvio Tämäntyyppisten vesien ja metsien parannustöiden kannattavuutta on arvioitava sen perusteella, miten yhteiskunta hyötyy niistä pitkällä aikavälillä. Metsänistutuksen, metsätöiden ja vesien parantamistoimien ympäristöön kohdistuvia aineettomia etuja on vaikea mitata rahallisesti (vaikutus ilmaan, veteen, maaperään, ekosysteemiin jne. ). Aiheutuneet kustannukset ja saatu hyöty on kuitenkin pystytty laskemaan tällaisille hankkeille tavallisesti vahvistettujen viitearvojen ja kynnyshintojen perusteella. Hyödyiksi on katsottu seuraavat: tulvavuhkien väheneminen metsämaiden häviämisen väheneminen vesialueiden suojelu metsäalueiden parantaminen ja aavikoitumisen hidastuminen veden laadun parantaminen väestön yleisen hyvmvoinnin lisääntyminen. Näitä myönteisiä seikkoja investointikustannuksiin verrattaessa sisäinen kannattavuusaste oli 9,62, joka takaa hankkeen taloudellisen ja ympäristöllisen kannattavuuden. Tiettyjä myönteisiä tekijöitä ei ole voitu muuntaa numeroiksi; tällaisia ovat erityisesti kasvihuoneilmiön lieveneminen ja maiseman kaunistuminen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi a) b) Kaikkien hankkeeseen kuuluvien toimien tavoitteena on elvyttää ja suojella kasvistoa. Niiden tarkoituksena on suojella perusrikkauksia, joita ovat maaperä, vesi ja veden kiertokulku (olennainen ekologinen ilmiö). Toimiin ei liity sellaisia menettelyjä tai lajeja, jotka voivat muuttaa luonnon tasapainoa, joten toimien ympäristövaikutus voi olla pelkästään hyödyllinen. Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun asetuksen (ETY) N:o 2158/92 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hankkeessa suunniteltujen metsiä koskevien toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Espanjan metsäpalojen torjuntasuunnitelman kanssa, josta komissio antoi myönteisen lausuntonsa 1 päivänä tammikuuta 1994. J4Ï 10. Kiirtmipiiifrfi* 8a tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: 7 193 232 Tukikelnoiset menot: (7. 4. 1995 jSlkeen) 7 193 232 Tuen psuus: 80% Kp^swrajjftS^ tulq: 5 754 585 yUJ? Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Liite I Tunnistuslomake Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/009-1 1. Hankkeen nimi: Metsämstutus ja sitä täydentävät työt eroosion ja aavikoitumisen torjumiseksi ja tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien uudistaminen Jucar-Levanten vesialueella. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M. E. H. ) 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Mmi: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nykyisin Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza) - Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nykyisin Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 3. 2 Mmi: Consejeria de Agricultura, Ganaderia y Montes - Direcciön General de Estructuras Agrarias - Diputaciön General de Aragön Osoite: Po de Maria Agustin, 36 (Edificio Pignatelli) - 50004 ZARAGOZA (ARAGÖN) 3. 3 Mmi: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protecciön del Medio Natural Osoite: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDA (CAS1TLLA-LA MANCHA) 3. 4 Mmi: Consejeria de Medio Ambiente - Direction General de Recursos Forestales Osoite: Calle Arquitecto Alfaro, 39 - 46011 VALENCIA (VALENCIA) 4. Sijainti Jäsenvaltio: Espanja 4. 1 4. 2 Alue: Aragonin, Castilla-La Manchan ja Valencian itsehallintoalueet 5. Lvhvt kuvaus hankkeesta Hanke koostuu sarjasta metsäalan toimia, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään: Ensimmäisen ryhmän toimilla pyritään jarruttamaan eroosion ja aavikoitumisen edistymistä, joka vaikuttaa suoraan Jûcar-Levanten vesialueen luonnolliseen ympäristöön ja vahingoittaa sen kolmea perusrikkautta: kasvillisuutta, maaperää ja vettä. Tässä yhteydessä käynnistetään seuraavat erityistoimet: biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta siten, että maaperän riittävä suojelu varmistetaan: - metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja, - metsätyöt, joilla varmistetaan olemassa olevien kasvien suojelu ja parantaminen ja ylläpidetään näin maaperän suojelun ja kasvillisuuden kehittymisen välistä tasapainoa, infrastruktuurien parantamistoimenpiteet: pieniä yksittäisiä vesiteknisiä töitä, joiden tarkoituksena on penkereiden ja joenuomien lujittaminen toistuvien tulvien estämiseksi. Toisen ryhmän toimien tarkoituksena on uudistaa tulipalojen vahingoittamat metsäalueet. Toteutetaan biologisia toimenpiteitä, joiden avulla on mahdollista edistää luonnonmukaista uudistumista ja istuttaa suojakasvillisuutta: - metsitys- ja uudistustoimien tehostaminen, - olemassa oleviin kasveihin kohdistettavien metsätöiden tehostaminen metsäpalojen estämiseksi ja hillitsemiseksi. Tärkeimmät tavoitteet Hankkeiden yleisenä tavoitteena ou varmistaa perusrikkauksien - maaperän, veden ja veden kiertokulun - suojelu ja metsäpalojen vahingoittamien ekosysteemien uudistaminen. Hankkeiden täsmällisempinä tavoitteina on: pysäyttää tuulen ja veden eroosiovaikutus tai hillitä sitä ja edesauttaa vaurioituneiden alueiden biologista elpymistä, varmistaa tulipalojen torjunta ja hillitseminen sekä uudistaa tulipalojen tuhoamat alueet, parantaa ja rikastuttaa kasvillisuutta edistämällä sen biologista monimuotoisuutta ilmakehässä olevan hiilidioksidin hajottamiseksi sekä luonnon tasapainon ja maaperän suojelun varmistamiseksi, >l2o säädellä veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadullinen parantaminen, tulvauhkien ja tulvien vähentäminen, vesi- infrastruktuurien suojelu, parantaa maaseuturakennetta suosimalla väestön sijoittautumista vaurioituneille tai autioituville alueille ja/tai sen pysyttämistä siellä tarjoamalla luonnon ekosysteemien säilyttämiseen soveltuvan, tasapainoisen elinympäristön, saada aikaan muita vaikutuksia, esimerkiksi luoda ja suojella biologista monimuotoisuutta tai lisätä alueiden esteettistä tai virkistyksellistä arvoa. Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhteisesti, ja kukin vesialue muodostaa maantieteellisen toimintayksikön. Lopullisena päämääränä on laatia toimintasuunnitelma luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jota Espanjan metsissä havaittavat maaperän eroosio, tulipalot ja kausittainen kuivuus pahentavat. 7. Töiden aikataulu Päätyöt Aloitus 1. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1995 8. Kustannus-hvötvarvio Tämäntyyppisten vesien ja metsien parannustöiden kannattavuutta on arvioitava sen perusteella, miten yhteiskunta hyötyy niistä pitkällä aikavälillä. Metsanistutuksen, metsätöiden ja vesien parantamistoimien ympäristöön kohdistuvia aineettomia etuja on vaikea mitata rahallisesti (vaikutus ilmaan, veteen, maaperään, ekosysteemiin jne. ). Aiheutuneet kustannukset ja saatu hyöty on kuitenkin pystytty laskemaan tällaisille hankkeille tavallisesti vahvistettujen viitearvojen ja kynnyshintojen perusteella. Hyödyiksi on katsottu seuraavat: tulvauhkien väheneminen metsämaiden häviämisen väheneminen vesialueiden suojelu metsäalueiden parantaminen ja aavikoitumisen hidastuminen veden laadun parantaminen väestön yleisen hyvmvoinnin lisääntyminen. Näitä myönteisiä seikkoja investointikustannuksiin verrattaessa sisäinen kannattavuusaste oli 9,37, joka takaa hankkeen taloudellisen ja ympäristöllisen kannattavuuden. Tiettyjä myönteisiä tekijöitä ei ole voitu muuntaa numeroiksi; tällaisia ovat erityisesti kasvihuoneilmiön lieveneminen ja maiseman kaunistuminen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi a) Kaikkien hankkeeseen kuuluvien toimien tavoitteena on elvyttää ja suojella kasvistoa. Niiden tarkoituksena on suojella perusrikkauksia, joita ovat maaperä, vesi ja veden kiertokulku (olennainen ekologinen ilmiö). Toimissa ei oteta käyttöön sellaisia menettelyjä tai lajeja, jotka voivat muuttaa luonnon tasapainoa, joten toimien ympäristövaikutus voi olla pelkästään hyödyllinen. Istuttamistoimet kohdistuvat joko alueisiin, joilla ei ole odotettavissa negatiivisia ekologisia muutoksia, tai alueisiin, joilla on jo noin viidenkymmenen vuoden ajan kasvanut samankaltaisia kasvilajeja. b) Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun asetuksen (ETY) N:o 2158/92 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hankkeessa suunniteltujen metsiä koskevien toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Espanjan metsäpalojen torjuntasuunnitelman kanssa, josta komissio antoi myönteisen lausuntonsa 7. tammikuuta 1994. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) (ecu = 162,323) Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset menot (7. 4. 1995 jälkeen): Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 19 470 537 19 470 537 80 % 15 576 429 M^ Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti H LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/010-1 1. Hankk^mi nimi Metsittäminen ja muu täydentävä toiminta eroosion ja aavikoitumisen torjumiseksi elvyttämiseksi Baleaannsaarten vesialueella. tulipalojen vahingoittamien ekosysteemien sekä 2. rjakfnuikygfi Tart^Ta fMu 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid T Hankkien täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza). Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nykyinen Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nykyinen Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal). Osoite: Gran Via de S. Francisco, 4 - 28005 Madrid 3. 2 Nimi: Consejeria de Agricultura y Pesca Direcciön General de Estructuras Agrarias y Medio Natural Osoite: Cl dels Forners, 10 07006 - Palma de Mallorca (Baléares) 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Bateaarien itsehallintoalue. 5. KttTjJH Hanke koostuu metsäalueilla toteutettavista toimista, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään; ensimmäisen tarkoituksena on pysäyttää Baleaarinsaarten vesialueen ympäristöön vaikuttavat eroosio ja aavikoituminen, jotka vahingoittavat kolmea erittäin tärkeää luonnonvaraa: kasvisto, maaperä ja vesi. At3> Ensimmäiseen ryhmään kuuluva toiminta sisältää seuraavat erityistoimenpiteet: Biologinen toiminta, jonka tavoitteena on maaperän riittävään suojaamiseen johtavan kasviston peittävyyden parantaminen seuraavilla keinoilla: * * metsittäminen ympäristön ominaisuuksiin sopivilla lajeilla, olevat kannat olemassa ja niitä parantavat metsänhoitomenetehnät sillä tavoin, että maaperän suojaamisen ja kasviston kehityshuipun välinen tasapaino säilyy. säilyttävät Infrastruktuurin korjaustoimenpiteet, johon sisältyy rinteiden ja joenuomien vakauttaminen toistuvien tulvien ehkäisemiseksi pienen mittakaavan vesiteknisillä toimilla. Toiseen ryhmään kuuluu toimet tulipalojen vahingoittamien metsäalueiden elvyttämiseksi. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvan toiminnan tarkoituksena on luonnollisen elvytyksen edistäminen ja suojaavan kasvipeitteen luominen tulipalojen tuhoamille alueille seuraavien biologisten toimien välityksellä: metsittämisen ja elvyttämisen lisääminen tulipalojen vahingoittamilla alueilla, metsänhoidon parantaminen olemassa olevan kannan osalta metsäpalojen ehkäisemiseksi. 6. T a i t t e et Hankkeiden yleinen tavoite on maaperän, veden ja veden kiertokulun suojaaminen elintärkeinä ympäristötekijöinä seki metsäpalojen vahingoittamien ekosysteemien elvyttäminen. Täsmälliset tavoitteet ovat seuraavat: veden ja tuulen aiheuttaman eroosion pysäyttäminen ja valvonta sekä vahingoittuneiden alueiden biologisen elpymisen edistäminen, metsäpalojen ehkäiseminen ja tulen tuhoamien alueiden elvyttäminen, kasvipeitteen lisääminen ja parantaminen sen biologista moninaisuutta edistäen maaperän vakauttamiseksi ja suojelemiseksi sekä ilmakehän hiilidioksidin absorboimiseksi, veden kiertokulun säätäminen: vesivarojen suojaaminen ja niiden laadun parantaminen, tulvien riskin ja toistumistiheyden pienentäminen, veteen liittyvien infrastruktuurien suojaaminen, A2H maaseudun metsäalan rakenteiden parantaminen epäsuotuisten tai hylkäämisen vaarassa olevien alueiden väestön lisäämiseksi tai säUyttämiseksi varmistamalla luonnollisten ekosysteemien säilyttämisen kanssa tasapainon ympäristön yhteensopivalla tavalla, vaikuttaminen muilla tavoilla, esimerkiksi biologisen monimuotoisuuden luomisella ja suojaamisella sekä esteettisten ja vapaa-aikaan liittyvien arvojen korostamisella. Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhdistetyillä toimilla, joiden yhteydessä kukin vesialue muodostaa yhden rjenistoiminta-alueen, sekä koko maan alueen osalta, tavoitteena toimintamallin perustaminen luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jonka maaperän eroosio tekee vielä vakavammaksi, metsäpaloilta sekä Espanjan metsäkantoja vahingoittavalta sitkeältä kuivuudelta. 7. TMen^kâtajujM Työn luonne Toimintavaihe Aloitus 1. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1995 • 8. Sosioekonominen kiisfflnn^iq-hyffiyarviQ Tällaisen vesistöjen ja metsien elvyttämiseen liittyvän työn kannattavuus perustuu pitkän aikavälin yhteiskunnallisiin hyötyihin. On hyvin vaikeaa mitata rahassa metsittämisen, metsänhoidon ja veteen liittyvien korjaustoimenpiteiden (vaikuttaminen ilmaan, veteen, maaperään ja ekosysteemeihin) aineettomat hyödyt ympäristölle. Tästä huolimatta kustannukset ja hyödyt on laskettu hyödyntäen tämänlaisille hankkeille yleensä käytettyjä viitearvoja ja hintoja. Seuraavat hyödyt on otettu huomioon: 1. tulvan riskin pieneneminen; 2. 3. 4. 5. 6. metsän maaperän menetyksen pysäyttäminen; patoaltaiden tuhoutumisen pysäyttäminen; metsä-alueiden tason parantaminen ja aavikoitumisen pysäyttäminen; veden laadun parantaminen; väestön yleisen hyvmvoinnin parantaminen. 4 tr Vertailemalla näitä hyötyjä investointikustannuksiin saatu kustannus-hyötysuhde on 2,78, jonka perusteella hankkeiden sosioekonominen ja ympäristöä koskeva kannattavuus on taattu. On olemassa myös muita vaikutuksia, joita oli kuitenkin liian vaikeaa arvioida, jotka olisivat nostaneet kustannus-hyötysuhteen huomattavalla tavalla, kuten esimerkiksi kasvihuoneilmiön vähentäminen ja maisemien ehostaminen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Kaikkien näihin hankkeisiin kuuluvien toimien tarkoituksena on suojaavan kasvipeitteen elvyttäminen ja säUyttäminen, yleisenä tavoitteena perusvarojen, kuten maaperän, veden ja veden kiertokulun, suojaaminen, joten hankkeilla on aina myönteinen vaikutus ympäristöön, koska missään tapauksessa ei käytetä menetelmiä eikä istuteta lajeja, jotka voisivat aiheuttaa alueen luonnollisen tasapainon järkkymistä. Istutukset toteutetaan sekä alueilla, joilla on viimeiset viisikymmentä vuotta kasvanut samat lajit, jotka istutetaan, tai alueilla, joilla ei esiinny kielteisten ekologisten muutosten vaaraa. 10 KntiWNW*"* ffl *"ki famhMi (1 ecu = 162,323 pesetaa) Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset kustannukset (7. 4. 1995 jälkeen): Tuen prosenttimäärä: Koheesiorahaston tuki: 1 445 203 ecua 1 445 203 ecua 85 prosenttia 1 228 422 ecua JM Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 61. 010-2 1. Hankkeen nimi Metsitys ja lisätyöt Kanarian saarten hydrografisessa altaassa tarkoituksena estää eroosiota tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien elvyttäminen. ja aavikoitumista sekä 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön general de Planificaciön (M. E. H. ) 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Instituto Nacional para la Consevaciön de la Naturaleza (tämänhetkinen Direcciön General para la Consevaciön de la Naturaleza) - Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (tämänhetkinen Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 Madrid 3. 2 Nimi: Consejeria de Politica Territorial - Servicio de Planificaciön, Evaluation y Seguimiento de Programas Osoite: Avenida de Anaga, 35-6a pl. Edf. Servicios Multiples - 38001 Santa Cruz de Tenerife 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Kanarian saarten autonominen yhteisö 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on toteuttaa sarja toimenpiteitä metsämaastossa kahden päälinjauksen mukaisesti: l tV Ensimmäisen linjauksen tarkoituksena on jarruttaa eroosio- ja aavikoitumiskehitystä, joka vaikuttaa suoraan Kanarian saarten hydrografisen altaan luonnonympäristöön ja aiheuttaa haittaa kolmelle sen tärkeimmistä perusluonnonvaroista: kasvillisuus, maaperä ja vesistö. Tätä varten toteutettavat erityistoimenpiteet ovat seuraavat: - biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa päällyskasvillisuutta siten, että varmistetaan maaperän tarkoituksenmukainen suojelu: - metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia puulajeja, - olemassaolevaa kasvillisuutta säilyttävät ja parantavat metsänhoitotoimenpiteet, jotka siten säilyttävät tasapainon maaperän suojelun ja kasvillisuuden leviämisen välillä, - infrastruktuuria korjaavat toimenpiteet: pienikokoisia paikoittaisia vesirakennustöitä, toistuvien ja tarkoituksena on maaperän joiden tulvimisilmiöiden vaikutusten hallitsemiseksi. joenuomien vakauttaminen Toisen linjauksen tarkoituksena on elvyttää tulipalojen vaurioittamia metsäalueita. Siihen sisältyy luonnollista elpymistä edistäviä biologisia toimenpiteitä ja suojelevan kasvustokerroksen toteuttaminen: - metsitys- ja elvytystoimenpiteiden vahvistaminen, - olemassaolevan kasvillisuuden metsänhoitotoimenpiteiden vahvistaminen tarkoituk-sena ehkäistä ja hallita metsäpaloja, - palolinjojen ja turvavyöhykkeiden hakkuu riskialttiilla alueilla ja alueilla, joiden kasvillisuus on erityisen tiheää. 6. Tavoitteet Hankkeiden yleinen päämäärä on varmistaa perusluonnonvarojen (maaperän, vesistön ja veden kiertokulun) suojelu sekä metsäpalojen vahingoittamien ekosysteemien elvyttäminen. Niiden on erityisesti pystyttävä: - pysäyttämään ja saamaan hallintaansa vesi- ja tuulieroosio sekä palauttamaan turmeltujen alueiden biologinen elinvoima, - varmistamaan metsäpalojen ehkäisyä ja hallintaa sekä elvyttämään niiden tuhoamat alueet, A2% - parantamaan ja tihentämään päällyskasvillisuutta edistäen sen biologista monimuotoisuutta siten, että ilmakehään päässyt hiilidioksidi imeytyy ja maaperän vakaus ja suojelu varmistetaan, - säätelemään veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadun parantaminen, tulvavaaran ja -tiheyden vähentäminen, vedenkierron infrastruktuurien suojelu, - parantamaan maatalouden rakennetta suosimalla väestön asettumista ja/tai sen pysyttämistä elinympäristölle tasapainon, joka on sopusoinnussa luonnollisten ekosysteemien säilymisen kanssa, laman tai väestönkadon uhkaamilla alueilla varmistamalla - johtamaan muita vaikutuksia, kuten biologisen monimuotoisuuden edistämistä ja suojelua tai esteettisen ja vapaa-ajan käytön potentiaalin hyödyntämistä. Näitä tavoitteita toteutetaan yhtenäisellä tavalla ja jokainen hydrografmen allas laatia muodostaa maantieteellisen luonnonsuojelustrategia aavikoitumiskehitystä vastaan, jota pahentavat maaperän eroosio, metsäpalot ja espanjalaisiin metsiin jatkuvasti vaikuttava kuivuus. toimintayksikön. Lopullinen tavoite on 7. TflUjen aikataulu Aloitus Päätyöt 1. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1995 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Tämänlaisissa vesihuolto- ja metsänhoitotöissä aikaansaatava kannattavuus on laskettava niistä pitkällä aikavälillä aiheutuvista hyödyistä yhteiskunnalle. On vaikeaa arvioida rahassa metsityksen, metsänhoitokäsittelyjen ja veden kiertokulkujen korjaamisen jms. kohdistuvat vaikutukset) avulla toteutettuja ympäristölle suotuisia vaikutuksia. (ilmaan, veteen, maaperään, ekosysteemeihin Kustannukset ja hyödyt on kuitenkin pystytty laskemaan tämänlaisille hankkeille yleensä asetettujen viitearvojen ja kynnyshintojen perusteella. Saatavien osalta on otettu huomioon seuraavat osatekijät: - tulvavaaran vähennys - metsämaakadon vähennys - altaiden suojelu - metsäalueiden kohentaminen ja aavikoitumiskehityksen peräytyminen - veden laadun parannus -väestön yleisen elämänlaadun parantaminen. ^3<3 Näiden suotuisten tekijöiden vertailu tuottaa sisäisen kannattavuuden asteen, jonka arvo on 1,40 ja joka varmistaa hankkeen taloudellisen ja ympäristöllisen kannattavuuden. Tiettyjä suotuisia tekijöitä ei kuitenkaan ole voitu määrittää luvuiksi. Näitä ovat muun muassa kasvihuoneilmiön heikentäminen ja maisema-arvon parantaminen. investointikustannuksiin 9. Ympäristövaikutusten arviointi Kaikkien hankkeen sisältämien toimenpiteiden tarkoituksena on palauttaa ja säilyttää päällyskasvustoa ja siten suojella perusluonnonvaroja kuten maaperää, vesiä ja vesien kiertokulkua (oleellinen ekologinen prosessi). Niihin ei sisälly luonnon tasapainoa muuttavia toimintatapoja tai lajeja, eivätkä niiden ympäristövaikutukset näin ollen voi olla kuin suotuisia. Istutustoimenpiteet koskevat joko maita, joihin ei voi kohdistua ekologisesti epäsuotuisia muutoksia tai maita, joilla on ollut samankaltaisia kasvilajeja viidenkymmenen vuoden ajan. 1ft Kwftm'ttfcwt ia *"ki (ffl!ini) Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset kustannukset (7. 4. 1995 jälkeen): Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 85 % 4 956 751 ecua 4 213 238 ecua 4 956 751 ecua A^o Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Liite I Tunnistuslomake Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/010-3 1 • Hankkeen nimi; Metsämstutus ja sitä täydentävät työt eroosion ja aavikoitumisen torjumiseksi ja tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien uudistaminen Seguran vesialueella. 2. flaXemyJïsesto vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M. E. H. ) 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nykyisin Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza) - Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nykyisin Subdirecciön General de Control de la Erosion y DesarroUo Forestal) Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 3. 2 Mmi: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciön General de Planificaciön y Partition Osoite: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUClA) 3. 3 Nimi: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protecciön del Medio Natural Osoite: Calle Pinter Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDA (CASTILLA-LA MANCHA) 3. 4 Mmi; Consejeria de Medio Ambiente - Direcciön General del Medio Natural Osoite: Calle Luis Fontes Pagan, 3 - 30071 MURCIA (MURCIA) 4- Siiainti Jäsenvaltio: Espanja 4. 1 4. 2 Alue: Andalusian, Castilla-La Manchan ja Murcian itsehallintoalueet 5. Lylm kuvaus hankkeesta Alx Hanke koostuu sarjasta metsäalan toimia, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään: Ensimmäisen ryhmän toimilla pyritään jarruttamaan eroosion ja aavikoitumisen edistymistä, joka vaikuttaa suoraan Seguran vesialueen luonnolliseen ympäristöön ja vahingoittaa sen kolmea perusrikkautta: kasvillisuutta, maaperää ja vettä. Tässä yhteydessä käynnistetään seuraavat erityistoimet: biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta siten, että maaperän riittävä suojelu varmistetaan: - metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja, - metsätyöt, joilla varmistetaan olemassa olevien kasvien suojelu ja parantaminen ja ylläpidetään näin maaperän suojelun ja kasvillisuuden kehittymisen välistä tasapainoa, infrastruktuurien parantamistoimenpiteet: pieniä yksittäisiä vesiteknisiä töitä, joiden tarkoituksena on penkereiden ja joenuomien lujittaminen toistuvien tulvien estämiseksi. Toisen ryhmän toimien tarkoituksena on uudistaa tulipalojen vahingoittamat metsäalueet. Toteutetaan biologisia toimenpiteitä, joiden avulla on mahdollista edistää luonnonmukaista uudistumista ja istuttaa suojakasvillisuutta: - metsitys- ja uudistustoimien tehostaminen, - olemassa oleviin kasveihin kohdistettavien metsätöiden tehostaminen metsäpalojen estämiseksi ja hillitsemiseksi. Tärkeimmät tavoitteet Hankkeiden yleisenä tavoitteena on varmistaa perusrikkauksien - maaperän, veden ja veden kiertokulun - suojelu ja metsäpalojen vahingoittamien ekosysteemien uudistaminen. Hankkeiden täsmällisempinä tavoitteina on: pysäyttää tuulen ja veden eroosiovaikutus tai hillitä sitä ja edesauttaa vaurioituneiden alueiden biologista elpymistä, varmistaa tulipalojen torjunta ja hillitseminen sekä uudistaa tulipalojen tuhoamat alueet, parantaa ja rikastuttaa kasvillisuutta edistämällä sen biologista monimuotoisuutta ilmakehässä olevan hiilidioksidin hajottamiseksi sekä luonnon tasapainon ja maaperän suojelun varmistamiseksi, 4S2 säädellä veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadullinen parantaminen, tulvauhkien ja tulvien vähentäminen, vesi- infrastruktuurien suojelu, parantaa rnaaseuturakennetta suosimalla väestön sijoittautumista vaurioituneille tai autioituville alueille ja/tai sen pysyttämistä siellä tarjoamalla luonnon ekosysteemien säilyttämiseen soveltuvan, tasapainoisen elinympäristön, saada aikaan muita vaikutuksia, esimerkiksi luoda ja suojella biologista monimuotoisuutta tai lisätä alueiden esteettistä tai virkistyksellistä arvoa. Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhteisesti, ja kukin vesialue muodostaa maantieteellisen toimintayksikön. Lopullisena päämääränä on laatia toinuntasuunnitelma luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jota Espanjan metsissä havaittavat maaperän eroosio, tulipalot ja kausittainen kuivuus pahentavat. 7. Töiden aitoml» Päätyöt Aloitus 1. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1995 s. Kumnnwg-bYQty^rvjQ Tämäntyyppisten vesien ja metsien parannustöiden kannattavuutta on arvioitava sen perusteella, miten yhteiskunta hyötyy niistä pitkällä aikavälillä. Metsänistutuksen, metsätöiden ja vesien parantamistoimien ympäristöön kohdistuvia aineettomia etuja on vaikea mitata rahallisesti (vaikutus ilmaan, veteen, maaperään, ekosysteemiin jne. ). Aiheutuneet kustannukset ja saatu hyöty on kuitenkin pystytty laskemaan tällaisille hankkeille tavallisesti vahvistettujen viitearvojen ja kynnyshintojen perusteella. Hyödyiksi on katsottu seuraavat: tulvauhkien väneneminen metsämaiden häviämisen väheneminen vesialueiden suojelu metsäalueiden parantaminen ja aavikoitumisen Mdastuminen veden laadun parantaminen väestön yleisen hyvmvoinnin lisääntyminen. Näitä myönteisiä seikkoja investointikustannuksiin verrattaessa sisäinen kannattavuusaste oli 9,73, joka takaa hankkeen taloudellisen ja ympäristöllisen kannattavuuden. Tiettyjä myönteisiä tekijöitä ei ole voitu muuntaa numeroiksi; A^3. tällaisia ovat erityisesti kasvihuoneilmiön lieveneminen ja maiseman kaunistuminen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi a) Kaikkien hankkeeseen kuuluvien toimien tavoitteena on elvyttää ja suojella kasvistoa. Niiden tarkoituksena on suojella perusrikkauk^ia, joita ovat maaperä, vesi ja veden kiertokulku (olennainen ekologinen ilmiö). Toimissa ei oteta käyttöön sellaisia menettelyjä tai lajeja, jotka voivat muuttaa luonnon tasapainoa, joten toimien ympäristövaikutus voi olla pelkästään hyödyllinen. Istuttamistoimet kohdistuvat joko alueisiin, joilla ei ole odotettavissa negatiivisia ekologisia muutoksia, tai alueisiin, joilla on jo noin viidenkymmenen vuoden ajan kasvanut samankaltaisia kasvilajeja. b) Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun asetuksen (ETY) N:o 2158/92 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hankkeessa suunniteltujen metsiä koskevien toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Espanjan metsäpalojen torjuntasuunnitelman kanssa, josta komissio antoi myönteisen lausuntonsa 7. tammikuuta 1994. 10. yugtitiinukflct ja tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset menot (7. 4. 1995 jälkeen): Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 6 566 535 6 566 535 85 % 5 581 554 ^i>4 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Liite I Tunnistuslomake Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/010-4 1 • Hankkeen nimit Metsämstutus ja sitä täydentävät työt eroosion ja aavikoitumisen torjumiseksi ja tulipalojen vaurioittamien ekosysteemien uudistaminen Tagen vesialueella. 2. tfakem^ksegta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M. E. H. ) 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Instituto Nacional para la Conservaciön de la Naturaleza (nykyisin Direcciön General para la Conservaciön de la Naturaleza) - Subdirecciön General de Protecciön de la Naturaleza (nykyisin Subdirecciön General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 3. 2 Nimi: Consejeria de Agricultura, Ganadena y Montes - Direcciön General de Estructuras Agrarias - Diputaciön General de Aragön Osoite: P* de Maria Agustin, 36 (Edf. Pignatelli) - 50004 ZARAGOZA (ARAGON) 3. 3 Nimi: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciön General de Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protecciön del Medio Natural Osoite: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDA (CASTILLA-LA MANCHA) 3. 4 Nimi: Consejeria de Medio Ambiente y Ordenaciön del Territorio - Direcciön General del Medio Natural Osoite: Calle Muro, 9 - 47004 VALLADOUD (CASTILLA Y LEON) 3. 5 Nimi: Consejeria de Agricultura y Comercio - Direcciön General de Estructuras Agrarias Osoite: Calle Adriano, 4 - 06800 MERIDA (EXTREMADURA) Alf 3. 6 Mmi: Consejeria de Cooperation - Agenda del Medio Ambiente - Servicio de Gestion Territorial Osoite: Calle Princesa, 3 - 28008 MADRID (MADRID) 4. Sijainti 4. 1 4. 2 Jäsenvaltio: Espanja Alue: Aragonin, Castilla-La Manchan, Castilla-Leönin, Extremaduran ja Madridin itsehallintoalueet 5. Lvhvt kuvaus hankkeesta Hanke koostuu sarjasta metsäalan toimia, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään: Ensimmäisen ryhmän toimilla pyritään jarruttamaan eroosion ja aavikoitumisen edistymistä, joka vaikuttaa suoraan Tagen vesialueen luonnolliseen ympäristöön ja vahingoittaa sen kolmea perusrikkautta: kasvillisuutta, maaperää ja vettä. Tässä yhteydessä käynnistetään seuraavat erityistoimet: biologiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa kasvillisuutta siten, että maaperän riittävä suojelu varmistetaan: - metsitys istuttamalla ympäristöön sopivia lajeja, - metsätyöt, joilla varmistetaan olemassa olevien kasvien suojelu ja parantaminen ja ylläpidetään näin maaperän suojelun ja kasvillisuuden kehittymisen välistä tasapainoa, infrastruktuurien parantamistoimenpiteet: pieniä yksittäisiä vesiteknisiä töitä, joiden tarkoituksena on penkereiden ja joenuomien lujittaminen toistuvien tulvien estämiseksi. Toisen ryhmän toimien tarkoituksena on uudistaa tulipalojen vahingoittamat metsäalueet. Toteutetaan biologisia toimenpiteitä, joiden avulla on mahdollista edistää luonnonmukaista uudistumista ja istuttaa suojakasvillisuutta: - metsitys- ja uudistustoimien tehostaminen, - olemassa oleviin kasveihin kohdistettavien metsätöiden tehostaminen metsäpalojen estämiseksi ja hillitsemiseksi. 6. Tärkeimmät tavoitteet Hankkeiden yleisenä tavoitteena on varmistaa perusrikkauksien - maaperän, veden ja veden kiertokulun - suojelu ja metsäpalojen vahingoittamien ekosysteemien uudistaminen. , i H Hankkeiden täsmällisempinä tavoitteina on: pysäyttää tuulen ja veden eroosiovaikutus tai hillitä sitä ja edesauttaa vaurioituneiden alueiden biologista elpymistä, varmistaa tulipalojen torjunta ja hillitseminen sekä uudistaa tulipalojen tuhoamat alueet, parantaa ja rikastuttaa kasvillisuutta edistämällä sen biologista monimuotoisuutta ilmakehässä olevan hiilidioksidin hajottamiseksi sekä luonnon tasapainon ja maaperän suojelun varmistamiseksi, säädellä veden kiertokulkua: vesivarojen suojelu ja laadullinen parantaminen, tulvauhkien ja tulvien vähentäminen, vesi- infrastruktuurien suojelu, parantaa maaseuturakennetta suosimalla väestön sijoittautumista vaurioituneille tai autioituville alueille ja/tai sen pysyttämistä siellä tarjoamalla luonnon ekosysteemien säilyttämiseen soveltuvan, tasapainoisen elinympäristön, saada aikaan muita vaikutuksia, esimerkiksi luoda ja suojella biologista monimuotoisuutta tai lisätä alueiden esteettistä tai virkistyksellistä arvoa. Kaikkiin näihin tavoitteisiin pyritään yhteisesti, ja kukin vesialue muodostaa maantieteellisen toimintayksikön. Lopullisena päämääränä on laatia toimintasuunnitelma luonnon suojelemiseksi aavikoitumiselta, jota Espanjan metsissä havaittavat maaperän eroosio, tulipalot ja kausittainen kuivuus pahentavat. 7. Töiden aikataulu Päätyöt Aloitus 1. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1995 8. Kustannus-hvötvarvio Tämäntyyppisten vesien ja metsien parannustöiden kannattavuutta on arvioitava sen perusteella, miten yhteiskunta hyötyy niistä pitkällä aikavälillä. Metsänistutuksen, metsätöiden ja vesien parantamistoimien ympäristöön kohdistuvia aineettomia etuja on vaikea mitata rahallisesti (vaikutus ilmaan, veteen, maaperään, ekosysteemiin jne. ). Aiheutuneet kustannukset ja saatu hyöty on kuitenkin pystytty laskemaan tällaisille hankkeille tavallisesti vahvistettujen viitearvojen ja kynnyshintojen perusteella. / A 3>- ' Hyödyiksi on katsottu seuraavat: tulvauhkien väheneminen metsämaiden häviämisen väheneminen vesialueiden suojelu metsäalueiden parantaminen ja aavikoitumisen hidastuminen veden laadun parantaminen väestön yleisen hyvinvoinnin lisääntyminen. Näitä myönteisiä seikkoja investointikustannuksiin verrattaessa sisäinen kannattavuusaste oli 7,11, joka takaa hankkeen taloudellisen ja ympäristöllisen kannattavuuden. Tiettyjä myönteisiä tekijöitä ei ole voitu muuntaa numeroiksi; tällaisia ovat erityisesti kasvihuoneilmiön lieveneminen ja maiseman kaunistuminen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi a) b) Kaikkien hankkeeseen kuuluvien toimien tavoitteena on elvyttää ja suojella kasvistoa. Niiden tarkoituksena on suojella perusrikkauksia, joita ovat maaperä, vesi ja veden kiertokulku (olennainen ekologinen ilmiö). Toimissa ei oteta käyttöön sellaisia menettelyjä tai lajeja, jotka voivat muuttaa luonnon tasapainoa, joten toimien ympäristövaikutus voi olla pelkästään hyödyllinen. Istuttamistoimet kohdistuvat joko alueisiin, joilla ei ole odotettavissa negatiivisia ekologisia muutoksia, tai alueisiin, joilla on jo noin viidenkymmenen vuoden ajan kasvanut samankaltaisia kasvilajeja. Metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetun asetuksen (ETY) N:o 2158/92 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hankkeessa suunniteltujen metsiä koskevien toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Espanjan metsäpalojen torjuntasuunnitelman kanssa, josta komissio antoi myönteisen lausuntonsa 7. tammikuuta 1994. 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset menot (7. 4. 1995 jälkeen): Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 17 099 973 17 099 973 85 % 13 679 978 jvi Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/012 1. Hankkeen nimi Calvian jätevedenpuhdistamo - Baleaarit 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: P<> de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas (MOPTMA) 3. 2 Osoite: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Baleaarit Baleaarien autonominen alue 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on toteuttaa Palma de Mallorcan lahden jäteveden puhdistukseen tarvittavat laitteistot. Hanke sisältää seuraavat työt: 1. SANTA PONS AN PUHDISTAMO välppäys hiekanerotus, esi-ilmastus ja rasvanpoisto virtauksen mittaus homogenointiallas esilaskeutus ja lietteen poisto biologinen käsittely: ilmastusaltaat jälkilaskeutus (kaavinaltaat) aktivoidun ja ylimääräisen lietteen uudelleenkierrätys hapettoman vyöhykkeen uudelleenkierrätys klooraus esilaskeutuksesta tulevan lietteen pumppaus lietteen sakeutus anaerobinen mädätys lietteen uudelleensakeutus lietteen kuivaus hajujen poisto tyhjennys juoma- ja teollisuusvesi valvontarakennus teollisuuskäyttöön tarkoitettu rakennus muuntorakennus maisemaan sovittaminen ja aitaus 2. PAGUERAN PUHDISTAMO välppäys hiekanerotus, esi-ilmastus ja rasvanpoisto virtauksen mittaus biologinen käsittely: nitrifikaatio - denitrifikaatio ja aerobinen stabilointi jälkilaskeutus ja lietteen erotus klooraus lietteen sakeutus 3. BENDINATIN PUHDISTAMO välppäys hiekanerotus, esi-ilmastus ja rasvanpoisto virtauksen mittaus biologinen käsittely: nitrifikaatio - denitrifikaatio ja aerobinen stabilointi toinen laskeutus ja lietteen erotus klooraus lietteen sakeutus 4. PUMPPUASEMAT JA VIEMÄRIT Murillon pumppuasema (E. I. 58) runkoviemäri Son Ferrer - puhdistamo (E. 1. 8. 1) Magallufin pumppuasema (E. I. 4. 2) runkoviemäri Magalluf - puhdistamo 5. MEREEN JOHTAVIEN PURKUTUNNEUEN PIDENTÄMINEN Santa Ponsan purkutunneli 1 200 metriin A o Pagueran purkutunneli 300 metriin Palma Novan purkutunneli 500 metriin Magallufin purkutunneli 250 metriin 6. Tavoitteet Toteutetaan kolmen puhdistamon työt ja laitteistot, jotka käsittelevät Calvian kunnan yleisviemärien kuljettamat vedet. Puhdistetaan kyseisen kunnan purkutunnelien kautta Välimereen. jätevedet sellaisiksi, että ne voidaan laskea Edellä mainittujen puhdistamojen tärkeimmät parametrit ovat seuraavassa taulukossa: 95/11/61/012 Santa Ponsa Paguera Bendinat Yhteensä 6 700 27 300 575 6 700 47 400 30 000 175 300 475 25 25 300 300 35 35 35 31000 3 100 7000 Nykyinen väestö (as. ) 34 000 Asukasvastineluku 118 000 490 25 300 Saapuvan veden kokonais-BHK keskimäärin (mg/l)? Lähtevän veden kokonais- BHK keskimäärin (mg/l) Saapuvan veden kokonaiskiintoainespi- toisuus keskimäärin (mg/l) Lähtevän veden kokonaiskiintoainespi- toisuus keskimäärin (mg/l) Keskimääräinen päivittäinen vesimäärä (m3/vrk) 7. Töiden aikataulu Tvön luonne Aloitus Lopetus 3 S S S S S S S B S S S S S 3 S S S S S S & S S S S S S S S S S S SS SSSBSSBSSSmaHmgaBSSSBSSBSSBSSSSSESSBSSSt ssssassssssssss i — s - s s a ss ,a Hankkeen suunnittelu 1. 6. 1993 22. 11. 1994 A\ + Päätvöt Toimintavaihe 5. 4. 1995 6. 10. 1996 5. 10. 1996 3 8. Taloudellinen ia sosiaalinen kustannus-hvfttvarvto Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien kohtien perusteella: investointien käyttöikä 20 vuotta; käyttö- ja kunnossapitokustannukset; jätevero, puhdistusvero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan käyttäjien rahoitusosuuksilla); hyötyvaikutukset ympäristön suhteen; puhdistetun veden uudelleenkäyttö; Sisäinen kannattavuusaste: 15,61 %. Tämän numeromääräisen tuloksen ohella on syytä ottaa huomioon hankkeen vaikutus alueen taloudelliseen kehitykseen, maaseutumatkailun kehitykseen ja paikallisen väestön elämänlaadun paranemiseen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeen myönteiset ympäristövaikutukset ovat seuraavat: Ympäristön laatu paranee jätevesien puhdistamisen, ansiosta. Veden saatavuus paranee ja hajasaasmttaminen loppuu. Pohjavesien saastuminen vähenee. Riittämättömästi puhdistettujen meriekosysteemejä parannetaan järjestelmällisesti. Direktiivi 91/271/ETY pannaan täytäntöön. jätevesien saastuttamia Hankkeeseen sovelletaan jätevesipäästöjä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa vaaditaan teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen niiden päästämistä viemäriverkkoon. 10. Kiistanniika* ja tuki terninä! Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 12 162 170 12 162 170 85 % 10 337 845 A*Z~- Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/013 1* H a n k k i en nimi Costa del Solin ja Costa de la Luzin (Andalusia) puhdistaminen. 2. ffakrnmfcytfa Tgstaava dm 2. 1 Nimi: Direction General de Planificaciön 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 3. ffaiMriTP fôvttotoonnanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas 3. 2 Osoite: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid. 4. SiiÄuiti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alueet: Cadiz ja Granada Andalusian autonominen alue 5. Kiuius Hankkeen tarkoituksena on toteuttaa tiettyjen Andalusian rannikon kuntien jäteveden puhdistukseen tarvittavat laitteistot. Hanke sisältää seuraavat työt: Metril-Salobrenan jätevedenpuhdistamo Vedenkeruu: seuraavien runkoviemärien asennus: Salobrena, La Canaleta ja Lobres (halkaisijaltaan 350 mm) Varadero ja Puerto de Motril (halkaisijaltan 600 mm) Motril ja Torrenueva (halkaisijaltaan 400 mm) (T3 Vedenkäsittelvlinia: esikäsittely, sekoitus ja hrataloittaminen, esilaskeutus (kolme yksikköä), biologinen käsittely biologisella turbimireaktorilla (kolme yksikköä), ilmastus ja toinen laskeutus. lietteenkäsittelvli^a! primäärilietteen erotus ja pumppaus sakeutukseen, ylunääräisen lietteen erotus kuivaukseen, primäärilietteen kierrätys, painovoimalla tiivistäminen, anaerobinen mädätys, kuumennus, kuivaus, erotus ja varastointi. Almiifiecarin jätevedenpuhdistamo Vedenkeruu: seuraavien runkoviemärien asennus: Almunecar (halkaisijaltaan 800 mm) Velila (halkaisijaltaan 350 mm) Vefepkj^ttelvlinia: esikäsittely, esilaskeutus, biologinen käsittely ja jälkilaskeutus. T ietteenkäsittelvlinia: ylimääräisen biologisen lietteen erotus ja pumppaus esilaskeutuksen yhteydessä, esilaskeutuksen sekalietteen erotus ja pumppaus, aerobinen mädätys, suoto- kuivaus, kalkkistabilointi ja varastointi. Käsitellyn veden poisto: pohjaveden kuljetukseen ja uudelleensyöttöön tarvittava laitteisto. La Linean jätevedenpuhdistamo Vedenkeruu: seuraavien runkoviemärien asennus: Playa de la Atunara (halkaisijaltaan 700 mm) Campamento (halkaisijaltaan 250 mm). Vedenkäsittelvlinia: esikäsittely, esilaskeutus ja desinfiointi (klooraus). Lietteenkäsittelvlinia: primäärilietteiden kierrätys, painovoimalla tiivistäminen, anaerobinen mädätys, kuivaus ja varastointi. 6> Tavoitteet Toteutetaan Motril-Salobrefian, Almunecarin ja La Linean jätevedenpuhdistamojen rakennustyöt ja laitteistot. Puhdistetaan kyseisten kuntien jätevedet sellaisiksi, että jätevedet voidaan laskea pohjavesiin tai Välimereen purkutunnelien kautta. Edellä mainittujen puhdistamojen tärkeimmät parametrit on ilmoitettu seuraavassa taulukossa: 95/11/61/013 Motril- Salobreöa Almunecar Linea de la Conception YHTEENSÄ Nykyinen väestö (as. ) 95 000 60000 85 000 240 000 <A%lf 155 000 108 000 105 000 368 000 279 323 280 25 25 25 227 266 280 35 30 35 34 000 27 000 26 250 Asukasvastine- luku Saapuvan veden kokonais-BHK keskimäärin (mg/l) Lähtevän veden kokonais-BHK keskimäärin (mg/l) Saapuvan veden kokonaiskiinto- ainespitoisuus keskimäärin (mg/l) Lähtevän veden kokonaiskiinto- ainespitoisuus keskimäärin (mg/l) Keskimääräinen päivittäinen vesimäärä (m3/vrk) 7. Töiden aikataulu Työn luonne Aloitus Lopetus Päätyöt Toimintavaihe 1. 519. 95 1. 1. 1998 31. 12. 1997 8. Taloudellinen ja, sofljaaltoen KlIfftanimfrtlY^YfflTlO Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien kohtien perusteella: investointien käyttöikä 20 vuotta; käyttö-ja kunnossapitokustannukset; jätevero, puhdistusvero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan käyttäjien rahoitusosuuksilla ) hyötyvaikutukset ympäristön suhteen; j*<** puhdistetun veden uudelleenkäyttö. Sisäinen kannattavuusaste: 17,8 % (Motril-Salobrefia: 19,53%, Almunecar: 12,71%, La Linea de la Conception: 29,52%). Tämän numeromääräisen tuloksen ohella on syytä ottaa huomioon hankkeen vaikutus alueen taloudelliseen kehitykseen, maaseutumatkailun kehitykseen ja paikallisen väestön elämän laadun paranemiseen. 9. Ympftrirtflvaikutusteu arviointi Hankkeen myönteiset ympäristövaikutukset voidaan tiivistää seuraavasti: Direktiivi 91/271/ETY pannaan täytäntöön. Ympäristön laatu paranee jätevesien puhdistamisen ansiosta. Vesivarannot lisääntyvät ja hajasaastottaminen loppuu. Pohjavesien saasmttaminen vähenee. Riittämättömästi puhdistettujen jätevesien saastuttamia meriekosysteemejä parannetaan järjestelmällisesti. Hankkeeseen sovelletaan jätevesipäästöjä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa vaaditaan ennen niiden päfistämsitä viemäriverkkoon. teollisuusjätteiden esikäsittelyä aSUmSBmSBBMSBsSS^BlmXStmJjBm^^ Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 19 812 349 19 812 349 85% 16 840 497 Kokonaiskustannukset jaetaan seuraavalla tavalla: Motril-Salobrefian puhdistamo: Almunecarin puhdistamo: Concepciönin puhdistamo 7 175 816 8 618 002 4 018 531. A 46 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/014 1. HankKren nimi Almeriassa sijaitsevan "Campo de las Daliasin" alueen puhdistustyöt. 2. HakemMkse^ta vastaaya eijn 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 — 28071 Madrid. 3. ^ankk^n täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas (MOPTMA) 3. 2 Osoite: P° de la Castellana, 67 — 28071 Madrid. 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Almeria Autonominen alue: Andalusia. 5. Emaiis Hankkeen tarkoituksena on toteuttaa Almeriassa sijaitsevan "Campo de las Daliasin" jäteveden puhdistukseen tarvittavat laitteistot. Hanke sisältää seuraavat työt: a) Roquetas de Marin alueelle suunnitellun El Sölanillon jätevedenpuhdistamon rakentaminen ja puhdistetun veden uudelleenkäyttö "Campo de las Daliasin" pohjavesien täydentämiseen imeyttämällä vesi maahan sen jälkeen, kun vedelle on tehty jälkikäsittely käänteisosmoosiUa. b) Edellisen kaltainen toimi, jossa El Ejidon alueelle parhaillaan rakennettavasta puhdistamosta tulevalle vedelle tehdään jälkikäsittely käänteisosmoosiUa. Sen AH}- FI/ imeytetään maahan "Campo de jälkeen vesi täydentämiseksi tai se käytetään uudelleen. Tarkoituksena on myös rakentaa toinen laitteisto parhaillaan toiminnassa olevasta, Las Noriasin ja Santa Maria del Aguilan jätevesiä käsittelevästä puhdistamosta tulevan veden käänteisosmoosiin perustuvaa tertiääristä puhdistusta varten. las Daliasin" pohjavesien c) Puhdistamon rakentaminen Balermaan ja sen puhdistaman veden samoin kuin jo rakennetun Blanegan puhdistamosta tulevan veden tertiäärinen puhdistus. Pohjavesiä täydennetään päivittäin noin 3 000 m3:11a vettä. d) Jätevedenpuhdistamon rakentaminen Adran kunnan alueelle sekä laitteistojen rakentaminen jätevesien tertiääristä puhdistusta varten. e) Jätevedenpuhdistamojen rakentaminen pienten yhdyskuntien, kuten San Agustinin, Berjan, Daliasin, Félixin, La Mojoneran, Puebla de Vicarin, Enixin ja Penarrodadan, jätevesien puhdistusta varten. 6. Tavoitteet Viidentoista puhdistamon töiden ja laitteistojen toteuttaminen Roquetas de Marin, El Ejidon, Adran ja muiden Campo de las Daliasin alueen pikkukylien puhdistusverkkojen keräämän veden puhdistusta varten. EdeUä mainittujen kuntien (261 765 asukasta) jätevesien saastuneisuuden alentaminen tasolle, joka tekee mahdolliseksi jätevesien uudelleenkäytön tai pohjavesien täydentämisen. EdeUä mainittujen puhdistamojen tärkeimmät parametrit esitetään seuraavassa taulukossa: Castala Penarrodada Berja 7000 9000 350 100 250 350 25 25 95/11/61/014 Nykyinen väestö (as. ) Adra 19 900 Asukasvastineluku 23 400 350 25 Saapuvan veden kokonais-BHK5 keskimäärin (mg/l) Lähtevän veden kokonais-BHK5 keskimäärin (mg/l) Saapuvan veden kokonaiskiintoaineet (mg/l) 375 375 375 iw 250 350 350 25 375 Lähtevän veden kokonaiskiintoaineet (mg/l) 35 35 35 6 960 2000 60 Päivittäinen vesimäärä keskimäärin (m3/pv) H 35 100 95/11/61/014 Rio Chico Dallas El Ejido Sta Maria de Aguila 300 350 475 3 930 26 339 14 203 3 930 475 26 339 475 14 203 475 25 25 25 25 300 300 300 300 35 35 35 35 140 880 7 827 4 632 Nykyinen väestö (as. ) Asukasvastineluku Saapuvan veden kokonais-BHK5 keskimäärin (mg/l) Lähtevän veden kokonais-BHK5 keskimäärin (mg/l) Saapuvan veden kokonaiskiintoaineet (mg/l) Lähtevän veden kokonaiskiintoaineet (mg/l) Päivittäinen vesimäärä keskimäärin (m3/pv) ' 95/11/61/014 Balerma San Agustin La Mojonera Nykyinen väestö (as. ) 4 995 1960 5600 Asukasvastineluku 8 154 Saapuvan veden kokonais-BHK5 keskimäärin (mg/l) 475 1960 475 5600 475 Pueblade Vicar 6 500 • 6500 475 J^9 Lähtevän veden kokonais-BHK5 keskhnäärin (mg/l) Saapuvan veden kokonaiskiintoaineet (mg/I) 25 25 25 300 300 300 Lähtevän veden kokonaiskiintoaineet (mg/l) 35 35 35 25 300 35 2 492 582 1680 1940 Päivittäinen vesimäärä keskimäärin (m3/pv) Yhteensä 166 927 208 522 Felix 600 1200 475 Enix 250 600 475 25 25 95/11/61/014 Nykyinen väestö (as. ) Solanillo 75 000 Asukasvastineluku 106 686 475 25 Saapuvan veden kokonais-BHK5 keskimäärin (mg/l) Lähtevän veden kokonais-BHK5 keskimäärin (mg/l) Saapuvan veden kokonaiskiintoaineet (mg/l) 300 300 300 Lähtevän veden kokonaiskiintoaineet (mg/l) 35 35 35 35 263 340 160 Päivittäinen vesimäärä keskimäärin (m3/pv) 4S> 7. Töiden ajtatfauhj Työn luonne Hankkeen suunnittelu Maanosto Päätyöt Toimintavaihe I Aloitus 5. 6. 93 10. 4. 95 31. 8. 95 1. 1. 99 Lopetus 7. 2. 95 31. 12. 98 8. TalpudelUneq ja. sosjflflHnfll ^Istflmiffff-frY^YMTYlo Hankkeesta tehtiin kustannus-hyötyanalyysi seuraavien näkökohtien perusteella: investointien käyttöikä, 20 vuotta; käyttö- ja kunnossapitokustannukset; jätevero, puhdistusvero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan käyttäjien maksuosuuksilla); myönteiset ympäristövaikutukset; puhdistetun veden uudelleenkäyttö. Sisäinen kannattavuuden aste on 8,12 %. Tämän numeromääräisen tuloksen ohella on syytä ottaa huomioon hankkeen vaikutus alueen taloudelliseen kehitykseen, maaseutumatkailun kehitykseen ja paikallisen väestön elämänlaadun paranemiseen. 9. Ymp^QvaiHutusteq arviointi Hankkeen myönteiset ympäristövaikutukset voidaan tiivistää seuraavasti: Ympäristön laatu paranee jätevesien puhdistamisen ansiosta. Vesivarannot lisääntyvät ja hajasaastuminen loppuu. Pohjavesien saastuminen vähenee. Riittämättömästi puhdistettujen jätevesien pilaamia meriekosysteemejä parannetaan järjestelmällisesti. Yhteisön direktiivi 91/271/ETY pannaan täytäntöön. Hankkeeseen sovelletaan jätevesipäästöjä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa vaaditaan ennen niiden päästämistä esikäsittelyä viemäriverkkoon. teollisuusjätteiden 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) A5A Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset (7. 4. 95 jälkeen) Tuen osuus Koheesiorahaston tuki 32 594 272 32 594 272 85 % 27 705 131 ^IS3f Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/015 1. Hankk^n nimi Itä-Murcian jätevesipuhdistamo. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 — 28071 Madrid. 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Calidad de Aguas 3. 2 Osoite: P° de la Castellana, 67 — 28071 Madrid. 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Murcia 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on toteuttaa Murcian kunnan jätevesien puhdistukseen tarvittavat laitteistot. Niihin kuuluu: Jätevesien puhdistuslinja, johon sisältyvät esikäsittely, virtauksen mittaus, esilaskeutus, biologinen puhdistus, lietteen uudelleenkierrätys, jäteveden desinfiointi kloorin, otsonin tai ultraviolettivalon avulla sekä reagenssien annostelu esilaskeutuksen yhteydessä. jälkilaskeutus, hiologisen Lietteen käsittelylinja, johon sisältyvät primäärisen ja biologisen lietteen sakeutus, anaerobinen mädätys, mädätetyn lietteen sääntelysäiliö, kuivaus, varastointi ja poisto. Kaasujen käsittelylinja, johon sisältyvät mädätyskaasun varastointi vesilukolla varustetussa kaasukellossa, painekompressorit, joilla lisätään painetta ennen kaasun siirtymistä polttimeen, vedenkuumennukseen käytettävät höyrykattilat sekä ylijäämäkaasun polttohormi. Hajunpoisto- ja tilojentuuletuslinja, jossa pilaantunut ilma otetaan talteen poistolaitteilla, johdetaan hajunpoistojärjestelmään, puhdistetaan kemiallisesti ja johdetaan ulos. Hajujen poisto koskee tulolaitteistoa, raakaveden pumppausta, esikäsittelyä, esilaskeutusta, lietteensakeuttajia, lietteen varastointijärjestelmää, kuivaus- ja kuumennustiloja sekä pumppu- ja lietekaivoja. 6. Tavoitteet Murcian kunnan itäisen alueen viemärivesiä käsittelevän puhdistamon rakentaminen ja varustaminen. Näin edellä mainitun, asukasvastineluvultaan 875 000 asukkaan kunnan saasteet voidaan vähentää tasolle, joka mahdollistaa niiden päästämisen Segura-jokeen. Puhdistamon tärkeimmät parametrit ovat seuraavat: 95/11/61/015 nykyinen väestö (asukasta) ennustettu asukasvastineluku saapuvan veden kokonais-BHK5 keskimäärin (mg/l) lähtevän veden kokonais-BHK5 keskimäärin (mg/l) saapuvan veden kokonaiskiintoaineet keskimäärin (mg/l) lähtevän veden kokonaiskiintoaineet keskimäärin (mg/l) YHTEENSÄ 285 015 875 000 350 25 300 25 Keskimääräinen vesimäärä päivittäin (m3/pv) 150 000 7. Tpfden aikataulu Työn luonne Päätyöt Lopetus 31. 12. 98 Aloitus 15. 4. 95 /**(* J Toimintavaihe ' 1. 1. 1999 8. T^idfrllin^n fr ^daalinen kurtannus-hvötvarvio Hankkeesta tehtiin kustannus-hyötyarvio seuraavien näkökohtien perusteella: investointien käyttöikä, 20 vuotta; käyttö- ja kunnossapitokustannukset; jätevero, puhdistusvero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan käyttäjien rahoitusosuuksilla); hyödyllisten ympäristövaikutusten huomioon ottaminen; puhdistetun veden uudelleenkäyttö. Sisäiseksi kannattavuuden asteeksi saatiin 13,03 %. Tämän numeromääräisen tuloksen ohella on syytä ottaa huomioon hankkeen vaikutus alueen taloudelliseen kehitykseen, maaseutumatkailun kehitykseen ja paikallisen väestön elämänlaadun paranemiseen. 9» Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeen hyödylliset ympäristövaikutukset ovat seuraavat: Ympäristön laatu paranee jätevesien puhdistamisen ansiosta. Vesivarannot lisääntyvät ja hajasaastuminen loppuu. Pohjavesien saastuminen vähenee. Riittämättömästi puhdistettujen meriekosysteemejä parannetaan järjestelmällisesti. Direktiivi 91/271/ETY pannaan täytäntöön. jätevesien päästöjen pilaamia Hankkeeseen sovelletaan jätevesiä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa vaaditaan teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden päästämistä jäteveden poistoverkkoon. 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset Tuen osuus Koheesiorahaston tuki 23 247 476 23 247 476 85 % 19 760 354 JSS~ E Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/017 1. Hankkeen nimi Viemärien rakentaminen ja jätevedenpuhdistamon laajentaminen Alicanten Rincön de Leönissa. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid - Espanja 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas Osoite: Paseo de la Castellana, 67. 28071 Madrid - Espanja 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Maakunta: Alicante Autonominen alue: Valencia 5. Kuvaus Hanke koskee Alicanten jätevesien käsittelyssä välttämättömien laitteistojen rakentamista. Seuraavat työt ovat suunnitteilla: 1. 2. 3. 4. 5. San Vicenten Alicanteen liittävien yleisviemäreiden korvaaminen Ostoskeskuksen läntiseen viemäriin liittävän viemärin korvaaminen San Gabrielin pumppuaseman parannustyöt San Gabrielin pumppuaseman vesien kuljettaminen puhdistamoon Barranco de las Ovejasin pumppuasema AO> Rincön de Léonin jätevesipuhdistamon laajentaminen ja kunnostaminen. Erityisesti esikäsittelyyn, etuselkeytykseen, sakeutukseen ja anaerobiseen hajoamiseen tarvittavien laitteistojen purkaminen ja uudelleenrakentaminen. Jätevedenpuhdistamossa on seuraavat linjat: jätevedenpuhdistuslinja: esikäsittely, etuselkeytys, biologinen puhdistus (aktiiviliete) ja desinfioiminen. Hajujen poisto tapahtuu aktiivihiilen avulla; lietteenkäsittelyjärjestelmä: etuselkeytyslietteen uudelleenkierrätys, sakeutus laskeuttamalla, anaerobinen hajoaminen, lietteenlämmitys ja mekaaninen lietteenkuivatus lietelinkoa käyttämällä. Viemäri, joka kuljettaa käsitellyt jätevedet puhdistamolta San Gabrielin pumppuasemalle ja sieltä vedenalaiseen purkuviemäriin. 500 metriä pitkä purkuviemäri jätevesien ohjaamiseksi mereen. Tasausaltaan rakentaminen (4 hm3/vuosi). 6. Tavoitteet Töiden toteuttaminen ja laitteistojen rakentaminen jätevedenpuhdistamossa, joka käsittelee Alicanten kunnan yleisviemänen keräämän jäteveden. Näin jäteveden saasteiden määrä edellä mainitussa, 373 000 asukkaan kunnassa voidaan vähentää tasolle, jolla jätevesien laskeminen Segura-jokeen tai mereen on sallittua. VIEMÄRIT JA ALICANTEN RINCÖN DE LEÖNIN PUHDISTAMON LAAJENTAMINEN 95/11/61/017 YHTEENSÄ Väestö (asukasta) Arvioitu asukasvastineluku (alv) BOD5:n kokonaismäärä keskimäärin Tuleva (mg/l) BOD5:n kokonaismäärä keskimäärin Poistuva (mg/l) 325 000 373 000 453 30 vr? Kiintoaine, kokonais määrä keskimäärin Tuleva (mg/l) Kiintoaine, kokonais määrä keskimäärin Poistuva (mg/l) Päivittäinen veden määrä keskimäärin (m3/päivä) 7. Töiden aikataulu • • • • • • • B B B a B I B D g K B I ^ HB aHDKHOMHMMMH^MHMMMMHMMHni • • • • ^ • • ^ ^ • • • • • • • • • • • • • • • • ^ • •a Aloitus Lopetus Hankkeen suunnittelu Maan osto Päätyöt Toimintavaihe 31. 12. 1994 1. 1. 1998 31. 12. 1997 8. Taloudellinen ja ffnafofflftftii ^^""ir-hvötvarvio Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien Olettamusten pohjalta: - Laitteistojen kestoaika: 20 vuotta - käyttö- ja huoltokustannukset - maksut jäteveden päästöistä, puhdistuksesta ja vesiin kohdismvat verot (käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla) - ympäristölle koituvan hyödyn huomioon ottaminen - veden uudelleenkäyttö. Sisäisen kannattavuuden asteeksi saadaan näin 9,62 %. Numeeristen tulosten lisäksi huomionarvoista on myös hankkeen mahdollinen vaikutus alueen taloudelliseen kehitykseen, maaseutumatkailun kehittymiseen sekä paikallisväestön elämän laadun parantumiseen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Arvio vaikutuksista ympäristöön on suotuisa: ^r& - Ympäristön laadun parantuminen jätevesien puhdistamisen myötä - hajakuormituksen vähentyminen ja sen myötä veden käytettävyyden lisääntyminen - pohjavesien saastumisen vähentyminen - ilman riittävää valvontaa laskettujen jätevesien saastuttamien meren ekosysteemien systemaattinen parantuminen - direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpaneminen. Hankkeeseen sovelletaan jätteitä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa edellytetään, että teollisuusjätteet esikäsitellään ennen viemäriverkostoon ohjaamista. 10. Kustannukset ja tuki fccmna) Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset kustannukset (7. 4. 1995 jälkeen) Tuen osuus: 16 886 085 16 886 085 85% Koheesiorahaston tuki: 14 353 172 4C9 >i tus tuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastoa ta annetun asetuksen Nio 1164/94 mukaisesti | LIITE I TUNNISTUSLOMAKB Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/018 i. ifankfrtt^ p ^i Keski-Asturian alueen viemärit 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi : Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: Paseo de la Castellana, 161 - 28071 Madrid - Espanja 3. IflBKKiTTl täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi : Direcciön General de Calidad de las Aguas 3. 2 Osoite: Paseo de la Castellana, 67 28071 Madrid - Espanja 4. SHainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Maakunta : Asturia Autonominen alue : Asturia 5. Kuvaus Projekti koskee Asturian keskiosissa s i j a i t s e v i en El Berrônin, Oviedon, Sieron, Allerin ja Mierésin kuntien jätevesien käsittelyssä välttämättömien l a i t t e i s t o j en aikaansaamista. Seuraavat t y öt ovat s u u n n i t t e i l l a: ~JQo A) CAUDALIN ALTAASEEN ULOTTUVA YLEINEN KOKOOMAKAIVO- KOKOOJAVIEMÄRI, SOVILLA-OYANCON VIEMÄRINHAARA Pääviemärinhaara, joka on pituudeltaan 6 421 m, on jokseenkin samansuuntainen Aller-joen kanssa ja sen putket ovat halkaisijaltaan 300, 500 ja 600 mm. Lisäksi suunnitteilla on 14 yhdistävää kokoomakaivoa, jotka yhteensä muodostavat 9 074 m putkia. B) NORENAN YLEINEN KOKOOMAKAIVO-KOKOOJAVIEMÄRI, FRESNEDA- NORENAN VIEMÄRINHAARA P u t k et o v at k o k o n a i s p i t u u d e l t a an noin 8 632 m, ja n i i d en h a l k a i s i j at ovat 1 0 0 0, 800 ja 600 mm s i t e n, e t tä veden nopeus on a i na 0,6 - 3, 0 m / s. Linjan maksimi- ja minimikaltevuudet ovat vastaavasti 0,4 p r o s e n t t ia ja 0,2 p r o s e n t t i a. C) NORAN YLEINEN KOKOOMAKAIVO-KOKOOJAVIEMÄRI, LAS LLAMARGASIN - EL BERRON VIEMÄRINHAARA Kokoomakaivon putkien p i t u us on 4 240 m. Putkien h a l k a i s i j at ovat 1 000 ja 800 mm ja n i i tä pitkin kulkevat asutuskeskusten j ä t t e et El Berrônin ja Villapérezin v ä l i s i l tä a l u e i l ta Villaperezissä sijaitsevaan puhdistamoon. Veden nopeus on 0,6 - 3,0 m/s. Maksimi- ja minimikaltevuudet ovat vastaavasti 0,29 prosenttia ja 0,2 prosenttia. 6. T a v o i t t e et Töiden toteuttaminen j a l a i t t e i s to j en aikaansaaminen kolmelle kokoomakaivolle, j otka k u l j e t t a v at El Berrônin, Oviedon, Sieron, A l l e r in ja Mierésin kuntien j ä t e v e d et Villapérezin j a Baifian puhdistamoihin. Näin saasteiden määrää v o i t a i s i in vähentää e d e l lä m a i n i t u i s sa kunnissa, j o i s sa on yhteensä 85 000 a s u k a s t a. A l l a o l e v a s sa y h t e e n v e d o s sa on tärkeimmät t i e d ot kokoomakaivoista: KESKI -ASTURIAN ALUEEN KOKOOMAKAIVOT 95/11/61/03 SNoran kokoomakaiv Norenan Dkokoomakaiv Allerin YHTEENSÄ Dkokoomaka iv 0 Väestö (asukkaita) 16 297 Arvioitu asukasvasti luku (avl) 30 000 ne- 18 075 13 170 47 542 40 000 15 000 85 000 Jli 7. Töiden aikataulu Hankkeen suunnittelu 20. 7. 1994 Aloitus Lopetus 25. 1. 1995 Maanosto Päätyöt 6. 6. 1994 21. 11. 1994 5. 12. 1996 Toimintavaihe 21. 11. 1997 8. Taloudellinen ia sosiaalinen kustannus-hyötvarvio Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien olettamusten pohjalta: - laitteistojen kestoikä: 20 vuotta - käyttö- ja huoltokustannukset - maksut veden juoksuttamisesta, puhdistamisesta ja vesiin kohdistuvat verot (käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla) - huomioon on otettu hyödyt ympäristölle - veden uudelleenkäyttö * S i s ä i s en kannattavuuden a s te on 23,26 p r o s e n t t i a. Numerotulosten l i s ä k si huomionarvoista on myös hankkeen mahdollinen v a i k u t us maaseutumatkailun kehittymiseen, ympäristön t i l an parantumiseen, kalanviljelyn ja muun t u o t t o i s an toiminnan h a r j o i t t a m i s en elpymiseen, j o k i en tehokkaampaan hyödyntämiseen, ympäröivien alueiden arvon nousuun, elämän laadun parantumiseen, luonnonsuojeluun ja v ä e s t ön hyväksyntään. 9« Ympäristövaikutusten a r v i o i n ti Arvio v a i k u t u k s i s ta ympäristöön on s u o t u i s a: - direktiivin 91/271/CEE täytäntöönpaneminen - ympäristön laadun parantuminen jätevesien puhdistamisen myötä - pohjavesien saastumisen vähentyminen - ilman riittävää valvontaa laskettujen jätevesien saastuttamien meren ekosysteemien systemaattinen parantuminen 10. Kustannukset la tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset : 15 483 943 lé Tukikelpoiset kustannukset ( 7. 4. 199a5jaLBfâeô£3 Tuen osuus : 85% Koheesiorahaston tuki : 13 161 351 Tuki jakautuu seuraavalla tavalla: Allerin kokoomakaivo Norenan kokoomakaivo Noran kokoomakaivo (Las Llamargasin-El Berronin viemärihaara) 5 938 160 5 760 120 3 785 663 -163 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNKTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta N:o 95/11/61/019 1. Hankkeen nimi Aviléksen suistoalueen vasemman rannan puhdistaminen 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid - Espanja 3. Hflnkfreen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas Osoite: Paseo de la Castellana, 67 - 28071 Madrid - Espanja 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Maakunta: Asturia Autonominen alue: Asturia 5. Kuvaus Hanke koskee Aviléksen suistoalueen vasemman rannan kaupunkien jätevesien puhdistamisessa välttämättömien laitteistojen aikaansaamista. Järjestelmä tulee sisältämään suuren kokoomakaivo-kokoojaviemänn ja useita pienempiä kokoomakaivoja, jotka kokoavat kaiken joen vasemmalta rannalta peräisin olevan jätteen, mukaan lukien jätteet suuresta osasta Castrillönin kuntaa, ja kuljettavat sen satama-altaaseen asti ja sieltä joen toiselle rannalle. Yleisen kokoomakaivon pituus on 5 999 m. 6. Tavoitteet töiden Välttämättömien asentamiseksi kuljettamaan Aviléksen kunnan jätevedet tulevaan Nievan puhdistamoon. Näin saasteiden määrää voitaisiin vähentää edellä mainituissa kunnissa, joissa on yhteensä 140 000 asukasta. Alla olevassa yhteenvedossa on tärkeimmät tiedot: kokoomakaivojen toteuttaminen AVILÉKSEN SUISTOALUEEN VASEMMAN RANNAN PUHDISTAMINEN 95/11/61/019 YHTEENSÄ Väestö (asukkaita) Arvioitu asukasvastine luku (avl) 140 620 169 589 7. Töiden aikataulu Työn luonne Aloitus Lopetus Hankkeen suunnittelu Maan osto Päätyöt Toimintavaihe 1. 10. 1995 1. 1. 1998 31. 12. 1997 8. Taloudellinen ja sosiaalinen k^^^nM^iiY^tY^1^10 Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien olettamusten pohjalta: - laitteistojen kestoikä: 20 vuotta, - käyttö- ja huoltokustannukset, - maksut veden juoksuttamisesta, puhdistamisesta ja vesiin kohdismvat verot (käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla), - huomioon on otettu hyödyt ympäristölle, - veden uudelleenkäyttö. Sisäisen kannattavuuden aste on 44,24 prosenttia. Numerotulosten lisäksi huomionarvoista on myös hankkeen mahdollinen vaikutus maaseutumatkailun kehittymiseen, ympäristön tilan parantumiseen, kalanviljelyn ja muun tuottoisan toiminnan harjoittamisen elpymiseen, jokien tehokkaampaan 1LÇ hyödyntämiseen, ympäröivien alueiden arvon nousuun, elämän parantumiseen, luonnonsuojeluun ja väestön hyväksyntään. laadun 9. Ympäristövaikutusten arviointi Arvio vaikutuksista ympäristöön on suotuisa: ympäristön laadun parantominen jätevesien puhdistamisen myötä, pohjavesien saastumisen vähentyminen, ilman riittävää valvontaa laskettujen jätevesien saastuttamien meren ekosysteemien systemaattinen parantuminen; - direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpaneminen. 10. KnrtannuK. ^ ja tuki fettlflffl) Knlfnnak1ni«tanniiksftf 14 015 266 ecua TsiKiKglpoi^t KSHrtMimpfcffCts (7. 4. 95 jälkeen) 14 015 266 ecua Tuen osuus: ^fllrffforalMtiPn "»Kr 85 % 11 912 976 ecua <iu Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/020 1. Hankkeen nimi Huelvan jätevedenpuhdistamo 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas ; Osoite: Paseo de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Provinssi: Huelva Autonominen alue: Andalusia 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on rakentaa tarvittavat laitteet Huelvan jätevesien käsittelyä varten. Puhdistamo koostuu seuraavista osista: vedenpuhdistusjärjestelmä: esikäsittely, mekaanis-kemiallinen käsittely, esiselkeytys, jälkiselkeytys ja desifioinu (klooraus) A<A- lietteenkäsittelyjärjestelmä: lietteen pumppaus, ilmastusallas, Iietteenkierrätys, painovoimanien sakeutus, anaerobinen mädätys jossa energian talteenotto ja hajunpoisto 6. Tavoitteet Rakentaa puhdistamo, joka käsittelee Huelvan kunnan viemäriverkoston vedet. Laitos puhdistaisi 180 000 asukasvastineluvun kunnan jätevedet sellaisiksi että ne voidaan vedenalaisia putkia pitkin johtaa Atlanttiin. ERITYISTAVOITTEET 95/11/61/020 nykyinen asukasluku asukasvastineluku (avl) BOD5, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin (mg/l) BOD5, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin (MG/1) kiintoaine, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin (mg/l) kiintoaine, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin (mg/l) 144 008 180 000 200 25 277 35 päivittäinen veden määrä keskimäärin (mVpäivä) 58 500 7. Töiden aikataulu Työn luonne Aloitus Lopetus Hankkeen suunnittelu Maan ostaminen Päätyöt 1. 9. 1995 30. 6. 1998 Käyttöönotto EBsssESSBassssRSBsaaBaaBssEsasssasaBaaiaannnBaHHaaB^ 1. 7. 1998 -tie 8. TaImidriHn»n ja snriaalimm Iq. ^nni^-hyftfYarvin Kustannus-hyötyarvio perustuu seuraaviin tekijöihin: investointien käyttöaika: 20 vuotta käyttö- ja huoltokustannukset talousjätevero ja vesimaksu ( käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla) ympäristölle koituva hyöty käsitellyn veden uudelleenkäyttö Hankkeen sisäisen kannattavuuden aste on 11,31 %. Lisäksi hanke edistää alueen taloudellista kehitystä ja paikallisten asukkaiden hyvinvointia. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Seuraavat seikat takaavat, että ympäristö hyötyy hankkeesta: direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano ympäristön laadun parantaminen poistamalla saastuttavia aineita ihmisen tuottamista jätevesistä saasteiden leviämisen estäminen veden määrää lisäämällä pohjavesivarojen saasteiden vähentäminen liian likaisista jätevesistä kärsineiden meren ekosysteemien järjestelmällinen elvyttäminen. Hankkeeseen sovelletaan jätevesiä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa edellytetään teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden johtamista jäteveden poistoverkkoon. 10. Knsfannuksrt ja tuki ftyiiinai Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset kustannukset (7. 4. 1995 jälkeen): Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 22 794 059 22 794 059 85% 19 374 950 ^S Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen "koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti n:o 95. 11. 61. 021A i. ffanhKffffli nimi Puhdistus - Madridin ympäristön laadun parantamiseen tarkoitetut perusrakenteet (1995). 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Ayuntamiento de Madrid Osoite: Barcelö, 6 - 28004 Madrid 4. SUaJDii 4. 1 4. 2 Jäsenvaltio: Espanja Alue: Madrid 5. Kuvaus Jätevesien hajunpoistoon tähtääviä hankkeita, jotka auttavat osaltaan parantamaan Manzanaresin rantojen ympäristön laatua Madridissa N:o 1 Madridin jätevedenpuhdistamon tiedonkeruujärjestelmän tekninen mukauttaminen Nykyisen järjestelmän parantaminen ja muuttaminen asentamalla uusia laitteita kunnalliseen valvontakeskukseen sekä kuhunkin seitsemästi puhdistamosta. Paikallisen Ethernet-verkon perustaminen. N:o 2 Viveros de la Villan puhdistamon hajunrttistojärjestelmän laajentaminen. Järjestelmän soveltaminen välppäykseen, lietteen siivilöintiin ja suodatinkammioon; kyseisten kolmen osaston uudelleenjärjestely, jotta niistä saataisiin henkilökunnalle tyydyttävä työpaikka heilœntâmâtta hajujen poiston tehokkuutta. A*o N:o 3 Viveros de la Villan puhdistamon tärkeimpien laskeutusaltaiden * päällystäminen uudelleen. Kyseisten alueiden eristämiseen ja kaasupäästöjen estämiseen tarvittavien rakennelmien suunnitteleminen ja rakentaminen. Suljettujen tilojen sisäilman poistoon ja käsittelyyn tarvittavien laitteistojen suunnittelu ja toteutus. N:o 4 N:o 5 N:o 6 Biologisen lietteenerottimen rakentaminen Chinan puhdistamoon. Läpimitaltaan 15 metrin kiertoerottimen, lietekaivon ja pumpun asentaminen; nykyisten lietepumppujen korvaaminen paremmilla laitteistoilla, uuden flotaatiolinjan, huuhtelu- ja avustavan paineistusjärjestelmän sekä tarvittavien lietteen uudelleenkierrätysjärjestelmän ja sähkölaitteiden asentaminen; pumppauksen ja mädätysjärjestelmän sekä apuvälineiden mukauttaminen. Chinan puhdistamon ympäristöolojen parannustöiden toinen vaihe. Varusteet, laitteistot ja/tai laitteet, jodia on tarkoitettu epämiellyttävien hajujen poistamiseen osittain tai kokonaan raakaveden esikäsittelyn ja lietteen anaerobisen mädätyksen alueilla. Butarguen puhdistamon ympäristöolojen parannustöiden ensimmäinen vaihe. Esikäsittelyalueiden (välppäys, kuljetushihnat ja säiliö-puristin) eristäminen rakenteiden avulla ulkopuolelta. Kukin alue varustetaan ilmanpoisto- ja ilmankäsittelyjärjestelmällä. 6. Tifoitteet Tiedonkeruujärjestelmän parantaminen ja muuttaminen, jotta saataisiin tarkempaa tietoa lyhyemmässä ajassa. Puhdistamoista peräisin olevien epämiellyttävien hajujen vääntäminen ja päästöjen vähentäminen puhdistamojen ympäristössä. Lietteiden parempi käsittely. 7. Töiden aikataulu I Työn luonne Aloitus Lopetus • Päätyöt 1. 9. 1995 31. 12. 1995 *U 8. j^ÊÊOS^n ja snsiaaHncn kiistann^hvötvarvio Kunkin hankkeen taloudellinen analyysi tehdään 25 vuodeksi. Sisäisen kannattavuuden aste vaihtelee 8 %:n ja 21,9 %:n välillä. Kustannuksiin lasketaan investoinnit tie- ja vesirakennustöihin tai kimitin hankkeen laitteisiin sekä käyttö- ja ylläpitokustannukset. Huomioon otettavat hyödyt ovat ympäristölle koituva hyöty sekä julkisten vesivarojen suojeleminen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeet ovat luonteeltaan parannustoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa Madridin puhdistamojen ympäristöoloja lieventämällä epämiellyttävien hajujen tuotantoa. Tiedonkeruujärjestelmän avulla voidaan lyhentää puhdistamojen seisautusaikoja ja vähentää näin ollen vesistöihin suoraan laskettavan käsittelemättömän veden määrää. KlPftannuKret ja tM (1 ecu = 161 225) fcçpina) Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset Tuen osuus Koheesiorahaston tuki 2 013 335 2 013 335 80 % 1 610 668 Tuen jakautuminen: 1. Puhdistamojen teknisen tiedonkeruujärjestelmän mukauttaminen 380 090 2. Hajunkäsittelyjärjestelmän parantaminen (Viveros de la Villan puhdistamo) 3. Tärkeimpien laskeutusaltaiden päällystäminen uudelleen (Viveros de la Villan puhdistamo) 4. Biologisen lietteenerottimen rakentaminen (Chinan puhdistamo) 129 012 198 480 277 873 5. Ympäristöolojen parannustöiden toinen vaihe (Chinan puhdistamo) 277 873 6. Ympäristöolojen parannustöiden ensimmäinen vaihe (Butarque) YHTEENSÄ * M- 347 341 1610 668 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti N:o 95. 11. 61. 021 D 1. Hankkeen nimi Madridin kaupungin yhdyskuntajätteet (1995) 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 2. 2. Osoite: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen toteutuksesta vastaava elin 3. 1. Nimi: Madridin kaupunginhallitus 3. 2. Osoite: Barcelö 6 - 28004 Madrid 4. Sijainti Jäsenvaltio: Espanja Madrid 4. 1. 4. 2. Alue: 5. Kuvaus Hakemuksen viidestä hankkeesta neljä koskee Valdemingömezin aluetta, jossa sijaitsee Madridin kiinteän yhdyskuntajätteen käsittelylaitos. Sen teho on 1 200 Tm päivässä ja siihen kuuluu yksi kierrätys- ja kompostointiyksikkö sekä energian talteenottoyksikkö. Kuudes hanke koskee Migas Calientesin laitosta. N°l Valdemingömezin kierrätys- ja kompostointilaitoksen uudistaminen ja mukauttaminen siten, että sen tuotantoteho nousee 850 Tm: iin päivässä. Tämä yksikkö liitetään nykyisiin laitoksiin, jotka uudistetaan ja mukautetaan uutta tehoa vastaaviksi. Siinä otetaan huomioon myös sade- ja lieteveden erottelu, laitosten ulkopuolen parannustyöt ja maisemointi. lietteenkeräilyaltaiden rakentaminen uusien sekä N°2 Madridin kiinteän yhdyskuntajätteen käsittelylaitoksen kompostomtilaitteiden kunnostaminen. Valdemingömezissa toteutettava hanke koostuu lahotusaltaan laajennus- ja automatisointitöistä sekä eräistä kompostin puhdistusjärjestelmän kunnostustöitä, AJ2> jotka edellyttävät nykyisten laitteiden mukauttamista, laitteistojen asentamista. laajentamista ja uusien N°3 Madridin kiinteän yhdyskuntajätteen käsittelylaitoksen lastauksen/purkauksen automaattinen valvontajärjestelmä. Suunnitellun järjestelmän tärkeimpänä tavoitteena on laskea ja tallentaa muistun jäteautojen kuuluu keskusvalvontayksikkö ja jäteautojen tunnistuslaite. purkamiin lasteihin liittyvät tiedot. Siihen N°4 Madridin energiantalteenottolaitoksen palamiskaasujen käsittely aktiivihiilellä. Tarkoituksena on liittää palamiskaasujen käsittely-yksikkö Valdemingömezin kaasujen käsittely-yksikköön; palamisessa syntyvien jätteenpolttolaitoksen kaasujen käsittelyssä käytetään aktiivihiilipölyä. Ensiksi on ratkaistava kahden imeytetyn aineen - aktiivihiilen ja sammutetun kalkkijauheen - varastointiin ja sekoittamiseen liittyvä ongelma sekä imeytettävä sitten mainittu seos kaasuputkeen valvotuissa ja muuttumattomissa olosuhteissa. N°5 Kasvijätteen jalostuslaitos, Viveros de Migas Calientes. Pinta-alaltaan 15 314 m2: n suuruisen kasvijätteen jalostuslaitoksen rakentaminen, johon kuuluu: vastaanotto- ja varastointialueet, käsittelyalue sekä lopputuote- ja sekoitusalueet. Käsiteltävä jätemäärä on 9000 Tm vuodessa. 6. Tavoitteet Kierrätyslaitoksen mukauttaminen alkuvaiheessa tapahtuvan valikoivan jätteen keruun menetelmiin ja tuotannon kasvuun. Kompostointiin kuuluvan kääntämis- ja lahotosjärjestelmän sekä kompostin fyysisen ja biologisen laadun parantaminen ja hallinta parhaalla mahdollisella tavalla. Jäteautojen kulkua jätteenkäsittelylaitoksessa atk: n avulla. ja lasteja koskevaa tietoa kerätään ja valvotaan Purkausalueen hyötykäyttö. Kasvijätteiden hyödyntäminen ja käyttö kompostissa. 7. Töiden aikataulu - ^4 Työn luonne Päätyöt Aloitus 7. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1996 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kn^nn^s-hvövarvio Kaikkia hankkeita koskeva talousarvio on laadittu 15 vuodeksi. Sisäisen kannattavuuden aste on 8 - 13 prosenttia. Kuluihin sisältyvät pääomahyödykkeet sekä käyttö- ja ylläpitokustannukset. Hyödyksi lasketaan: lähiseudun asukkaille aiheutuvien haittojen väheneminen, jätteiden hallinnan avulla saatavat säästöt, sivutootteiden myynti (komposti) ja ympäristölle koituva hyöty (hajuhaittojen vähentyminen ja kuljetuskustannusten alentuminen). 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeiden tavoitteena on poistaa suurin osa jätteiden käsittelyn aiheuttamista ilmakehän, maaperän ja pohjaveden saasteista vähentämällä: lahoamisessa muodostuvien hajujen leviämistä ympäristöön palamisessa syntyvien elohopeadioksidien päästömäärää kasvijätteiden päästämistä ympäristöön. 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset Tuen osuus Koheesiorahaston toki 11 227 167 11 227 167 80 % 8 981 733 Tuen jakaminen: N°l Kierrätys- ja kompostointilaitoksen mukauttaminen N°2 Kompostomtilaitteiden uudistaminen N°3 Lastauksen ja purkauksen automaattinen valvontajärjestelmä N° 4 Palamiskaasun aktiivihiilikäsittely N°5 Kasvijätteen jalostuslaitos YHTEENSÄ 2 472 073 4 573 980 1 174 167. 355 280 I 406 233 8 981 733 AfsT Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien jiukaiseminen Icoiieesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 1 n:o95. 11. 61. 021E L ? W " »n n i mi Kaupunkiympäristö vuonna 1995 - Madrid. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) Osoite: Paseo de la Castellana 162, 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Madridin kaupunginhallitus Osoite: Barcelö 6, 28004 Madrid 4. susjnji 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Madrid 5. Kuvaus Suunnitelmaan kuuluu kaksi hanketta: 1. Akustiikan tutkimuskeskuksen rakentaminen Madridiin. Keskukseen kuuluu päärakennus, ajoneuvojen koerata ja koneiden yleisten melupäästöjen mittauspaikka. Rakennukseen sijoitetaan ajoneuvojen ja koneiden melutason mittauslaboratoriot, välineiden huolto- ja kalibrointitilat, kaiuton huone ja ATK-kirjasto, johon tallennetaan kerätyt tiedot. Tutkimuskeskus varustetaan ääntä eristävillä väliseinillä ja se on kaikkien alan direktiivien mukainen. Mf> 2. Huonokuntoisten alueiden kunnostaminen ja ympäristön parannus la Casa de Campon puistossa. Hankkeeseen sisältyy seuraavat työt: saastumisen ehkäisy puistossa (lähteiden, suihkulähteiden ja purojen puhdistus), puiston rapautuneiden ja kuluneiden alueiden uudelleenistutus (salaojaverkon rakentaminen sekä pensaiden ja ruohokasvien uudelleenistutus), kasviston parantaminen siten, että etusijalla ovat pensas- ja ruohokasvivyöhykkeet, ruokinta-, haudonta- ja pesintäpaikkojen rakentaminen, hedelmäpuiden istuttaminen ja pienten lampien kaivaminen; eläinkunnan uudistaminen uudelleenistutuksilla (kalat, jänikset, oravat, ankat), historiallisen perinnön, ympäristön ja palvelujen uudistaminen; luontopolkujen luominen ja näköalapaikan rakentaminen. 6. TftTQiitteet Kummallakin hankkeella on omat tavoitteensa. 1. Akustiikan tutkimuskeskus: autojen, hälyttimien, sireenien sekä rakennustyömailla ja julkisissa töissä käytettävien koneiden melupäästöjen valvonta melutason vähentämiseksi kaupungissa, meluesteiden muodon totkiminen, julkisen liikenteen akustisten olosuhteiden tutkimus ja parantaminen sen melutason vähentämiseksi. 2. Huonokuntoisten alueiden kunnostaminen ja ympäristön parannus la Casa de Campon puistossa Madridissa: lähteiden ja purojen fyysisen, kemiallisen ja biologisen tilan parantaminen, maaperän hävikin ja eroosion riskien rajoittaminen, alkuperäisen kasviston kehittäminen ja ekologiselta kannalta arvokkaimpien kasviryhmien säilyttäminen, puistoon sisältyvien popularisointi- ja opetusmahdollisuuksien edistäminen, puhdistustyöt 13 40Q m2:n alueella, uudelleenistutus 2 147 5122:n alueella. 7. Tflfcten aikataulu Sf*- Työn Juonne Aloitus Päätyöt 1. 10. 1995 31. 12. 1996 8. Taloudellinen ja «fnrfaalitiMi kiirtannii^hvfityarvift Hankkeiden kustannus-hyötyarvion tarkoituksena on määritellä niiden taloudellinen kannattavuus sosiaalisesta näkökulmasta. Arvio perustuu oletukseen hankkeiden vaikutuksista 25 vuoden aikana. Kustannuksiin sisältyvät toteutuneet investoinnit. Ylläpitokustannuksiksi arvioidaan 5 prosenttia investoinneista. Akustista tutkimuskeskusta koskevasta hankkeesta seuraava hyöty muodostuu väestön suojelusta melusaasteen aiheuttamia ongelmia vastaan. Valvontakapasiteetti lisääntyy noin viisinkertaiseksi ja melupäästöt vähenevät (ympäristöllinen hyöty). La Casa de Campon puiston kunnostamisesta seuraavaa hyötyä arvioidaan matkakulujen perusteella. Tämän menetelmän periaatteen mukaisesti arvioidaan, että tiettyyn paikkaan matkustamiseen uhrattu aika ja/tai raha ovat osoitus kyseiselle paikalle annetosta arvosta. Kaikkien kävijöiden osalta kerätyt luvut osoittavat yhteiskunnan paikalle antaman arvon. Hankkeiden sisäisen kannattavuuden asteiksi arvioidaan 11,5 ja 16,2 prosenttia. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Tässä päätöksessä tarkoitetuilla hankkeilla on myönteinen vaikutus ympäristöön, koska suunniteltoihin töihin sisältyy seuraaviin aloihin keskittyviä toimenpiteitä: kaupunkiympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen, kansanterveyden suojelu, luonnonvarojen kohtuullinen ja järkiperäinen käyttö. 133 10. KiMtmynkiwt la PM teutoal KokQnaislflfflannukret: Tukikelpoiset kustannukset ( Tuen osuus: KQlwffljortfMffton mki: jälkeen) 4130 652 4 130 652 80 % 3304522 Tuen erittely: Akustinen tutkimuskeskus La Casa de Canmon puiston kunnostaminen Yhteensä 811 715 2 492 807 3 304 522 4^r Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 61. 022 D 1. Tfonkkeen nimi Barcelonan kaupunkijätteet vuonna 1995. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön general de Planificaciön 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 3. Hankfreen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Ayuntamiento de Barcelona 3. 2 Osoite: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 Madrid 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Katalonia s. Kuvaus Seitsemän hankkeen muodostama toimenpideryhmä: Lähtökohdassa tapahtuvan erottelevan jätehuollon järjestelmä. N:o 1 Hankkeen tarkoituksena on asettaa käyttöön 1 500 jätesäiliötä paperia, lasia ja pakkausjätteitä varten, varustaa keräykseen tarkoitetut kuorma-autot automaattisella säiliöiden punnitosjärjestelmällä, hankkia liikkuvaa kalustoa (neljä kuorma-autoa pakkausjätteitä varten ja neljä kuorma-autoa paperia varten), kiinteitä varusteita ja valvontavälineistöä sekä tiedonkäsittely ohjelmia ja -päätteitä (neljä yksikköä). N:o 2 Del Besosin jätteenpolttolaitoksen kaasujen pesu ja savun suodatus. Kyseisen vaiheen kosteajäijestelmätekniikan ja kaasujen kuumentamisen avulla. Tämä vaatii yhdeksän kaasupäästöjen vähentäminen laitoksen yhden laitteiston rakentamista, sähkömekaanisella välineistöllä varustamista ja tiettyjen olemassaolevien välineistöjen muuttamista. N:o 3 Kotitalouskeräyksen ulkopuolelle jäävän kaupunkijätteen keräys-, erottelu- ja jälleenkuljetuskeskukset. Kahdeksan laitoksen rakentaminen: neljä B-tyyppiin kuuluvaa laitosta, kunkin laitoksen pinta-alan ollessa 2 400 m2 ja käsittelykapasiteetin 6 3001 jätettä vuodessa sekä neljä A-tyyppiin kuuluvaa laitosta, kunkin laitoksen pinta-alan ollessa 4 500 m2 ja käsittelykapasiteetin 12 600 t jätettä vuodessa. Niiden toimintaan tarvittavat lisärakenteet. N : o 4 ja käyttöönotto. Kiinteän kaupunkijätteen kierrätys- ja haltounottoaseman sopeuttaminen Muutostyöt uutta kompostointijärjestelmää varten, aseman kahden erottelulinjan sopeuttaminen kerättyjen pakkausjätteiden erotteluun. Suurikokoisten jätteiden puristamista linjan asentaminen. Uuden haltounottoaseman rakentaminen kiinteään kaupunkijätteeseen kuulumattomia kotitalousjätteitä varten. Välineistö muovien pesua varten sekä kahden ajoneuvon hankinta pakkausjätteiden keräystä ja kokoonpuristamista varten. ja paalausta varten tarkoitetun N:o 5 Montcadan jätteenpolttolaitosta koskevat korjaavat toimenpiteet. Hankkeen varusteilla: tarkoituksena on täydentää olemassaolevaa välineistöä seuraavilla kaksi jäähdytystouletoksella, sekä ohjausjärjestelmällä a) säätöjärjestelmällä varustettua (yksi kumpaankin uuniin, kunkin enimmäismaäräisen nimellistehon ollessa 2 500 000 kcal/h) sekä asennukseen tarvittavat lisävarusteet, iisäpoltinta valvonta- ja b) reaktiotornilla, sumutusalustoilla, jäähdytyspiirillä ja säätöjärjestelmällä varustetun puolikostean kaasujenpuhdistusjärjestelmän asennus, c) kaasuanalyysilaitteistot. N:o 6 Kiinteän kaupunkijätteen erottelu-, haltuunotto- ja kauttakuljetoskeskukset. Kahdentoista keskuksen rakentaminen, varastaminen ja käyttöönotto, joista seitsemän kuuluu B-tyyppiin, pinta-alaltaan 2 275 m2, Barcelonassa, Cerdanyolassa, S. Feliu de Llobregatissa, Montcadassa, Sr. Just D:ssä, St Vincens dels H:ssa ja St Andreu de la B:ssä. Loput viisi C-tyyppiin (4 500 m2) kuuluvaa keskusta rakennetaan Barcelonaan (3), Badalonaan (1) ja Gavaan (1). tu N:o 7 Pakkausjätteen erotteleva keräys julkisilla paikoilla jätesäiliöiden avulla. Iglu-tyyppisten jätesäiliöiden sijoittaminen Barcelonan metropoliselle alueelle kotitalousjätteiden keräystä varten. Arvioitu lukumäärä on 2 800 yksikköä. Neljän tilavuudeltaan 20 m3 kuorma-auton hankinta pakkausjätteen kuljettamiseksi erotteluasemalle. 6. Tavoitteet Tavoitteet eroavat hankekohtaisesti: N:o 1 24 000 tm jätettä keräys vuosittain. N:o 2 Saastottavien vaikutosaineiden päästöjen ilmakehään sopeuttaminen yhteisön normeihin. N:o 3 75 600 tm jätettä keräys ja erottelu vuosittain. N:o 4 Aseman käsittelykapasiteetin sopeuttaminen 80 000 tm:ään jätettä vuosittain. N:o 5 Kaasupäästöjen ja siten alueen saastotostason pienentäminen. N:o 6 70 000 tm jätettä käsittely vuosittain. N:o 7 35 000 tm pakkausjätettä keräys vuosittain. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 7. 4. 1995 Lopetus 30. 12. 1998 8. Talouflftllinfii jfl gnciaalinen kustannus-hvotyarvip Tutkimus kattaa 20 vuoden jakson, lukuun ottamatta lähtökohdassa tapahtovaa erottelevaa keräystä, jota käsittelevä tutkimus kattaa 15 vuoden jakson. Sisäinen kannattavuuden aste vaihtelee 8,9 %:sta 28 %:iin. Kustannuksiin lasketaan ehdotettojen hankkeiden investoinnit sekä käyttö- ja kunnossapitokustannukset. Tavoitellut hyödyt ovat: saastutuksen vähennys, haltuunotto ja kierrätys (raaka- aineiden myynti), raaka-aineiden ja energian säästö, elämisen laadun parantaminen, laittomien kaatopaikkojen viemän tilan haltuunotto sekä työllistäminen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi a) Hankkeet ovat ehkäiseviä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on välttää ympäristön saastutusta. Ne vaikuttavat kiinteän jätteen huollon ja kierrätyksen parantamiseen. ASZ- b) Besosin jätteenpolttolaitoksen kaasujen pesua ja savun suodatusta sekä Montcadan jätteenpolttolaitosta ja siihen sovellettavia korjaavia toimenpiteitä koskevien hankkeiden on noudatettava direktiivejä ETY/80/779, ETY/84/360, ETY/85/203, ETY/88/609 ja ETY/89/429. Kokonaiskustannukset: Kustannukset ennen tukikelpoisuuspäivämäärää: Tukikelpoiset kustannukset (7. 4. 1995 jälkeen): Tuen osuus: Koheesiorahaston toki: 24 202 200 ecua 155 063 ecua 24 047 137 ecua 80 % 19 237 708 ecua Tuen jakautuminen: Tuki 1 Lähtökohdassa tapahtuvan erottelevan keräyksen järjestelmä 347 340 2 Besosin jätteenpolttolaitoksen kaasujen pesu ja savun suodatus 8 221 554 3 Kotitalouskeräykseen kuulumattoman kaupunkijätteen keräys-, 1 488 603 erottelu- ja jälleenkuljetoskeskukset 4 Kiinteän kaupunkijätteen kierrätys- ja haltounottoaseman 1 985 300 sopeuttaminen ja käyttöönotto 5 Montcadan jätteenpolttolaitosta koskevat korjaavat toimenpiteet 2 624 900 6 Kiinteän kaupunkijätteen erottelu-, haltuunotto- ja 3 108 203 kauttakuljetoskeskukset 7 Pakkausjätteen erotteleva keräys (säiliöt julkisilla paikoilla) 1 461 808 Yhteensä 19 237 708 i*3 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen "koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti N:o 95. 11. 61. 022E 1. BtffllMfffu "fr1"' Ciutat Vellan kaupunkiympäristön uudistaminen 1995-1998. Case Antic, Barcelona. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (MEH) 2. 2 Osoite: F de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Ayuntamiento de Barcelona 3. 2 Osoite: Plaça de Sant Miquel, s/n, 3a Planta - 08002 Barcelona 4. Siiajati 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Katalonia 5. Kuvaus Case Anticin uudistaminen on osa Barcelonan historiallisen keskustan elävöittämishanketta, jonka tarkoituksena on uudistaa kaupungin rakennetta ja varmistaa asukkaiden uudelleen sijoittaminen uusiin tai uudistettuihin asuntoihin. Hanke sisältää neljä erilaista, toisiaan täydentävää toimenpidettä, joihin kuuluvat: - Kortteleiden pakkolunastus, evakuointi ja purkaminen (1 078 asuntoa ja 218 liikehuoneistoa), yhteensä 124 kiinteistöä ja 75 290 m2 rakennettua pinta-alaa. - Täydellinen kaupungistaminen, johon sisältyy infrastruktuurien uudistaminen: siirtyminen kaupunkikaasusta maakaasuun; siirtyminen sähköverkkoon, jonka jännite on 220 V; liittyminen kaupungin juomavesiverkkoon; uusi viemäriverkosto, jolla on yhteys jätevedenpuhdistamoihin. Puutarhojen ja uusien puistokatojen (yhteensä 28 476 m2) kiveäminen ja valaiseminen. 6. Tasoitteet Hankkeella on seuraavat tavoitteet: A&f - Kaupungin rakenteen keventäminen kaupunkiympäristön uudelleenjärjestämisellä ja puutarhoista muodostuvan mosaiikin luomisella. - Sisäisen liikkuvuuden parantaminen lisäämällä kävely- ja pyöräteiden määrää. - Fyysisten ja visuaalisten esteiden poistaminen luomalla viheralueiden ja kävelyteiden verkosto korttelin sydämeen. - Kaupungin tungoksen vähentäminen pienentämällä väestön tiheyttä ja maan tasolla olevien pysäköintialueiden määrää. - Laatoituksen, viemäriverkoston ja infrastruktuurien täydellinen uudistaminen. Lopetus 31. 12. 1998 8. TatoutiftHiren ia h a l i n en ku^ajmus-hyftyarvjo Hankkeen taloudellinen arvio kattaa 5 vuoden ajanjakson. Sisäisen kannattavuuden aste on 13,1 prosenttia. Kulut sisältävät perustustöihin ja kaupungistumiseen liittyvät investoinnit. Ympäristölle aiheutova hyöty on lasketto menetelmällä, joka perustou elämänlaatoun liittyvään arvoon. Käytetty menetelmä perustou Case Anticin ja samanlaisten syrjäisemmillä alueilla sijaitsevien kortteleiden asuntojen hintojen vertailuun, eron kuvastaessa ympäristön arvoon perustuvaa hintatekijää. Tämä voidaan kertoa kyseisen alueen asuntojen määrällä, mikä mahdollistaa toteutetuista toimenpiteistä saadun hyödyn laskemisen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hanke parantaa kaupunkiympäristön laatua. Suuren virkistysalueen avaaminen väestölle ja sen käytön varaaminen yksinomaan pyöräilijöille ja jalankulkijoille saa aikaan saastepäästöjen ja akustisten haittojen häviämistä sekä kaupungin tungoksen vähenemistä liikennettä rajoittamalla. Lisäksi hanke AgST kaunistaa kaupunkiympäristöä aukioiden ja puutarhojen luomisen ja erilaisten varusteiden hankkimisen kautta. 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) (1 ecu = 161,225 pesetaa) ^oKnnais^^annukset- 12 746 780 Tukikelpoiset kustannnlraet; ( 7. 4. 95 jälkeen) 12 746 780 Tuen osuus: Kotoiforah?. ^" tukit 80 % 10 197 422 A 86 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 61. 023A 1. Hankfceyn nimi Barcelonan suurkaupunkialueen vedenpuhdistos. 1995 2 Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: 2. 2 Osoite: Direcciön General de Planificaciön P° de la Castellana 162-28071-Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: 3. 2 Osoite: Area Metropolitana de Barcelona Carrer 62 n° 16-18 Edificio A. Zona franca 08040 Barcelona 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: 4. 2 Alue: Espanja Katalonia 5. Kuvaus N* 1 Calle del Rossellö -kadun viemäröinnin kunnostus plaza de Salvador Allende- aukion ja calle de Pablo Picasso -kadun välillä. Kunta: Sant Boi de Llobregat Työt käsittävät 168 metriä pitkän, ulkohalkaisijaltaan 800 mm paksun PVC-putkenja viiden A-tyypin tarkastuskaivon asentamisen. Al\ N° 2 Calle del Rossellö -kadun viemäröinnin kunnostus ja päällysteen uusiminen calle de Joaquin Auger -kadun ja plaza de Salvador Allende -aukion välillä. Kunta: Sant Boi de Llobregat Työt käsittävät erityisesti seuraavaa: Halkaisijaltaan 80 cm paksun 51 metriä pitkän PVC-viemäriputken asentaminen; halkaisijaltaan 300 mm paksun 292 metriä pitkän putken hankinta ja asentaminen; 21 mitoiltaan 30 x 70 cm vesilukoUa varustetun sadevesikaivon ja kuuden A-tyypin tarkastuskaivon rakentaminen. N ° 3 Calle de Joan Marti -kadun viemäröinnin kunnostus ja päällysteen uusiminen calles de Antoni Gaudi ja Eusebi Guell -katujen välillä. Kunta: Sant Boi de Llobregat Työt käsittävät: Halkaisijaltaan 60 cm paksun 30 metriä pitkän betoniputken hankinta ja asentaminen; halkaisijaltaan 800 mm paksun 12 metriä pitkän PVC-putken asentaminen; viiden A-tyypin tarkastuskaivon rakentaminen; 12 mitoiltaan 30 x 70 cm vesilukoUa varustetun sadevesikaivon rakentaminen. N* 4 Calle de Maria Girona -kadun viemäri plaza del Ayuntamiento -aukion ja Llobregat-joen välillä. Kunta: Sant Boi de Llobregat Hanke jakaantuu kahteen erilliseen osaan: 1) Kanavointijärjestelmä, joka on osa kaupungin viemäriverkkoa ja joUa on tarkoitus korvata nykyinen, erittäin huonossa kunnossa oleva viemäri. 2) Uusi viemäri, joka on tarkoitettu jäteveden poisjohtamiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseen siinä osassa kaupunkia, jossa järjestelmä ei vielä ole käytössä. Työ käsittää 200 metriä pitkän halkaisijaltaan 60 cm paksun PVC-putken asentamisen. m N° 5 Plaza de Cataluna-aukiota reunustavien katujen viemäröinnin kunnostaminen ja päällysteen uusiminen. Kunta: Sant Boi de Llobregat Tämän hankkeen tarkoituksena on kerätä vaivattomasti ja tehokkaasti käymälä- ja sadevesi ja johtaa ne kunnalliseen viemäriverkkoon, josta ne johdetaan edelleen Viladecansin jätevedenpuhdistamoon. Työ suoritetaan Plaza de Cataluna -aukiota reunustavilla kaduilla. Työ käsittää sade- ja jäteveden yhteisen kokoojaviemärin, johon hankkeen kattamalta alueelta peräisin oleva vesi kerätään. Rakennettavan viemäriosuuden pituus on 1 748 metriä, ja sen halkaisijat ovat 300, 600, 800 ja 1 000 mm. Lisäksi asennetaan 18 tarkastuskaivoa (3 A-tyypin ja 15 B-tyypin kaivoa). N' 6 Ronda de Sant Ramon -kadun viemärin kunnostus ja päällysteen uusiminen calles de Eusebi Guell ja Girona -katujen välillä. Kunta: Sant Boi de Llobregat Työ käsittää 925 metriä pitkän betoniputken, halkaisijat 30, 40 ja 60 cm, sekä 8 A-tyypin tarkastuskaivon, 33 vesilukoUa varustetun A-tyypin sadevesikaivon ja 8 B-tyypin sadevesikaivon rakentamisen ja asentamisen. N* 7 Calle de Nord -kadun viemäreiden kunnostus ja päällysteen uusiminen. Kunta: Sant Boi de Llobregat Työ käsittää sade- ja jäteveden yhteisen kokoojaviemärin, johon hankkeen kattamalta alueelta peräisin oleva vesi kerätään. Työ käsittää 320 metriä pitkän, halkaisijaltaan 600 mm viemärin rakentamisen, 194 metriä pitkän, halkaisijaltaan 300 mm betoniputken sekä 30 vesilukoUa varustetun 70 x 30 cm sadevesikaivon, seitsemän A-tyypin tarkastuskaivon ja kahden B-tyypin tarkastuskaivon asentamisen. N*8 Calle Canarias -kadun viemäriverkko ja parannustyö. 483 Kunta: Santo Coloma de Gramanet. Pääviemäri on halkaisijaltaan 80 cm paksu 147 metriä pitkä betoniputki; liittymäviemärit sadevesikaivoineen rakennetaan halkaisijaltaan 30 cm betoniputkesta, pituus 80 metriä. Tarkastuskaivojen mitat 80 x 80 cm. Sadeveden keräämiseksi asennetaan neljä 70 x 30 cm sadevesikaivoa. N* 9 Avenida Primavera -kadun viemäriverkko ja parannustyö. Kunta: Santa Coloma de Gramanet Pääviemärin kunnon tarkastus; kuuden 80 x 80 cm tarkastuskaivon asentaminen. Lisäksi rakennetaan viisi vesilukoUa varustettua umpitiilistä muurattua sadevesikaivoa. Yhteensä asennetaan 119 metriä halkaisijaltaan 30 cm tärytetystä betonista tehtyä putkea pääviemäriin tulevien liittymien toteuttamiseksi. N* 10 Calle Galceran Marquet ja calle Letamendi -katujen viemäriverkko ja parannustyö. Kunta: Santa Coloma de Gramanet Olemassa olevan viemärin jatkaminen 63 metriä pitkällä halkaisijaltaan 60 cm betoniputkeUa. Asennetaan 14 verkkoliittymää halkaisijaltaan 30 cm putkista, kokonaispituus 63 metriä. N° 11 Calle Dante ja calle Ausias March -katujen viemäriverkko ja parannustyö. Kunta: Santa Coloma de Gramanet Calle Roger de Flor -kadun olemassa olevan viemärin jatkaminen 60 metriä pitkällä, sisähalkaisijaltaan 60 cm betoniputkeUa calle Dante -kadulla. Calle Ausias March -kadun uuden viemäriosuuden pituus on 105 metriä, ja se rakennetaan halkaisijaltaan 50 cm PVC- putkesta. «<9o Liittymät yksittäisiin viemäreihin sekä yhdeksään asennettavaan 70 x 30 cm sadevesikaivoon tehdään halkaisijaltaan 30 cm teräsbetoniputkista, kokonaispituus 69 metriä. N* 12 Viemäriverkko ja parannustyöt "kaupunginosat 1995" -toimenpiteiden yhteydessä (calle Miia ja calle Fontanals). Kunta: Santa Coloma de Gramanet Tämä hanke on osa "kaupunginosat -95" -toimenpideohjelmaa, joka käsittää joukon erilaisia kunnan katujen kunnostustöitä perusviemäröinnin järjestämiseksi. Työt käsittävät sadevesikaivojen ja liittymien muutostyöt niiden yhdistämiseksi yleiseen viemäriverkkoon. Asennettavan viemäriosuuden pituus on 6 metriä halkaisijaltaan 30 cm betoniputkea, jolla pääverkko yhdistetään neljään vesilukoUa varustettuun sadevesikaivoon. Uutta putkistoa asennetaan yhteensä 102 metriä. N* 13 Calles Alella, San José y San Silvestre -katujen viemäriverkko ja parannustyö. Kunta: Santa Coloma de Gramanet Hanke käsittää sadevesikaivoverkon ja viemäreiden muutostyöt niiden yhdistämiseksi yleiseen viemäriverkkoon halkaisijaltaan 30 cm paksulla 8 metrin pituisella esivalmistetulla betoniputkeUa. Lisäksi asennetaan 269 metriä 30 x 20 cm putkistoa. Sadeveden keräämiseksi rakennetaan kaksi umpitiihstä muurattua sadevesikaivoa ja vesilukoUa varustetut kokoojaviemärit. N' 14 Calles Beethoven ja Camprodon -katujen viemäriverkko ja parannustyöt. Kunta: Santa Coloma de Gramanet Ajoradan laajennustyö edellyttää ehdottomasti sadevesikaivoverkon muuttamista ja laajentamista (yhteensä kymmenen 70 x 30 cm kaivon asentaminen) sekä liittymien rakentamista kaivojen yhdistämiseksi yleiseen viemäriverkkoon 31 metriä pitkällä A§\ halkaisijaltaan 30 cm putkella. Lisäksi on tarkoitos asentaa 34,4 metriä halkaisijaltaan 800 mm uurrettua PVC-putkea. N' 15 Calle Aguileras -kadun viemäriverkko ja parannustyöt. Kunta: Santa Coloma de Gramanet Ajoradan laajennustyö edellyttää ehdottomasti sadevesikaivoverkon muuttamista ja laajentamista (yhteensä seitsemän 70 x 30 cm kaivon asentaminen) sekä liittymien rakentamista kaivojen yhdistämiseksi yleiseen viemäriverkkoon 28 metriä pitkällä halkaisijaltaan 30 cm putkella. N* 16 Kaupunkiympäristön parannus ja kaupunginosien viemäröinti vuonna 1995* Kunta: Santa Coloma de Gramanet Työ käsittää kahden kaupunkiliikenteen pääväylän, Avenida Anselmo de Rius ja Avenida Cataluna -katujen, viemäriputkistojen halkaisijoiden suurentamisen nykyisistä mitoista 150 cm: iin ja 110 cm:iin. Halkaisijaltaan suurempaa kokoojaviemäriä asennetaan 550 metriä ja pienempää 456 metriä, toisin sanoen yhteensä 1. 006 metriä uutta viemäriä. N* 17 Torrente del Fondon kanavointyärjestelmä. Kunta: Viladecans Hanke koskee Torrente de del Fondon kanavointijärjestelmää 650 metrin pituisella osuudella. Hankkeen työt käsittävät uurretusta teräksestä rakennetun holvikanavan, joka yhdistetään teräsbetonista rakennettuun kanavaan veden johtamiseksi edeUeen uomaan. Tämä rakenne erillään kaupunginosan viemäriverkosta, josta siihen kerätään ainoastaan verkon kapasiteetin ylittävä vesikertymä. Kokoojaviemärin pituus on 500 metriä ja halkaisija 600 mm. Sen avulla voidaan ratkaista kaupungin tulva-alttiiden alueiden sadeveden keräämiseen liittyvät ongelmat. m N* 18 Torrente de la Fontin kanavointijärjestelmä Badalonässa. Kunta: Badalona Hanke koskee nykyisen torrente de la Fontin avoimena virtaavan osan kanavointia, siUä maanalaisen osan kanavointi on jo järjestetty. Tätä varten on täytynyt muuttaa kaupungin viemäriverkon linjausta, joka tällä hetkellä yhtyy mainittuun puroon. Kanavointiosuuden pituus on 1048 metriä. Poikkileikkauksen leveys on 6 metriä ja korkeus 1,5 metriä. Lisäksi on tarkoitos rakentaa myös 40 tarkastuskaivoa. N* 19 C-245:n kokoojaviemäri Avenidas Berträn ja Göell -katujen sekä la Riera Parets de Gavän välillä. Kunta: Gava Viemäri rakennetaan halkaisijaltaan 1,25 m PVC-putkista. Yhteensä asennetaan 670 metriä putkistoa, mikä edellyttää huomattavia kaivu- ja täyttötöitä sekä asfalttipäällysteen purkamista, uusimista ja laajentamista. Hanke käsittää myös kahdeksan tarkastuskaivon rakentamisen. N° 20 CasteUdefelsin pohjoisosan kanavan purkukanavan rakentaminen. Kunta: CasteUdefels Hanke käsittää tarvittavat muutos- ja rakennustyöt CasteUdefelsin pohjoisosan kanavan purkukanavan rakentamiseksi kokoojaviemäristä alkaen; osuus, joka vastaisuudessa toimii tulevan pumppuaseman ohitoskanavana, sekä viisi osuutta mainitulta pumppuasemalta mereen. Osuus I vastaa 16 metriä pumppuaseman ja moottoritien välillä. Osuus n on moottoritien alitus, ja se toteutetaan 10 esivalmisteisen kolme metriä pitkän "in situ" -elementin avulla. Osuus m on 464 metrin pituinen. Osuus IV, jonka pituus on 117 metriä, johtaa CasteUdefelsin hiekkarannalle. Viimeinen osuus V on kokoojaviemärin pääteosa, ja sen pituus on 30 metriä. 403 N* 21 Torrent de Vallmajorin kanavointljärjestelmä Badalonassa. Kunta: Badalona Torrent de Valmayorin uoman veden johtaminen calla Velazquez -kadun suuntaan 400 metriä pitkää viemäriä pitkin, jonka poikkileikkausmitat ovat 1,5 x 1,5 m2; tarkoituksena on toteuttaa yhteinen ratkaisu molempien kanavien osalta. Calle Velazquezin kokoojaviemäri korvataan halkaisijaltaan 100 cm putkella, jonka pituus on 300 metriä. Lisäksi 250 metriä N-II -tien viemäriä korvataan halkaisijaltaan 120 cm putkella. N* 22 Paikallisten kokoojaviemäreiden kunnostus. Kunta: L'Hospitalet de Llobregat Useiden kaupungin eri osissa sijaitsevien viemäreiden muutos- ja kunnostustyöt. Kiireellisimpiä toimenpiteitä edellyttävät kohteet ovat: Riera del Frares, Ruera de la Creu, C/ Marti Codolar, C/ Barcelona, C/ Casanovas, C/ Castelao, C/ Modern, C/ Natzaret, C/ Renclusa, Av. Masnou, C/ Pukos, C/ Vallparda, Cl Sant Josep ja C/ Famés. Työt käsittävät noin 36. 700 m3 kaivua ja täyttöä sekä yhteensä 5790 asennusmetriä halkaisijaltaan erisuuruisia putkia, 204 sadevesikaivoa 70 x 30 cm, teräsbetonista rakennetun 2 x 2 m kaksoisviemärin ja 108 tarkastuskaivoa, joiden halkaisija on vähintään 80 cm. N* 23 Pasaje del Mercat, C/ Barcelona, Av. Pompeu Fabra, calles Tossa, Lloret, Tarragona ja Empuries-katujen viemäröinti ja päällysteen uusiminen. Kunta: El Prat de Llobregat Hankkeen tarkoituksena on sadevesiviemäröinnin tehostaminen neljällä eri alueella: Pasaje del Mercat, caUe Barcelona, Avenida Pompeu Fabra sekä calles Tossa, Lloret, Tarragona ja Empûries -kadut. ^9V Pasaje del Mercatin olemassa oleva viemäri uusitaan, koska uuden samansuuntaisen kaivannon toteuttaminen on käytännöllisesti katsoen mahdotonta. Cl Barcelona -kadulle asennetaan uusi halkaisijaltaan 630 mm keskusviemäri. Av. Pompeu Fabra -kadun jalkakäytävän alla sijaitseva viemäri siirretään ajoradan keskelle. 6. Tavoitteet Kaupungin viemäriverkon parantaminen tulvien ehkäisemiseksi. 17. 829,4 putkimetrin asennus. 7. Töiden aikataulu pssassoBmgs&ssssrssEssssssssssssssssspssssgssssssssssssBSgss^ Työn luonne Aloitus Päätyöt 07/04/1995 Lopetus 31/12/1996 8. Taloudellinen ja sosiaalinen knstannns. hv$tYarvio Yleensä hankkeiden taloudellinen analyysi tehdään 20 vuoden jaksolle. Sisäinen kannattavuuden aste vaihtelee 8,0 ja 14,4 prosentin välillä; tietyissä tapauksissa se voi nousta 27,4 prosenttiin. Kustannukset sisältävät tarvittavat investoinnit. Hyödyn arvioiminen on tehty tarkastelemalla tavoitteita mahdollisimman laajasti ja valitsemaUa ne hankkeiden täsmällisyysasteen perusteella. Kunkin hankkeen osalta on arvioitu määrälliset aineettomat pääomat ja kuvailtu laadullisesti määrällisesti arvioimattomissa oleva saavutettava hyöty. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Kaikkien näiden viemäröintihankkeiden toteuttaminen myötävaikuttaa yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpanoon parantamalla useiden A9Ç~ alueiden viemärömti-infrastruktoureita ja suojaamaUa ympäristöä jätevesien haitallisilta vaikutuksilta. 1 0- KpstfflimfKret iff fl*l fouinai ( ecu - 161,225) Kokou^i^Kym^nuKset yimftnn»frB* ennen tuen h y v ä k s y i^ Tukikelpoiset knstqnniufret (7 04 1995 alkaen! Tuen OSUUS Koheesiorahaston toki Tuen jakaantuminen- HANKKEET 15. 828. 699 14 886 15. 813. 813 80% 12. 651. 050 N*l - Calle del Rossellö -kadun viemäröinnin kunnostus plaza de Salvador Allende -aukion ja calle de Pablo Picasso -kadun välillä. N°2 - Calle del Rossellö -kadun viemäröinnin kunnostus ja päällysteen uusiminen calle de Joaquin Auger -kadun ja plaza de Salvador Allende -aukion välillä. N°3 - Calle de Joan Marti -kadun viemäröinnin kunnostus ja päällysteen uusiminen calles de Antoni Gaudf ja Eusebi GueU - katujen välillä. N*4 - Calle de Maria Girona -kadun viemäri plaza del Ayunta miento -aukion ja Llobregat-joen välillä. N*5 • Plaza de Cataluna-aukiota reunustavien katujen viemäröinnin kunnostaminen ja päällysteen uusiminen. N*6 - Ronda de Sant Ramon -kadun viemärin kunnostus ja päällysteen uusiminen calles de Eusebi GueU ja Girona -katujen välillä. N°7 - Calle de Nord -kadun viemäreiden kunnostus ja päällysteen uusiminen. N"8 - Calle Canarias -kadun viemäriverkko ja parannustyö. N"9 - Avenida Primavera -kadun viemäriverkko ja parannustyö. 27 812 24 314 18 359 466 096 168 659 73 388 58 398 48 514 139 869 m N° 10 - CaUe Galceran Marquet ja calle Letamendi -katujen viemäriverkko ja parannustyö. N° 11 - Calle Dante ja calle Ausias March -katujen viemäriverkko ja parannustyö. N "12 - Viemäriverkko ja parannustyöt "kaupunginosat 1995" - toimenpiteiden yhteydessä (calle Miia ja calle Fontanals). N°13 - CaUes Alella, San José y San SUvestre -katujen viemäriverkko ja parannustyö. 85 218 87 307 54 101 92 829 N" 14 - Calles Beethoven ja Camprodon -katujen viemäriverkko 66 243 ja parannustyöt. N°15 - Calle Aguileras -kadun viemäriverkko ja parannustyöt. N°16 - Kaupunkiympäristön parannus ja kaupunginosien 32 590 500 543 viemäröinti vuonna 1995A N ° 17 - Torrente del Fondon kanavointyärjestelmä. 331214 N°18 - Torrente de la Fontin kanavomtyärjestelmä Badalonassa. 1 960 589 N ° 19 - C-245:n kokoojaviemäri Avenidas Berträn ja GueU - katujen sekä la Riera Parets de Gavàn välillä. N°20 - CasteUdefelsin pohjoisosan kanavan purkukanavan rakentaminen. N°21 - Torrent de Vallmajorin kanavointyärjestelmä Badalonassa. N°22 - Paikallisten kokoojaviemäreiden kunnostus. N*23 - Pasaje del Mercat, C/ Barcelona, Av. Pompeu Fabra, calles Tossa, Lloret, Tarragona ja Empùries-katujen viemäröinti ja päällysteen uusiminen. YHTEENSÄ 318 879 2 159 139 2 046 169 3 438 673 452 147 12 651 050 Jft Rahoitustuen myöntäimspäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N;o 1164/94 mukaisesti il LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 61. 023E 1. Hankkffn nimi Barcelonan ja sen ympäristökuntien taajama-asutusalueiden ympäristö 1995 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite P° de la CasteUana 162, E-28071 Madrid 3. H a n k ki täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi Area MetropoUtana de Barcelona 3. 2 Osoite Carrer 62 n° 16-18, Edificio A, Zona Franca, E-08040 Barcelona 4. SUâfflti 4. 1 Jäsenvaltio Espanja 4. 2 Alue Katalonia 5. KuvâMS Kyseessä on neljä toisiinsa liittyvää hanketta: 1) Turo Caritgin puisto (vaiheet 2 ja 3) Kaupunki: Badalona Hankkeen puitteissa kaupunkiin rakennetaan puisto huonokuntoiseUe alueelle. Hanke on kolmivaiheinen: Ensimmäinen vaihe on jo toteutettu eikä sille haeta rahoitusta. ^18 Toinen vaihe käsittää hankekokonaisuuden korkeimman kohdan Avenida Caritgin ja Calle Pere Martell -katojen yhtymäkohdassa, jossa jo ennestään kasvaa metsää. Kyseessä on kaupunkilaisten käytössä olevan maa-alueen uudeUeenmetsitys ja erittäin huonokuntoisen ympäristön palauttaminen ennalleen. Metsää pyritään uudistamaan 9,5 ha:n alalla, jolle istutetaan 6 000 puuta. KoiUisessa korkealla merenpinnan yläpuoleUa sijaitsevalla kolmannella alueella toteutettavat työt ovat urbaanimpia. Alueelle rakennetaan porrastettuja tasanteita. 2) Riera Major -joen uoman ja rantojen parannustyöt Kunta: Cerdanyola del Vallès joen uomassa sekä tehdään maansiirtotöitä, pienehköjä istutuksia, Hankkeen puitteissa vesirakennustöitä tyypillisiä puiston kunnostustöitä (puutarhatöitä, käytävöintiä, asennetaan puistoon valaistus ja hankitaan puistokalusteita). Uudelleenmetsitetään n. 20 ha istottamaUa alueelle eri puu- ja pensaslajeja. Lajien biologinen kehitys taataan jättämällä 30 m levyiset joenrantakaistaleet istutetaan joenvarsikasvillisuutta ja vesikasveja. vaikeakulkuisiksi. Ranta-alueelle 3) Llobregat-joen kunnostus ja palauttaminen ennalleen Cornelia de Llobregatin kunnan alueella Kunta: Cornelia de Llobregat Hanke käsittää 2 km pituisen jokiosuuden, jonka pinta-ala on n. 16 ha. Hanke perustou kahteen toimintaperiaatteeseen: a) Pysäytetään ympäristön pilaantuminen, niin luonnon ja maiseman kuin kuormituksenkin osalta. Parannetaan viereisen taajama-alueen asukkaiden pääsyä alueelle ja liitetään alue kiinteämmin taajamaan siten, että näin kunnostetut virkistysalueet täydentävät taajaman nykyisiä virkistysalueita. b) 4) Cornelia de Llobregatin kunnan ylä- ja alaosien yhdistäminen ja niiden välisen maaston kaavoitus Kunta: Cornelia de Llobregat Hankkeen pinta-ala on kaikkiaan 117 799 m2, joskin sen vaikutusalueen arvioidaan olevan yli 34 ha. Toteutuessaan hanke muuttaa erään Cornelia de. Llobregatin kunnan erittäin huonokuntoisen alueen suureksi viheralueeksi, jota myöhemmin täydennetään kuntalaisten yhteiseen käyttöön tarkoitetulla alueella, jota varten laaditaan erityinen käyttösuunnitelma. Näin saadaan yhdistetyksi kaksi merkittävää aluetta, jotka tähän asti ovat olleet kovin erillään toisistaan. A& Parannustöitä arvioitaessa alue on jaettu neljään lohkoon. Ensimmäinen lohko käsittää 40 788 m2 La Mirandan tornin ympärille kaavoitettua aluetta, jolla tehdään lujitus-, parannus- ja laajennustöitä. Toinen lohko on pinta-alaltaan 4 224 m2 ja se käsittää uuden suoran yhteyden San Ildefonson alueelta asemalle ja Can Mercaderin puistoon sekä rautatien alikulkusillan. Kolmas lohko on pinta-alaltaan 38 787 m2 ja se käsittää Avenida Salvador Allenden jatkeen ja Kehä H:n ja jalkapallostadionin väliin jäävän alueen uuden asemakaavan. Neljäs lohko käsittää 34 000 m2. Alueella tehdään toimenpiteitä rautatien ja Can Mercaderin puiston takareunan väliin jäävällä maakaistaleeUa. 6. Tavoitteet Luonnontilaisten alueiden palauttaminen ennalleen parantamalla ympäristöoloja, eliminoimalla olemassa olevia riskejä, poistamaUa näkösällä olevat saasteet ja pyrkimällä ylipäätään minimoimaan tietyistä perusrakenteista aiheutuvat haitat. Ennalleen palautettavan alueen kokonaispinta-ala on 549 699 m2. 7. Tflflen aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 15. 1. 1995 ÉÉaÙiiÙAÙaÙK 31. 12. 1999 8. Taloudellinen ja cn<HftflHnfn kn^nnys-hYÖtYflrvfo Hyöty ja kustannukset on lasketto tarkastelemalla erikseen kunkin hankkeen tavoitteita. Kustannuksissa on otetto huomioon kussakin hankkeessa ilmoitetot kustannukset, joihin on tarvittaessa lisätty ylläpito- ja käyttökustannukset. Hyöty on lasketto tarkastelemaUa hankkeen tavoitteita mahdoUisimman laaja-alaisesti ja valitsemaUa tarkastelun kohteeksi selvimmin määriteltävissä oleva hyöty. Siten jokaisesta hankkeesta esitetään arvioitavissa oleva rahassa mittaamaton hyöty ja kuvaillaan seUaista rahassa mittaamatonta hyötyä, jota ei voida arvioida. TaloudeUinen käyttöaika vaihtelee hankekohtaisesti. Alin sisäinen kannattavuusaste on 9,7 % ja yhden hankkeen osalta yli 50 %. 9. Ympäristövaikutusten arviointi â&€> a) b) Luonnontilaisten alueiden palauttamisella ennalleen on myönteinen vaikutus ympäristöön. Hankekokonaisuus noudattelee täysin Taajama-asutusalueiden ympäristön vihreässä kirjassa esitettyjä tavoitteita ympäristön parantamiseksi, siUä viime kädessä hankkeiden tavoitteena on toisaalta luoda asukasviihtyvyydeltään miellyttäviä taajamia ja toisaalta vähentää taajamien osuutta saastehaitoista. Llobregat-joen parannustöiden, kunnostuksen ja ennaUeenpalauttamisen Cornelia de Llobregatin kunnan alueella sekä Riera Major -joen uoman ja rantojen parannustöiden ehtona on, että toimivaltaiset viranomaiset sitoutovat säilyttämään kunnostetut alueet virkistysalueina eikä niillä saUita rakentamista. 10. Kustannukset ja luki (ecuina) (1 ecu = 162,323 pesetaa) Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset (7. 4. 1995 alkaen) Tuen osuus Koheesiorahaston tuki 13 896 365 ecua 13 896 365 ecua 80% 11 117 091 ecua Tuen jakautuminen 3SBSWS«IS33eraSSS»! 1) Turo Caritgin puisto (vaiheet 2 ja 3) 2) 3) 4) Riera Major -joen uoman ja rantojen kunnostus Llobregat-joen kunnostus Cornelia de Llobregatin kunnan alueella Cornelia de Llobregatin kunnan ylä- ja alaosien yhdistäminen ja niiden välisen alueen kaavoitus Yhteensä 4 581 975 2 612 075 H 492 844 3 430 197 11117 7 091 f 9oA Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen. Nio 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 61. 025-2 1. HanJ&emnimi Kiinteän yhdyskuntajätteen käsittely 1995: Jätteenkierrätys BUbaossa 2- Ha^emnksesta vastaava elin 2. 1 Nimi Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite P° de la Castellana 162, E-28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi Ayuntamiento de BUbao 3. 2 Osoite Pl. Ernesto Erkoreka, s/n, BUbao 4. SUaMi 4. 1 Jäsenvaltio Espanja 4. 2 Alue Baskimaa 5. Kuvaus BUbaon kaupungin Arugasin kaatopaikka palvelee 700 000 asukasta. Jätteenkierrätyssuunnitelmalla pyritään ensisijaisesti keräämään kaatopaikaUe tuotuja materiaaleja hyötykäyttöön. Käytännössä pyritään kierrättämään muoveja, rautaperäisiä materiaaleja, paperia ja pahvia. Kierrätys toteutetaan Arugasin kaatopaikan nykyisen jätteenkäsittelylaitoksen yhteydessä. Uusi materiaalien kierrätyslaitos yhdistetään nykyiseen laitokseen varustamalla kaatopaikalle päätyvä kuljetin poimintajärjestelmäUä. Ensimmäisessä vaiheessa sähkömagneetti poimii kuljettuneita ferromagneettiset materiaalit. Sen jälkeen pyörivä lajittelurumpu poimii kuljettuneita muut materiaalit. Lopuksi talteenotettu materiaalit kuljetetaan omilla kuljettimiUaan syöttökouruun, josta 9o2^ ne syötetään pakkauspuristimeen. Puristimessa materiaalit sidotaan automaattisesti ja ne ovat valmiina lähetettäviksi eteen päin. Sellainen materiaali, jota ei oteta talteen, palautetaan kaatopaikaUe vievälle kurjettimeUe. 6. Tavoitteet Mahdollisuus kerätä vuosittain hyötykäyttöön 210 000 m muovia, rautaperäisiä materiaaleja, paperia ja pahvia. Mahdollistaa sellaisten materiaalien uusiokäyttö, joita käyttäjät eivät ole lajitelleet valmiiksi. Näin voidaan pidentää kaatopaikan ikää. 7. Töiden aikataulu Työnluonne Päätyöt 1. 10. 1995 8. Taloudellinen j? ^ a j f l n wi knstflnniis-hvfttvflrvin Hankkeen kustannus-hyötyanalyysi pyrkii määrittelemään hankkeen taloudellisen kannattavuuden yhteiskunnallisesta näkökulmasta. Hankkeen taloudeUiseksi käyttöajaksi arvioidaan 15 vuotta. Kustannuksiin sisältyvät erinäiset investoinnit (rakennukset, koneet, laitteet jne. ). Hankkeesta saatava hyöty: jätteiden asianmukainen käsittely vähentää saasteita; maata saadaan uudelleen vaihtoehtokäyttöön; jätteiden kierrätys alentaa jätehuoltokustannuksia; säästetään raaka-ainetta ja energiaa. Lisäksi hankkeesta koituu sellaista yhteiskunnallista hyötyä, joka ei ole numeerisesti laskettavissa. Kannattavuusaste: 16,92 %. 9. Ympäristövaikutusten arviointi a) Esitetyllä hankkeeUa on nÉbnteinen vaikutos ympäristöön, sillä toteutettavilla toimenpiteillä korjataan ympäristöhaittoja ja parannetaan ympäristön laatua. Kaatopaikkajätettä syntyy yhä vähemmän, vesiä ja maaperää suojellaan estettäessä niiden saastuminen. Luonnonvaroja pyritään täyttämään järkevästi lajittelemalla jätteet ja kierrättämällä mitä. > Hankkeen piirun ei kuulu ympäristöherkkiä alueita ja hankkeen toteutuksesta jo mahdollisesti aiheutuvat muut ympäristöhaitat otetaan huomioon rakennusvaiheessa. 2oJ> b) VastouUisten viranomaisten on toimitettava mahdolliset myrkylliset ja vaaralliset jätteet mahdoUisunman pian asianomaiseen jätteenkäsittelylaitokseen. 10» KwirtanimKffftt la tilki (wrim) (1 ecu » 162,323 pesetaa) Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset (7. 4. 1995 alkaen) Tuen osuus Koheesiorahaston tuki 1 169 888 ecua 1 169 888 ecua 80 % 935 910 ecua sm Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/027 1. Hankien nimi Juomaveden johtamiseen liittyvät rakennustyöt 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Calidad de las Aguas (MOPTMA) 3. 2 Osoite: P° de la CasteUana, 67 - 28071 MADRID 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Andalusia, Aragön, Castilla-La-Mancha ja Murcia Kuvaus 5. Kyseessä on kolmentoista hankkeen ryhmä, jonka tarkoituksena on taata veden toimittaminen vakavasta ja pysyvästä kuivuudesta kärsivälle väestönosalle Guadalajaran, Huelvan, Murcian, Malagan, Cuencan ja Teruelin maakunnissa. Luettelemme tässä jäljempänä kunkin hankkeen pääkohdat: 1. Veden johtaminen Pezuelaan, Santorcaz el Pozoon, Guadalajaraan ja Pioziin Rakennettavaksi suunnitellulla osuudella tyydytettäisiin Pezuela de las Torresin kiireellinen juomaveden tarve. Kyse on putkien kunnostamisesta 6 496 metrin matkalla. Tämä lisää toimitoskapasiteettia 7 l/s. Lisäksi asennetaan ilman- ja vedenpuhdistimia vastaavilla suluilla varustettuna. Putkisto päättyy kyseisen alueen väestön käyttämään altaaseen. 2. Veden johtaminen Zalamea la Realiin ja Riotintoon 5br" Huelvan maakunnan eteläosan vedet toimittava Chanza-Piedras -järjestelmä liitetään Huelvan kaivosalueen vedet toimittavaan järjestelmään kuivuudesta aiheutuvan vedenpuuteongelman ratkaisemiseksi. Päähankkeena on toteuttaa kanavointyärjestelmä ja asentaa vastaavat pumppuasemat Valverde del Caminosta Riotinton vesien puhdistuslaitokselle asti: - kanavointijärjestelmä, jonka halkaisija on 300 mm - ilmanpuhdistimia - sulkuja 8 000 m 13 7 3. Veden johtaminen Huelvan kaivosalueelle - pumppuasema Putken pumppauskapasiteetin nostaminen Chanza-Piedras korvaamalla nykyiset pumput Triguerosin ja Beasin nostoasenuila. Uuden pumppuaseman asentaminen Valverde del Caminoon veden toimittamiseksi Zalamea la Realiin ja Riotiontoon asti. -järjestelmästä alkaen - Triguerosin pumppuasema: - Beasin pumppuasema: - Valverde del Caminon asema: pumppuja virtaus nostokorkeus pumppuja virtaus nostokorkeus pumppuja virtaus nostokorkeus 3 153 m3/h 120 m 3 153 m3/h 140 m 3 100 m3/h 189 m 4. Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. O. ) - Canterasin allas -10 000 m3:n pyöreän altaan rakentaminen teräsbetonista -Maahan kaivetun nimeUishalkaisijaltaan 400 mm:n suuruisen ja 746,56 m pitkän asbestisementtisen putken asentaminen Cartagenan kanaalin ja edellä mainitun altaan välille. 5. Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. O. ) - La AJjorran korkeapainepumppausjärjestelmä -kolmen moottoroidun pumppuryhmän (2 - 1) pumppuasema, joka ottaa vettä Cartagenan uudesta altaasta; yksittäisen pumpun virtausnopeus on 315 l/s, nostokorkeus 65 metriä, ja siinä on 220 hv:n moottori. -3,8 km:n pituinen jakeluputki, jonka nimellishalkaisija on 700 mm ja joka 200 m:n pituista paUografiittivalurautaista osuutta lukuun ottamatta on tehty kokonaan asbestisementistä. -nelikulmainen teräsbetonista valmistettu 10 000 m3:n suuruinen säätelyallas, joka toimii järjestelmän päätepisteenä. 6. Veden johtaminen Campo Cartagenaan (F2), pääputket ja jakelujohdot 2o6 jonka Seuraavien maahan kaivettujen kanavointijärjestehnien asentaminen: -Canterasin altaan La Gufaan yhdistävä 7,95 km pitkä kanava, nimellishalkaisija on 500 mm. Kyseessä ovat pääjohdot. - 2,14 km:n pitoinen putki, jonka nimeUishalkaisija on 300 mm, ja 5,77 km:n pitoinen putki, jonka nimellishaUcaisija on 250 mm, alkavat yleisputken uloimmasta päästä ja ovat yhteydessä jakelujohtoon, joka toimittaa veden La Palmaan ja La Aparecidaan sekä muodostavat jakelu johdon N:o 1. - 3,4 km:n pitoinen putki, jonka nimeUishalkaisija on 450 mm, 4,1 km:n pitoinen putki, jonka nimellishalkaisija on 300 mm, 5,33 km:n pitoinen putki, jonka nimeUishalkaisija on 250 mm ja 5,12 km: n pitoinen putki, jonka nimellishalkaisija on 200 mm, alkavat yleisputken uloimmasta päästä, muodostavat yhteyden La Aljorraan ja yhdistymällä jakelujohtoon 1 täydentävät putken, jota pitkin vesi johdetaan La Palmaan. Muodostavat iakeluiohdon N:o 2. - 0,5 km:n pitoinen putki, jonka nimellishaUcaisija on 100 mm; Putki alkaa yleisputkesta ja päättyy La Guiaan. Muotota» jafoclujohdon N:Q 3. - 1,25 km. n pitoinen putki, jonka nimeUishalkaisija on 250 mm; putki alkaa jakelujohdosta N:o 2 ja päättyy Pozo Estrechoon. Muodostaa iakeluiohdon N:o 4, -Pallografiittivalurautaista 1,15 km: n pituista putkea sekä koteloituja pellistä valmistettuja putkia (noin 0,25 km) lukuun ottamatta kaikki putket ovat asbestisementtiä. Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. E. ). Mar Menorin eteläpuolisen alueen putki, Cabezo Beaza Bealin jakelujohto. -Kolmen moottoroidun pumppuryhmän (2+1) pumppuasema, joka ottaa vettä Cabezo Beazan altaasta, yksittäisen pumpun virtausnopeus on 200 l/s, painekorkeus 24 metriä, ja siinä on 100 hv:n moottori. -Bealin altaalle ulottuva 13,3 km:n pitoinen asbestisementtiputki, nimeUishalkaisija on 600 mm. jonka Veden johtaminen de Campo Cartagenaan (Z. E. ) - La Gufan lapon suurentaminen, ensimmäisen laitteiston töiden toteuttaminen -Maahan kaivetun 8,99 km:n pituisen teräsbetoniputken, jonka ydin on peltiä ja jonka nimeUishalkaisija on 1 000 mm, asentaminen uuden Cartagenan kanaalin ja El Cabezo Beazan altaan väliUe. Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. E. ) - Cabezo Beazan ja Alumbresin altaan välinen yhteys -Kolmen moottoroidun pumppuryhmän (2+1) pumppuasema, joka ottaa vettä El Cabezo Beazan altaasta; yksittäisen pumpun virtausnopeus on 450 m3/h, nostokorkeus 16 m ja siinä on 50 hv:n moottori. -5,8 km pitoinen, lähes kokonaan kuitosementistä valmistettu jakeluputki, jonka nimellishalkaisija on 600 mm. Jakeluputki päättyy Alumbresin altaaseen ja sitä hoitaa Los Canales del Taibillan kuntien yhdistys. 7. 8. 9. 10. Veden johtaminen eräisiin Malagan maakunnan taajamiin Hankkeeseen kuuluvat seuraavat työt: -Alozaina. Poraus ja putken asentaminen veden johtamiseksi Joroxiin. -Almachar ja el Borge. Benamargosan joen sorasuodatinkaivon syventäminen ja laitoksen nykyaikaistaminen. -Casabermeja. Puerto de la Pedrizasin alueen vesien kerääminen ja johtaminen. -Colmenar. El Hundideron vesien kerääminen ja johtaminen. -Jimena de Librar. Veden toimittamisen parantaminen rakentaminen Guadiaro-joelle. -Malaga. Viemärin rakentaminen Conde de Lemos -kadulle. suojamuurin ja 11. Suodatusjärjestelmän asentaminen La Vifiuelan avattavalle padolle Costa del Sol-Estiin -Kyse on La Vifiuelan padolta tulevan raakaveden puhdistamisesta 1 200 l/s asentamalla seitsemän hiekkapainesuodatinta, joissa käytetään saostoskemikaaleja, jotta voidaan toimittaa vettä la Costa del Sol-Estiin. 12. Veden kerääminen, putket, juomaveden johtaminen Minglanillaan Minglanillan väestön juomavesihuoUon turvaamiseksi on suunniteltu toimenpiteitä, joihin kuuluu halkaisijaltaan 400 mm sumuisen ja 300 m syvän kaivon rakentaminen sekä 86 hv:n pumpun asentaminen. Pumppu saa virtaa 150 kVA:n ryhmältä, joka on varustettu 100 mm:n pituisella keskijännitelinjalla, 96 m:n pituisella matalajännitelinjalla ja 160 kVA:n muuntajalla, johon liittyvän kelan halkaisija on 200 mm. 13. Veden kerääminen, täydentävät johdot, veden johtaminen Terueliin Kyseessä ovat seuraavat laitteet: - veden keräämiseen tarkoitetut laitteet - putket, joilla lisätään Teruelin kaupungille toimitettavan veden määrää Yksiköt: - 4 068 putkia vesien jakeluun - 691 m kairauksia koekaivoule ja -porauksille - 2 muuntamoa - 6 keskipakoispumppua vesien jakeluun 6. Tavoitteet Tähän hankeryhmään liittyvät toimenpiteet sisältyvät Cuencan vesisuunmtelman alustaviin hankkeisiin ja kansallisiin vesisuunmtelman alustaviin hankkeisiin. Tämä takaa sen, että ne ovat yhdenmukaisia kansallisen vesistrategian kanssa. Ryhmään kuuluvien hankkeiden päätavoitteet ovat seuraavat: -juomaveden toimittaminen kuivuuden seurauksista kärsivälle 340100 ihmisen väestölle, -infrastruktuurin rakentaminen 93 868 nv. stä putkea, erilaisista pumppuasemista ja muista niihin liittyvistä laitteista veden toimittamisen varmistamiseksi ja alueen kestävän kasvun varmistamiseksi. - veden toimittamisen parantaminen kaupunkialueella. - veden laadun parantaminen. - kyseisten väestönosien terveysolojen ja elämänlaadun parantaminen. %o$ -käytettävissä olevien varojen yhteensovitetoUa tavalla. -vesihallinnon ja veden toimittamisen parantaminen. lisääminen käyttämällä niitä säästeliäästi ja Ryhmän hankkeiden erityistavoitteet ovat seuraavat: Veden johtaminen Pezuelaan, Santorcaz el Pozoon, Guadalajaraan ja Pioziin, Guadalajara Veden johtaminen Zalamea la Realiin ja Riotintoon, Huelva Veden johtaminen Huelvan kaivosalueelle, pumppuasemalle, Huelva Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. O. ) - Canterasin allas, Cartagena Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. O. ) - La Alforran korkeapainepumppaus- järjestelmä, Cartagena Veden johtaminen Campo Cartagenaan (F2) - Pääputket ja jakelujohdot, Cartagena Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. E. ) - Mar Menorin alueen eteläosan putki, Cartagena Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. E. ) - La Guîan lapon laajentaminen - ensimmäisen laitteiston töiden toteuttaminen, Cartagena __________________________________________________ Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. E. ) - Cabezo Béazan ja Alumbresin altaan välinen yhteys, Cartagena Veden johtaminen tiettyihin Malagan maakunnan taajamiin, Malaga Suodatusjärjestelmän asentaminen La Vifiuelan avattavalle padolle, Costa del Sol-Est, Malaga x>9 KOHDEVÄESTÖ MVPÄIVÄ 1 500 605 23 000 22 000 9 744 170 000 250 128. __--—_____-——___—— 70 000 103 680 Veden kerääminen, putket, juomaveden johtaminen MmglanUlaan, Cuenca Veden kerääminen, täydentävät putket veden johtamiseksi Terueliin, Teruel I 3 000 35 000 II 12 960 YHTEENSÄ 324 500 377 117 7. Töiden aikataulu Työn luonne Aloitus Lopetus Päätyöt 1. 4. 1995 31. 12. 1995 8. Taloudellinen ja «ndaal^n kiirtanniis-hvötvarvio Koska taloudellisen ja sosiaalisen kustannus-hyötyarvion tekemiseen tarvittavia tietoja ei tämänkaltaisen hankeryhmän osalta aina voida välittömästi selvittää, oli joitakin tietoja laskettava väliUisesti tiettyjen edellytysten ja oletusten perusteella. Kustannukset on lasketto ottaen huomioon: -investointikustannukset, jotka on otetto hankkeiden kuvauksista. -käyttökustannukset eli kaikki kustannukset, jotka syntyvät kyseisten infrastmktourien käytöstä, sekä kustannukset, jotka liittyvät sellaisiin esineisiin, joiden käyttöikä on lyhyempi kuin hankkeen kesto. Hyötyjä yksilöitäessä on otetto huomioon vältettyjen vahinkojen ja kustannusten arvo sekä hankkeen toteutuksen ansiosta yhteisön käyttöön saatettujen tavaroiden ja palvelujen arvo. Seuraavat hyödyt on yksilöity: - veden saatavuus, huoltovarmuus - veden laadun paraneminen - pohjavesikerrosten liikakäytön väheneminen Hankkeella saavutettiin 212,66 %:n sisäinen kannattavuusaste (Pezuela: 29,30 %; Zalamea: 100,67 %; Huelvan kaivosalue: 100,58 %; Campo de Cartagena: 137,57 %; Malagan provinssin taajamat: 182,49 %; Costa del Sol-Est de Malaga: 833,67 %; MinglanUla: 22,39 % ja Teruel: 92,28 %). 9. 1) Ympäristövaikutusten arviointi Kun otetaan huomioon hankeryhmästä laadittu määritelmä sekä esitetyt tavoitteet, hankkeiden havaitaan edistävän: - ympäristön laadun säilyttämistä, suojelemista ja parantamista. - vesivarojen hallintaa. Aio. 2) 3) 4) Ehdotetun toimenpiteen avulla voidaan vedenpuutteesta kärsiviUe väestönosiUe toimittaa tarvittavat inrrastruktourit; näin edistetään päätavoitteen eli väestönosien elämänlaadun parantumisen toteutumista. Kyseisen hankeryhmän tarkoituksena on pääasiassa vähentää viime vuosien kuivuuden aiheuttamia tuhoja, joiden vuoksi hallituksen on vastattava tilanteen aiheuttamiin välttämättömiin tarpeisiin. Suunniteltujen toimenpiteiden avulla voidaan samalla välttää näin vakava vedenpuutteen uusiutuminen. Hankeryhmään sisältyvien toimenpiteiden on hyödytettävä kotitalouksia. Jäsenvaltioissa juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden laatovaatimuksista annetun direktiivin 75/440/ETY täytäntöönpano; lisäksi kyseessä oleva hankeryhmä noudattaa direktiivien 85/337, 80/778, 75/440 ja 79/869 suuntaviivoja. 10. Kn^annnk^ ia tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset (11. 4. 1995 lähtien) Tuen osuus Koheesiorahaston tuki 14 046 069 14 046 069 85 % 11 939 158 Kulujen erittely hankkeittain HANKE Veden johtaminen Pezuelaan, Santorcaz el Pozoon, Guadalajaraan ja Pioziin, Guadalajara TUKIKELPOINEN KUSTANNUS 272 449 Veden johtaminen Zalamea la Realiin ja Riotintoon, Huelva 810 729 Veden johtaminen Huelvan kaivosalueelle - Pumppuasema, Huelva Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. O. ) - Canterasin allas, Cartagena Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. O. ) - La Alforran korkeapainepumppausjärjestehnä, Cartagena Veden johtaminen Campo Cartagenaan (F2) - Pääputket ja jakelujohdot, Cartagena Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. E. ) - Mar Menorin eteläpuolisen alueen putki, Cartagena 811 345 461 425 1 081 793 1 980 619 1 641 172 I | %AA Veden toimittaminen Campo Cartagenaan (Z. E. ) - La Guian lapon suurentaminen - ensimmäisen laitteiston töiden toteuttaminen, Cartagena Veden johtaminen Campo Cartagenaan (Z. E. ) - Cabezo Beazan ja Alumbresin välinen yhteys, Cartagena Veden johtaminen eräille Malagan maakunnan taajamiin, Malaga Suodatusjärjestelmän asentaminen La Vifiuelan avattavaUe padolle, Costa del Sol-Est, Malaga Veden kerääminen, putket, juomaveden johtaminen Minglanillaan, Cuenca Veden kerääminen, täydentävät putket veden johtamiseksi Terueliin, Teruel 1 896 835 1 048 526 271 064 1 811 203 425 078 1 533 978 UI*- Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien Julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 1. ffankKren nimi n:o 95/11/61/028-1 VesihuoUon varmistamiseen tähtäävä toiminta kuivuudesta kärsivillä alueiUa (Etelä-Espanjan ja Guadalquivirin hydrografiset altaat). 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Obras Hidraulicas (MOPTMA) 3. 2 Osoite: Paseo de la CasteUana, 67 - 28071 Madrid. 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: ItsehaUintoalue: Almeria, Granada, Cördoba, Malaga ja Sevilla. Andalusia. 5. Kuvaus ETELÄ-ESPANJAN HYDROGRAFIST A ALLASTA KOSKEVAT HANKKEET Almermn maakuntaa koskevat hankkeet. Vesihuollon varmistamiseen tähtäävää toimintaa pidetään kuivuuden jatkumisen vuoksi kiireellisenä toimintana niissä asutuskeskuksissa, joihin edeUä kuvatot hankkeet liittyvät. 5. 1 Roquetas de Marin vesihuolto Almerian rannikon asutuskeskusten (Roquetas de Max ja Aguadulce) vesihuolto toimii kaivojen avulla. Ne ovat kuitenkin ehtymässä, sillä niitä käytettiin jatkuvasti ennen kuivaa kautta. Tämän vuoksi on tarpeen rakentaa vesihuolto-ongelman ratkaisemiseksi vaadittavat perusrakenteet. Lii 1. 2. Hankkeen tarkoituksena on rakentaa: 10 000 m3:n vetoinen säiliö, joka muodostuu kahdesta mitoUtaan 40 m x 30 m x 4,25 m olevasta altaasta, joissa on suorat, H 200- teräsbetonista valmistetut, 0,35 cm paksut seinämät ja 5 x 5 m:n päässä toisistaan olevat 0,30 x 0,30 m:n pilarit, jotka kannattavat teräsbetonisista elementtipalkeista tehtyä kantta, ja Putki Roquetasista Apiadulceen: kaksi halkaisijaltaan 400 mm olevaa haaraa, jotka on valmistettu taipuisasta valuraudasta ja jotka asetetaan ojaan, joka täytetään valikoiduilla niaanrakennusmateriaaleUla ja peitetään hiekalla. Ensimmäinen putki on kokonaispituudeltaan 432 m ja yhdistää toisiinsa Beninar-Aguadulce -putken päässä olevan säiliön ja Aguadulcen tasausaltaan. Siinä on kaksi halkaisijaltaan 300 mm olevaa joustavaa venttiiliä Aguadulcen verkostoon yhdistämistä varten. Toinen putki on kokonaispituudeltaan 6 352 m ja se pidentää olemassa olevan johdon toista päätä, joka yhdistää toisiinsa Aguadulcen ja Roquetasin tasausaltaat. Töiden yhteydessä rakennetaan kahdeksan, aukkoa obitoskanavUle, seitsemän ilmanvaihtokanavUle ja neljä viemäreille sekä viisi vedenottopylvästä ja varmistetaan tulevaisuuden liitännät paineenalennusventtiilin avuUa. 5. 2 Cabo de Gatan vesihuolto (Almerfa) Nykyinen kuivuus on pahentanut Cabo de Gatan kaupungin ennestään epävarmaa, pääasiassa kaivoista riippuvaista vesihuoltoa. Tällä hankkeella ratkaistaan sen vuoksi vesihuolto-ongelma, joka on hyvin vaikea erityisesti kesäisin. Työt käsittävät olemassa olevan suolanpoistoaltaan laajentamisen asentamaUa siihen uuden käanteisosmoosikäsittelyjäljestelmän, jonka lisäkapasiteetti on 500 m3 vuorokaudessa. Juomavesilaitoksen rakentamisella ei ole haitallisia vaikutuksia ympäristöön. Uudistettu vesihuolto parantaa yleisiä elinoloja ja estää jatkuvasti kuivumisuhkan aUa olevien kaivojen liikakäytön. 5. 3 Kolmas käsittelylinja Bajo Almanzoran vesien puhdistamista varten (Almerià) Kokeiden perusteella on todettu Cuevas de Almanzoran patojärvestä johdettujen vesien sulfaattipitoisuuden (937 mg/l) ylittävän EU:n lainsäädännössä vyöhykkeen asukkaiden (120 000 asukasta) vesihuoUon 21ef osalta hyväksytyt rajat. Sen vuoksi on syytä rakentaa niahdoUisimman pian käsittelylaitos kyseisen veden käsittelyä varten. Enimmillään 30 000 m3:n vesimäärän käsittely päivittäin edeUyttää Bajo Almanzoran patojärvestä tulevien vesien puhdistamo -hankkeen kahden käsittelylinjan täydentämistä kohnanneUa käsittelylinjalla, jossa on 128 painesäiliötä ja 768 suodatinkalvoa, joiden avuUa voidaan kaskella päivittäin 10 000 m3 vettä, jolloin sulfaattipitoisuus (S04) saadaan alennettua 937:stä 250:een mg/l ja magnesiumpitoisuus (Mg) 682:sta 50:een mg/l. Työt käsittävät myös raakaveden pumppauslaitteen asentamisen ja liittännät sekä sähköasennustyöt, valvontalaitteet ja tarvittavat muut kojeet. 5. 4 Vesisäiliö ja -putket Guiraosin ja Guazamaran (Cuevas de Almanzoran kunta) alueille (Almeria) Nykyinen kuivuus lisää monien kylien vesijohtojärjestelmien toiininnan epävarmuutta, koska ne perustuvat kaivojen käyttöön. Suunnitellun hankkeen avulla voidaan korjata erityisen tärkeä vesihuoltoon liittyvä ongelma. Työt käsittävät 1000 m alueelle asennettavat putket ja sisähalkaisijaltaan 110 ja 60 mm sumuiset PCV-sivuviemärit, jotka asetetaan ojiin. Näiden avulla pyritään varmistamaan Cuevas de Almanzoran kunnan alueella sijaitsevien Los Guiraosin ja Guazamaran alueiden vedensaanti. Töihin kuuluu myös liitokset yleisverkostoon sekä erikoisosat ja lisätarvikkeet. 5. 5 Vesisäiliö ja kanavointrjärjestelmä Palomaresin ja Terrerosin alueille (Cuevas de Almanzoran kunta) Kuivuuden pahentuminen on lisännyt vedensaantiin liittyviä ongelmia tietyiUä alueilla. Työt käsittävät "Bajo Almanzoran alueen asutuskeskusten yhtenäistä vesihuoltoa koskevat työt" -nimisessä hankkeessa suunniteltujen töiden loppuun saattamisen. Näihin kuuluvat: a) b) halkaisijaltaan 250 mm oleva Terrerosin säiliöön ulottuva valurautaputki (pituus 3 500 m) 500 m3 vetoinen betonisäiliö, joka säätelee Pozo Esparton ja Cala Panizon vedensaantia ajr c) 3 200 m pituinen taipuisasta valuraudasta tehty Palomaresin säihöön ulottuva putki, jonka halkaisija on 150 mm d) liitokset yleisverkostoon. 5. 6 Garranchuelon ja Santa Cruzin alueiden vesihuolto (Gadorin kunta) Suunniteltuihin töihin kuuluvat: halkaisijaltaan 90 mm olevista tiheydeltään alhaisesta polyetyleenistä tehdyistä putkista rakennetun vedenjakeluverkoston rakentaminen, vesijohtoliitännät kotitalouksia varten, vedenjakelujärjestehnän laajentamistyöt Plaza de la Constitociönilta Calle Canalejasin loppupäähän ulkohalkaisijaltaan 160 mm olevien taipuisiUa liitoksilla varustettujen PCV-putkien avulla, 27 joustavan venttiilin asentaminen kunnan vesihuoltoverkoston kannalta tärkeisiin kohteisiin, Plaza de la ConstitociöniUe johdettujen vesijohtoverkostojen uudistaminen, ja töiden vuoksi keskeytyneiden palvelujen korvaaminen. Granadan maakuntaa koskevat hankkeet Granadan maakunnassa jatkunut voimakas kuivuus on aiheuttanut vesihuoltoon liittyviä suuria vaikeuksia monissa asutuskeskuksissa, koska vesivarat ovat ehtyneet. Kyseiset kunnat ovat todellisessa hätätilanteessa ja ne tarvitsevat kiireesti apua tämän ongelman ratkaisemiseksi, koska vesikaivojen liikakäytön ja pintavesivarojen ehtymisen vuoksi asukkaiden vedensaantia ei voida taata edes 5. 7 Izbor - Los Acebuches. VesihuoUon kanavointyärjestelmä Acebuchesin kuntiin (Granada) Seuraavassa kuvailtava vesihuoltohanke tulee hyödyttämään 1 750 veden puutteesta kärsivää asukasta: Töihin kuuluu: uusi kanavointijärjestelmä, joka on halkaisijaltaan 100 mm ja yhdistää Beznarin padon pohjavedet Izborin säiliöön, sekä Izborista Los Acebuchesiin ulottuvan kamvointijärjestelmän parantaminen (halkaisijaltaan 75 mm putket), ja tAt> sykäyksittäin toimiva pumppu, jonka toimintateho on 10 litraa sekunnissa. 5. 8 Barranco del Porqueirassa sijaitsevien kylien CapUeran, Bubion ja Pampaneiran kylien vedenjakelun tasausallas Jäljempänä kuvailtavien perusrakenteiden ansiosta paremmin toimiva vesihuoltojärjestelmä tulee hyödyttämään 6 200 nykyisin veden puutteesta kärsivää henkilöä: 2000 m3 vetoisen teräsbetonista tehdyn tasausaltaan rakentaminen "Los LugaresN-nimisen tulokanavan viereen CapUeirassa, vesihuoltojärjestelmä, joka koostuu 4 km: sta halkaisijaltaan 110 mm olevista PCV-putkista. 5. 9 Vedenjakelun tasausaUas La Tahaan: Pitres, Capilerilla, Mecina, Ferreirola, Atableitar, Portugos (Granada) Töiden avulla voidaan taata vedenjakelu 4500 asukkaalle. Työt käsittävät: - 25 000 m3 vetoisen tasausaltaan rakentamisen Haza del Cerezoon (Pitres). 5. 10 Vedenjakelun tasausaUas Busquitarin ja Trevelezin kuntiin (Granada) 1400 asukkaan väestö kolminkertaistuu kesäisin ja ensi kesänä väestön vedensaanti tulee olemaan uhattuna. Hankkeen tarkoituksena on taata juomaveden saanti Busquitarin ja Trevelezin kylissä rakentamaUa veden tasausallas. 5. 11 Velez de BenaudaUan vesialtaan kunnostaminen (Granada) Kesäkuukausien aikana vedensaanti on turvattava 5000 asukkaalle. Hankkeen tarkoituksena on parantaa Velez de Benaudallan vesihuoltoa 2,5 km pituisen, halkaisijaltaan 250 mm olevan PVC- kanavointijärjestelmän sekä lisälaitteiden ja altaan peittämisen avulla, jotta veden hyvä laatu voitaisiin taata. 5. 12 Murtosin ja Turönin kuntien vesihuolto (Granada) m Hanke koskee 1650 asukkaan väestöä, jonka vedensaanti hoidetaan nykyisin säiliöautojen avulla. Työt käsittävät seuraavat kohdat: 17 820 m pituisen kanavointijärjestelmän rakentaminen kahden veden puutteesta vakavasti kärsivän kunnan vesihuoUon järjestämiseksi Trevelezjoen vettä hyödyntäen. Putket koostuvat seuraavista osista: 13 481 m pitoinen valurautainen osa halkaisijaltaan 150 mm, 3 013 m pitoinen valurautainen osa halkaisijaltaan 80 mm, 1 326 m pituinen valurautainen osa halkaisijaltaan 60 mm, hankkeeseen liittyvät työt: 7 vesipostin rakentanunen lähellä sijaitsevia pieniä kyliä varten. 5. 13 Notaezin vesihuolto (Granada) Notaez on pieni paikkakunta, joka on täysin Uman vesivaroja ja jonka vedensaannista olisi huolehdittava. Töihin kuuluu: 4 450 m pituisen, ulkohalkaisijaltaan 110 mm olevan kanavointijärjestelmän rakentaminen, jonka avulla paikkakunnalle voidaan johtaa vesi Ahnegijarista, liitännäistyöt: kaksi 4 hv sykäyspumppua. 5. 14 TasausaKaat Larolesin ja Castarasin kuntiin Hankkeen tarkoituksena on huolehtia 1500 hätätilanteessa olevan asukkaan vesihuollosta. Altaiden yksikkökapasiteetti on 12 000 m3 ja ne ovat betonipinnoitteisia. Altaiden avulla on tarkoitos säännöstellä Guadalfeojoen oikeanpuoleisen sivujoella ajoittain esiintyviä tulvia. Joesta saatavan veden avulla täydennetään vesivaroja ja ne siirretään yhdestä altaasta toiseen ja lopulta vesi johdetaan halkaisijaltaan 200 mm ja 125 mm olevien PCV-putkien avulla vedenjakeluun. 5. 15 Veden nostaminen 100 m merenpinnan yläpuolelle Molvizarin kunnassa Hankkeen tarkoituksena on huolehtia 950 asukkaan väestön vesihuollosta. Törnin kuuluvat: US pumppuasema, jonka avuUa vesi voidaan nostaa Molvizarin patojärvestä (korkeus 100 m) Molvizarin ja Itrabaon paikkakunnille, 1300 m pitoinen paineputki veden kuljettamiseksi puhdistamoon, vesipyörä. Malagan maakuntaa koskevat hankkeet Costa del Solin itäosaa koskevat hankkeet Costa del Solin itäosassa Malagan ja Granadan maakuntien väliseUä rajalla Rincön de la Victorian ja Nerjan välillä sijaitsevien paikkakuntien vedensaanti tapahtuu pohjavesikerroksiin ulottuvien kaivojen avulla, joista saatava vesi on kuitenkin liian suolaista meriveden vaikutuksesta ja sen käyttö on liiallista. Seutu on erityisen tiheästi asutettu kesäkauden aikana (350 000 henkeä) ja juomaveden saanti on uhattuna. Sen vuoksi ongelman ratkaisemiseksi tarvitaan pysyviä rakenteita. 5. 16 Vesy Ohtojen yhdistäminen Vinuelan ja Malagan välillä (Velez- Malagan kunta) (Malaga) Halkaisijaltaan 800 mm oleva vesijohto, joka sijoitetaan 28 km pituiseUe alueelle Toron altaan (Torre del Mar) ja Jabonerosin altaan (Malaga) väliUe, erikoisosat sekä liitännät Costa del Solin itäosan vesijohtoverkostoon. Hankkeeseen kuuluu myös maantien sekä sivuteiden kunnostaminen sekä korvaavien palveluiden järjestäminen, jos niille aiheutuu haittaa töistä. Töiden tarkoituksena on taata Costa del Solin itäosan ja Malagan kaupungin juomaveden saanti. 5. 17 Trafichen puhdistamo juomaveden jakelua varten Rincön de la Victorian ja Nerjan välisellä rannikolla Costa del Solin itäosan vakavan tilanteen vuoksi on tärkeää saada juomaveden puhdistamon rakentamishanke etenemään, jotta Vinuelan patojärven vedet voitaisiin käsitellä ja vedet saataisiin johdettua nykyisiin vesijohtoverkostoihin. Hankkeeseen kuuluu viiden painesuodattimen sekä niissä tarvittavien venttiihen liittäminen nykyisiin laitteisiin, ilmanpuhdistos- ja huuhteluveden tyhjennysjärjestehnä sekä automaattisesti toimivat laitteet. Lisäksi tarkoituksena on kunnostaa koko puhdistamo sekä rakentaa ohjaus- ja valvontayksikkö ja asentaa 200 m pitoinen putkisto. 5. 18 Rincön de la Victorian - Torre del Marin vesihuolto $A3 Hankkeeseen kuuluu: 2 135 m pitoisen halkaisijaltaan 1200 mm olevan teräsputkistoh asentaminen Pian Guaron itäisen vesijohtoverkoston alkupäähän sekä 1600 m pituisen halkaisijaltaan 400 mm olevan valurautaputkiston asentaminen, jonka avulla verkosto liitetään El Romeralin vesisäUiöön ja sieltä Velez-Malagan nykyiseen vesijohtoverkostoon. Hanke sisältää myös korvaavien palveluiden järjestämisen, sekä tien uudelleenpaallystämisen ja venttiilien asentamisen. 5. 19 Velez-Malaga-Rincön de la Victorian vesihuolto Samoin kuin edelliset hankkeet, myös tämän hankkeen tarkoituksena on ratkaista Costa del Solin itäosan juomaveden saantiin liittyvä ongelma. Työt käsittävät: kanavointijärjestelmän erityyppisten ja halkaisijaltaan erisuuruisten viallisten osien korvaaminen 4000 m pituudelta Torre del Marin ja Rincön de la Victorian väliUä Velez-Malagan kautta, viallisten liitosten korjaaminen Vinuelan järjestelmässä (Pian Guaro), 2000 m3:n vetoisen säännöstelyäkään rakentaminen Rincön de la Victoriaan sekä halkaisijaltaan 250 mm olevien liitosputkien asentaminen altaan ja vedenjakeluverkoston välille. 5. 20 Vifiuelan suodatuslaitteet Tämä hanke täydentää edeUisiä hankkeita sekä edistää osaltaan Costa del Solin itäosan juomaveden saantia. Hanke käsittää tarvittavat lisätyöt, joiden avuUa voidaan taata nykyisen suodatuslaitoksen asianmukainen toiminta (suodattimien paineistaminen, laaksoalueen kunnostaminen putkien asennusta varten), sekä kahdeksan täyslutoksen tekeminen Velez-Malagan verkostossa (paineenalennusventtuli, virtauksen säätelyventtiUi, läppäventtiUi, touletusjärjestelmä, tarkastusaukot jne. >. Juomaveden saanti useilla paikkakunnilla Malagan maakunnassa Espanjan niemimaan eteläosaa on vaivannut Äärimmäisen vakava kuivuus ja pienissä asutuskeskuksissa tilanne on lähes sietämätön juomaveden puutteen vuoksi. Malagan maakunnan asutuskeskukset ovat pahiten kuivuudesta kärsivien alueiden joukossa. Ehdotetut vesijohtoverkostoa koskevat työt ovat välttämättömiä, jotta asukkaiden juomaveden saanti voitaisiin turvata, veden laatua voitaisiin parantaa sekä jotta tulevat kuivuusjaksot kestettäisiin paremmin. Jäljempänä kuvaUtojen hankkeiden ainoana tavoitteena on parantaa ja taata asukkaiden vedensaanti veden puutteesta kärsivissä asutuskeskuksissa. 5. 21 Casabermejan kunnan alueen vesihuolto (Malaga) Hanke koskee 3 700 asukasta. 10 km pitoisen putken asentaminen juomaveden jakelua varten Casabermejan kunnan alueella. Erikoisosien (venttiilit, viemärit, viemariaukot, ylikulkutiet jne. ). 5. 22 Pizarran ja Cartaman vesihuolto (Malaga) Hankkeen tavoitteena on taata juomaveden saanti 14 500 asukkaalle. Pumppuaseman sekä liitosputkien (2 300 m) rakentaminen elementtisäUiöön sekä sähkölaitteiden asentaminen. 5. 23 Campillosin vesihuolto (Malaga) Hanke koskee 7 600 asukasta. Työt käsittävät 4 400 m pitoisen vesijohtoverkoston asentamisen Mohedan alueelle. 5. 24 Alcaucinin ja Perianan vesihuolto Alcaucinin ja Perianan pieniä kyliä koskevien vesijohtotöiden loppuun saattaminen yhteensä 1 700 asukasta varten. 2000 m pitoisen erikoisosia käsittävän vesijohdon asentaminen. 5. 25 Moclinejon ja Macnaraviayan vesihuolto (Malaga) Paineputken liittäminen Costa del Solin vedenjakeluverkostoon. 5. 26 Mondan vesihuolto (Malaga) Vesijohtotöiden loppuun saattaminen Mondan alueella (1 650 asukasta) asentamalla: 1000 m pitoinen putki, pumppulaite, sähkömekaaniset laitteet. 5. 27 Cerro Atalayan alueiden vesihuolto (Velez-Malaga) &tA Hankkeen tarkoituksena on juomaveden saannin turvaaminen Cerro Atalayan 500 asukkaalle asentamalla: 15 800 m pitkä putki, vesisäiliö, tarvittavat laitteet: venttiilit, viemärit, ylikulkutiet jne. 5. 28 Vedenjakeluverkoston korjaustyöt Cohnenarissa (Malaga) 3200 asukasta palvelevan vesijohtoverkoston korjaus- ja parannustyöt. El Realengosta alkavan putken osan korvaaminen uudella, vesisäiliö, lutännäislaitteet: venttiUit, viemärit, ylikulkutiet jne. 5. 29 Benalavia-Benaldidin verkostoa koskevat liitännät Liitos Benalavia-Benaldid -verkostoon 1300 m pituisen viemärin, vesialtaan sekä tarvittavien lisälaitteiden avuUa. Liittymän avulla vedensaanti voidaan turvata useissa Malagan maakunnassa sijaitsevissa kunnissa. GUADALQUIVIRIN HYDROGRAFISTA ALLASTA KOSKEVAT HANKKEET Cördoban maakuntaa koskevat hankkeet 5. 30 Työt Cördoban kaupungissa. Vesihuolto kelluvien vedenottolaitteiden avulla Kelluvien vedenottolaitteiden asentaminen veden hankkimiseksi kaupungin vesivarantona toimivasta San Rafael de NavaUanan patojärvestä, jotta patoaltaan vesivaroja voitaisiin hyödyntää mahdollisimman kattavasti. Tämä edeUyttää GuadahneUaton kanavan veden sisäänoton laajentamista sekä pumpun asentamista, jonka avulla Cördoban kaupungin vedenjakelussa voitaisiin käyttää myös pintavettä käsittelyn jälkeen 144 (54 Hm3) ja 137 (27,5 Hm3) korkeuksien välUlä. Sevillan kaupunkia koskevat hankkeet 5. 31 Sevillan vesijohtoverkostojen liittäminen Ecijan kuntien yhteenliittymästä Etelä-Sierraan Hankkeen tavoitteena on huolehtia päivittäin 4 054 m3 vesimäärän kuljetuksesta Ecijan kuntien yhteenliittymästä Etelä-Sierran kuntainliittoon vesijohdon avulla, joUa yhdistetään Osuna El Saucejossa sijaitsevaan Etelä- £SL% Sierran kuntainliiton vedenjakelualtaaseen. Töiden avuUa voidaan toimittaa vettä Algamitasin, El Saucejon, Los Corralesin, Martin de la Jaran, Prunan sekä Villanueva de San Juanin kuntiin Retortillon patoaltaasta otetun veden avulla. Töihin kuuluu halkaisijaltaan 300 mm olevan 18 km pitoisen taipuisasta valuraudasta tehdyn sisältä sementtUaastiUa muuratun vesijohdon hankkiminen ja asentaminen syvyydeltään keskimäärin 1,50 m olevaan laskuojaan, jota toetaan 15 cm paksuisen hiekkavallin avulla. Putki on suojattu polyetyleenisuojukseUa kohdissa, joissa maa on kalkkipitoinen. Vesijohdon kunnollisen toiminnan varmistamiseksi siihen on asennettu 28 venttnliä, 26 viemäriä sekä vastaavat venttiUivanteet, jotka on sijoitettu halkaisijaltaan 1,40 m oleviin tarkastusaukkoihin. Suunnitelmiin kuuluu myös töistä kärsivien maatilojen suojaaminen aitauksilla, alikulkukäytävän rakentaminen SE-460 -moottoritien aUe sekä betonilla suojatut vesivirtojen risteyskohdat. Lisäksi aiotaan kunnostaa karjan kuljetukseen käytettävien teiden päällysteet. 6. Tavoitteet Hankkeiden yhdistelmän tavoitteena on ratkaista kuivuudesta aiheutuneet ongelmat alueilla, jotka kärsivät eniten juomaveden puutteesta. Päätavoitteet: Rakentaa riittävät perusrakenteet juomaveden saannin turvaamiseksi veden puutteesta kärsiviUä alueilla. Parantaa kaupunkien vedenjakeluverkostoa. Parantaa veden laatua. Vähentää pinta- ja pohjaveden liiallista käyttöä sekä niistä johtuvia haitallisia ympäristövaikutuksia. Toissijaiset tavoitteet: Parantaa väestön terveysoloja sekä elämän laatua: Lisätä veden saatavuutta säännöstelytoimenpiteiden sekä veden järkiperäisen ja koordinoidun käytön avulla. 7. Töiden aikataulu Tvön luonne gMttft AlQfotë 1 15. 3. 1995 LgBS-US | 31. 12. 1996 3£V J 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio Koska kustannus-hyötyarvion suorittamisessa tarvittavien tietojen saaminen suoraan ei ole aina mahdollista tämäntyyppisten hankkeiden osalta, osa tiedoista on jouduttu määrittelemään epäsuorasti tiettyjen perusteiden ja lähtöolettamusten pohjalta. Kustannuslaskennassa on otettu huomioon seuraavat tekijät: hankkeiden kuvauksen yhteydessä mainitut mvestomtikustannukset, käyttökustannukset, joihin sisältyvät kaikki aiheelliset perusrakenteiden käytöstä johtuvat kustannukset sekä laitteistokustannukset, jos laitteiden käyttöikä on lyhyempi kuin hankkeen kesto. Hyötytekijöiden kartoittaminen on suoritettu ottamalla huomioon hankkeen toteuttamisen avulla vältettyjen vahinkojen ja kustannusten arvo sekä asianomaisen yhteisön käyttöön saatettojen hyödykkeiden ja palveluiden arvo. Hankkeen edut olivat seuraavat: veden saatavuuden ja jakelun takaaminen, veden laadun parantaminen, pohjavesikerrosten liiallisen käytön vähentäminen. Sisäisen kannattavuuden aste kunkin hankkeen osalta vaihtelee 352,87 %:n ja 5,36 %:n välillä. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeet edistävät ETY:n perustamissopimuksen 130 artiklan r kohdassa vahvistettujen tavoitteiden täytäntöönpanoa, koska hankkeiden avulla voidaan turvata juomaveden saanti vakavasti veden puutteesta kärsivälle väestölle ja asukkaiden elämän laatu voidaan säilyttää. 10. fK"itf»""ffl"«t ia tiiM fmrifi*) Kiimnpi*naM>miFl1nM>? 3 °1 68 2 45 T»tiKc1l?9iset lrcstannukfict: (11. 4. 1995 jälkeen) 30 168 245 &2<\ Tuen Qguus: 85 % ICnfoftsjorflhastnn toki: 25 643 008 ETELA-ESPANJAN HYDROGRAFINEN 27 642 416 ALLAS Roquetas de Marin vesihuolto Cabo de Gatan kolmas suolanpoistojärjestelmä, vesihuolto (Almeria) Bajo Almanzoran kolmas käsittelylinja (Almeria) 1 848 166 616 055 1 232 111 _«M_«w_-_-w-«--a--w-w_««HM_-_w---««MM_wa^^ *~******>i*m*m*mm**i»-mmÊÊÈm*+^mm^^^mmi^mmm^mim^~*^m^M^m—mmm^^mmmmm Vesialtaat ja kunnostostyöt Guiraosin ja Guazamaran 123 211 alueula (Cuevas de Almanzoran kunta, Almerian maakunta) __. Vesialtaat ja kunnostustyöt Palomaresin et Terrerosin alueilla (Cuevas de Almanzoran kunta) 628 378 Garranchuelon ja Santa Cruzin alueiden vesihuolto 154 014 (Gadorin kunta) • Izborin ja Azabuchesin kuntien vesihuolto (Granada) 184 817 TasausaUas Barrancon del Porqueiran kylien vesihuoltoa varten (Granada) Tasausallas La Tahan vesihuoltoa varten (Granada) Tasausallas Busquistarin ja Trevelezin vesihuoltoa varten 308 028 308 028 308 028 Velez de Benaudallan kunnan alueella sijaitsevan 92 408 altaan kunnostaminen (Granada) „ „ _ _ __ • Munasin et Turonin kuntien vesihuolto (Granada) 800 872 Notaezin vesihuolto (Granada) 123 211 Tasausaltaat Larolesissa ja Castarasissa (Granada) 123 211 Vedennosto kanavasta 100 m merenpinnan yläpuoleUe Molvizarin kunnassa (Granada) Vinuelan ja Malaga vesijohtoverkostojen yhdistäminen Trapichen juomavesipuhdistamo vedenjakelua varten Costa del Solin itäosaan Rincön de la Victorian ja Nerjan välillä 492 845 13 676 435 1 724 956 sar. I [ | I Rincön de la Victorian -Torre del Marin vesihuolto _ (Malaga) 1 324 520 Velez-Malaga-Rincon de la Victorian vesihuolto 616 055 (Malaga) Suodatinlaitteet (Malaga) Casabermejan vesihuolto (Malaga) Pizarran ja Cartaman vesihuolto (Malaga) 800 872 757 749 400 436 __ I CampUlosin vesijohtoverkostotyöt (Malaga) 400 436 Alcaucin-Perianan alueiden vesihuolto (Malaga) 92 408 Moclinejon ja Macharaviayan vesihuolto (Malaga) 30 803 Mondan vesihuolto (Malaga) 12 321 Cerro Atalayan alueiden vesihuolto (Velez-Malaga) 308 028 Korjaustyöt Colmenarissa (Malaga) Liitostyöt Benaularia-Benaladidin verkostossa (Malaga) GUADALQUIVHUN HYDROGRAFINEN ALLAS ] Alaraquen puhdistamon vesijohdot Tharsisin lastauslaitorille 123 211 30 803 10 534 551. » Huelvan vesialtaiden liitostyöt sataman laitureihin Tioxiden puhdistamon Uitäntä Reina Sofian laituriin Työt Côrdobassa Vesihuolto kelluvien vedenottolaitteiden avulla • 369 633 Sevillan vesijohtojärjestelmän yhdistäminen Ecijan yhtymästä Etelä-Sierran kuntainliittoon 2 156 195 1 | I I I I I I | •. 4ftC Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien juUtaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/028-2 l. ffmtfrfrmi n*H Vesihuollon varmistamiseen tähtäävä toiminta kuivuudesta kärsivillä alueilla (Guadianan, Seguran, Tagen ja Jucarin hydrografiset altaat) 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Direcciön General de Obras Hidraulicas (MOPTMA) Osoite: Paseo de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Maakunnat: Caceres, Badajoz, Toledo, Ciudad Real, Alicante ja Murcia Itsehallintoalueet: Extremadura, Castilla-La Mancha, Murcia ja Valencia 5. Kuvaus SEGURAN HYDROGRAFISTA ALLASTA KOSKEVAT HANKKEET Seguran altaassa tällä hetkeUä vaUitsevan suuren kuivuuden vuoksi on jo käsiteltyjen jätevesien uudeUeenkäytön mahdollistamiseksi välttämättömät työt suoritettava kiireellisesti. Nämä työt mahdollistavat vesivarojen vapauttamisen juomavesihuollon parantamiseksi. Alicanten maakuntaa koskeva hanke 5. 34 Perdreran keinokasteluveden suolanpoistoasema (murtovedet) (Salinasin San Miguelin kunta, Alicante) Riegos de Levante Margen Derechan alueen keinokasteltojen maiden jätevesiverkon vesi suuntautuu Fayonan laaksoon päivittäisen määrän ollessa noin 4000 m3. Arvioitu päivittäinen määrä tulevaisuudessa on 12 000 m3. jif ~~ m Suunniteltoihin töihin kuuluu: a) b) c) d) e) f) Perdreran käytetyn keinokasteluveden kerääminen pumppuaseman avulla. Asemalla on kaksi moottoripumppua, joiden kapasiteetti on 75 1 vettä sekunnissa 6 m korkeudeUe. Vesi desinfioidaan, puhdistetaan ja suodatetaan. Sen jälkeen tapahtuu käsittely suolanpoistoasemaUa, jossa suoritetaan seulonta sekä kloorin ja suolan poisto, suolaveden poisto nykyisen merenalaisen viemärin kautta Välhnereen, 3 000 m3 peitetty säiliö suolattoman veden säilömiseen siihen asti, kun se nostetaan Kartagenan vesijohtokanavaan, pumppuasema, joka koostuu kolmesta pumpusta, joiden kapasiteetti on 50 litraa sekunnissa ja nostokorkeus 100 m, käsiteUyn veden pumppaamiseksi San Miguel de Salinasin läheisyydessä sijaitsevaan Kartagenan kanavaan asti, taipuisaa valurautaa oleva putki, jonka ilmanpaineen kesto on 12,5 ja pituus 7 500 m ja jonka tarkoitos on Iculjettaa nykyisen jätevesiverkon vesimäärä vähäisen kuormituksen tuhteina sekä tulevaisuudessa Riegos de Levanten M. D. :n keinokastelualueen normalisoitumisen jälkeen arvioitu vesimäärä kaikkina vuorokauden tunteina, ilman, että putkea olisi syytä laajentaa, ja avustavat kunnostustyöt, keskuksen rakentaminen suodatusta, suolan poistoa ja käsiteUyn veden pumppausta varten, jonka jälkeen vedet lasketaan Kartagenan kanavaan, joka Ibiuhiu Mancomunidad de Canales de TaibUlaUe. Teiden kunnostaminen ja haittaa kärsineiden palveluiden korvaaminen. Kun vedestä on poistetto suola käänteisosmoosikäsittelyllä, se johdetaan Kartagenan kanavaan ja käytetään sen jälkeen juomavetenä. Hanke mahdoUistaa suolan poiston päivittäin 4000 m3:sta murtovettä (suolavesi lasketaan mereen), joka uudeUeenlcäytetään 15 000 asukkaan juomavetenä rannikkoalueeUa ja Campo de Cartagenassa. Hankkeen avulla estetään jätevesien laskemisen Salinas de Torreviejan ja La Matan (Alicante) altaiden ekosysteemeihin. Murcian maakuntaa koskevat hankkeet 5. 35 BuUasin aseman (Bullasin kunta, Murcia) jätevesien uudelleenkäyttö 2ZQ Epäsuotoisat sääolosuhteet ovat kuivattaneet täysin La Rafan kaivon ja myös Osamentan lähde on lähes kuivunut. Suunnitellut työt mahdollistavat juomavesihuoUon paiantomisen muista lähteistä saatavien vesivarojen käytön avulla Sen vuoksi on suoritettava kiireellisesti jätevesien uudelleenkäytön mahdollistamiseksi välttämättömät työt. Töihin kuuluu: 607 m korkeudessa olevan pumppuaseman rakentaminen. Se pumppaa vettä 150 litraa sekunnissa ja sen manometrinen nostokorkeus on 55 mvp. Pumppuasemalla on 300 m keskijänniteliinjaa, pumppuhuoneen neljälle pumpulle (3 + 1), jotka nostavat 75 litraa sekunnissa mvp. n ollessa 55, ja jotka on varustettu voimansäätinullä, voima- ja imuputkUla, valvonta- ja suojapaneeleUla sekä 250 k VA. n muuntajalla, pitoudeltaan 1 200 m ja halkaisijaltaan 400 mm olevan asbestisementtisen poistoputken asentaminen. Se kestää ilmanpainetta 7. 5 - 10, kahden patoaltaan rakentaminen maahan. Altaat on peitetty vedenpitävällä, 2 mm paksulla hd-polyeteenillä. Niiden kapasiteetit ovat 100 000 ja 30 000 m3 ja ne ovat 640 m ja 625 m korkeudessa ja 2 500 m halkaisijaltaan 400 mm olevien asbestisementtisten putkien asentaminen, jotka kestävät ilmanpainetta 7. 5, patoaltaiden Inttämiseksi keinokasteluverkostoon. 5. 36 Torre de CotiUasin (Murcia) puhdistamon jätevesien uudeUeenkäyttöön liittyvät kiirelliset työt Tomin kuuluu: käsiteUyn veden kerääminen pitoudeltaan 2 600 m ja halkaisijaltaan 500 mm olevan putkiston kautta, vesien johtaminen kapasiteeltiltaan 150 000 m3 olevaan patoaltaaseen ja sen liittäminen jakeluverkostoon (3 700 m putkia, joiden halkaisija on 450 mm) ja veden nostaminen tasausaltaasta ja yhdistäminen keinokasteluverkkoon pumppuaseman avulla, jossa on kaksi pumppua (1 +1) ja 350 metriä halkaisijaltaan 350 mm olevia paineputkia. Pumppujen kapasiteetti on 80 litraa sekunnissa. 130 5. 37 Alguazasin (Alguazasin kunta) jä tevesien uudeUeenkäyttö Kuivuuden aiheuttaman veden puutteen seurauksena Heredamiento de Alguazasin keinokasteluverkossa on käytettävissä vähemmin vettä kuin tavallisesti. Tämä uhkaa olemassa olevia vUjelmiä. Kaupungissa on jätevesipuhdistamo, joka toimii täydellä teholla ja laskee käsitellyt jätevedet Mulaan. VUjelmät voitaisiin pelastaa keinokastelemalla niitä käyttämällä käsiteltyä vettä uudeUeen. On siis syytä suorittaa käsiteUyn jäteveden uudeUeenkäytön osalta tarvittavat työt mahdollisimman pian, jotta vesivaroja saataisiin vapautettua juomaveden saannin lisäämiseksi. Töihin kuuluu: Käsitellyn veden kerääminen 500 m pitkän ja halkaisijaltaan 500 mm olevan putken kautta käsiteUyn veden tasausallas, joka on peitetty suodatinkankaan päällä olevalla 2 mm paksulla kerroksella hd-polyeteeniä ja jonka kapasiteetti on 100 000 m3 käsitellyn veden tasausallas, joka on nostettu korkeimmalla sijaitsevien keinokastelualueiden korkeudeUe ja on peitetty suodatinkankaan päällä olevalla 2 mm paksuisella hd- polyeteemkerroksella, jonka kapasiteetti on 100 000 m3 pitoudeltaan 5 500 m ja halkaisijaltaan 700 mm ja ilmanpaineenkestoltaan 7. 5 olevan asbestisementtisen putken asentaminen altaan ja keinokasteluverkoston (pääputki) välille pituudeltaan 875 m ja halkaisijaltaan 400 mm ja ilmanpaineenkestoltaan 7. 5 olevan asbestisementtisen putken asentaminen. Putki liittää toisiinsa pääputken ja Saladarin pumppuaseman pituudeltaan 1 200 m ja halkaisijaltaan 350 mm ja ilmanpaineenkestoltaan 7. 5 olevan asbestisementtisen putken asentaminen jätevedenpuhdistamon ja tasausaltaan välille 3 000 metriä pitkän ja 4 metriä leveän pääputken rinnalla kulkevan huoltotien rakentaminen 150 hv:n yksiköistä koostuva pumppuasema, sähköistys, automatisointi, tie- ja vesirakennustyöt, venttiilit ja muut lisäosat. * *t 5. 38 Mulan puhdistamon (Mulan kunta) jätevesien uudeUeenkäyttö Mulan kaupungin vesihuoltoa uhkaa pohjavesien liikakäyttö ja alueella pitkään jatkunut kuivuus. Kyseiset työt mahdollistavat vesivarojen vapauttamisen juomaveden tarjonnan lisäämiseksi. Viljelymaata keinokasteUaan nykyisin La Ciervan patoaltaan sekä selvästi ylikuormitettujen kaivojen vedeUä. Käsitelty jätevesi lasketaan Mulaan, joka sijaitsee keinokastelualueiden alapuolella. Näihin keskeisiin vesivaroihin liittyvät työt olisi kiireesti saatava päätökseen, jotta maanvUjelyä voitaisiin jatkaa ja Mulan asukkaiden ainoana tulolähteenä olevat työpaikat voitaisiin säilyttää. Töihin kuuluu: altaan rakentaminen puhdistamosta tulevalle vedeUe ja veden nostaminen 80 metrin korkeuteen neljän, teholtaan 80 hv:n pumpun (3+1) avuUa, 250 kilovolttiampeerin muuntaja, 5 250 m paineputkea, jonka halkaisija on 300 mm ja jonka ilmanpaineenkesto on 10, maahan tehty tasausaUas, jonka kapasiteetti on 50 000 m3 ja joka on peitetty vedenpitävällä kerroksella 2 mm paksua hd- polyeteeniä ja 1 000 m pitkä, halkaisijaltaan 400 mm oleva paineputki, joka kestää ilmanpainetta 7. 5, keinokasteluverkostoon liittämistä varten. TAGEN HYDROGRAFISEEN ALTAASEEN LIITTYVÄT HANKKEET Toledon ja Guadalajaran maakuntien hankkeet 5. 39 Toledon vesihuoUon tehostaminen Las Avesin kanavasta (Castilla-La Mancha) Pitkien kuivuuskausien aikana El Torcönin ja Guajarazin patoaltaat eivät enää pysty toimittamaan tarpeeksi vettä Toledon kaupungin tarpeisiin. Sen vuoksi puuttuvat vesivarat on hankittu Tagesta Las Avesin kanavan kautta Aranjuezin yläjuoksulta. !\1 Hankkeeseen kuuluu pumppauskapasiteetin lisääminen nykyiseltä korkeudelta kanavan päästä, paineputken jatkaminen tasausaltaaseen ja putken ensimmäisen osan kaksinkertaistaminen. Ajoittaisten vesikatkojen välttämiseksi veden saapuessa pumppuasemalle on suunniteltu pienen tasausaltaan rakentamista Algodorjoen läheisyyteen, jossa voidaan hyödyntää kanavan ainoaa olemassaolevaa joen korkeuseroa. Vesikatkot liittyvät vaikeuteen ylläpitää vähinmiäisvirtaamaa 40 km pitkän keinokasteluputken päässä. Seuraavat työt ovat suunnitteilla: Käyttökapasiteetiltaan 15 000 m3 sumuisen, vedenpitäväksi käsitellyn tasausaltaan rakentaminen Las Avesin kanavaan pumppuhuoneen laajentaminen ja nykyisistä kahdesta yksiköstä tehokkainta vastaavan (teholtaan 486 hv) kolmannen moottoripumppuyksikön asentaminen 800 KVA:n kolmivaihemuuntajan asentaminen paineputken ensimmäisen osan kaksinkertaistaminen noin 3 160 metrillä halkaisijaltaan 500 mm putkea noin 4 000 m pitkän ja halkaisijaltaan 400 mm olevan putken asentaminen Cerro de los Palosin tasauskanavaan. 5. 40 Talavera de la Reinan ja Entrepefiasin alueella sijaitsevien kolmen kylän vesijohtoverkosto, viemäriverkosto ja jätevesipuhdistamon rakentaminen Entrepefiasiin (Toledo ja Guadalajara) Hankkeen tarkoituksena on toimittaa vettä Talaveran alueen kolmen kylän 10 000 asukkaaUe. Törnin kuuluu: 15 000 m pitoisen, käyttöpaineeltaan 6 atm (halkaisijat 300 mm, 250 mm ja 200 mm)olevan PVC-putken asentaminen, käsiteUyn veden verkoston Inttäminen Talavera de la Reinasta Talavera la Nuevaan (5 l/s), Albercheen (10 l/s) sekä Calera y Chozasiin (15 l/s). Tämä putkisto sijoitetaan 1,5 metriä syvään ojaan, mikä edellyttää 30 000 m3 laajuisia maan kaivuu- ja täyttötöitä 15 vanneventtiilin, 10 ilmaventtnlin ja 5 viemärin asentaminen kaivoihin sekä neljän mittarin asentaminen lokeroihin. El Olivarin (Entrepenas) vesijohtotöihin kuuluu: Nykyisen vedenottojärjestelmän parantaminen, halkaisijaltaan 450 mm olevan ja 120 rnertiä syvän kaivon rx)raaminen, teholtaan 3 l/s olevan moottoripumppuyksikön asentaminen sekä uuden, 100 m3 vetoisen altaan rakentaminen, 155 nykyisen viemärin jatkaminen 400 metrillä ja elementtivalmistetun puhdistusyksikön asentaminen. Siihen kuuluu selkeytys, mädätys ja suodatus ja se on tarkoitettu 500 asukkaaUe. 5. 42 Kiireelliset vesijohtoverkoston laajennustyöt Mancomunidad del Algodorissa: haarat I ja H (Toledo) Vesihuolto Mancomunidad del Algodorin muodostavassa 26 kylässä hoidettiin aikaisemmin vesijohtoverkostolla, johon vesi tuli Finisterren padosta. Kun padosta loppui vesi, jakelujärjestelmä muutettiin nykyiseen muotoon, jossa vesi nostetaan Tagesta Ocanan kylään asti ja johdetaan siitä eteenpäin 165 l/s nopeudella vastakkaiseen suuntaan Temblenqueen asti jakelua varten. Kesällä virtaama on liian pieni (nykyisen putkiston sallima suurin mahdollinen virtaama). Virtaaman on oltava 250 l/s (162,5 l/s uutta putkea pitkin, loppuosa nykyistä putkea pitkin). Seuraavat työt ovat suunnitteilla: Ensimmäisen putkistonhaaran kanssa samansuuntaisen uuden haaran asentaminen (7 700 m). Ensimmäinen haara liittää Ocanan altaat ja vanhan putken. Nykyisen tarpeen tyydyttämiseksi haaran kapasiteetti on 162,5 l/s, mutta tulevaisuuden tarpeisiin se voidaan nostaa 600 litraan/s. Putkiston riittämättömän paineen vuoksi ensimmäinen haara ei kuitenkaan pysty yksin kuljettamaan riittävää määrää vaaditulla korkeudella (764 m) Temblequeen veden tointittamiseksi lähistön kyliin ensimmäisestä haarasta jatkuvan, 6 600 m pitkän toisen haaran asentaminen. Sen tehtävänä on paineen puutteen vähentäminen siten, että Ocanan korkeudessa (63 manometriä) vesi voidaan kuljettaa Temblequeen alkuperäisessä hankkeessa suunniteUuUa 764 m korkeudella, ja varmistaa lähiseudun kylien vedenjakelu nykyisen verkoston avulla. Lisäksi Castila-La Manchan paikallisten viranomaisten neuvosto aikoo laajentaa Tagen rannalla sijaitsevaa nykyistä pumppuasemaa, jotta Ocanan altaiden virtaamaksi saataisiin 250 l/s (750 l/s on välttämätön tulevaisuuden tarpeita varten). Edellä mainitut työt mahdoUistavat vedenjakelun 764 m korkeudella Temblequeen 150 l/s virtaamalla. Niiden avulla voidaan myös kattaa ky seisten kuntien tulevaisuuden tarpeet, kun Temblequeen saapuvan veden tolovirtaama on 600 l/s (uusi ja vanha putkisto). Câceresin maakuntaa koskeva hanke jm 5. 45 Câceresin ja Malpartida de Plasencian lisätyöt Câceres: Câceresin töihin kuuluu 44 kV:n ja 15 km:n pituisen sähkölinjan vetäminen jatkuvan sähkönjakelun valmistamiseksi Almonten varrella sijaitsevalle pumppuasemalle. Tällä hetkeUä asemalla on vain väliaikainen sähkönjakelu. Liitos tehdään 6 km Câceresista sijaitsevasta Iberdrolan sähkölinjasta. Sähkölinjan voimanjohtopylväät ovat metaUia ja niiden kiinnityskohdat ovat sementtiä. Myös 2 000 KVA muuntajakeskuksen asentamista on suunniteltu. Malpartida de Plasencia: Töihin kuuluu kapasiteetiltaan 60 l/s olevan ohituskanavapadon rakentaminen Garganta del Obispoon, josta vesi kuljetetaan painovoimalla nykyiseen tasausaltaaseen. Talvella vesi tulee jätevesipuhdistamoon suoraan ja altaat täyttyvät. Kesällä altaiden vettä voidaan käyttää, kun vedestä on puutetta. Pituudeltaan 4 713 m ja haUcaisijaltaan 300 mm oleva putki sijoitetaan ojaan. Työhön kuuluu välttämättömien venttiUivanteiden ja viemäreiden sijoittaminen. GUADIANAN HYDROGRAFISEEN ALTAASEEN LIITTYVÄT HANKKEET 5. 41 Kiireelliset vesijohtotyöt vesihuoUon varmistamiseksi Torre de Abrahamin patoaltaasta Lucianaan ja muihin paikkakuntiin (Ciudad Real) Luncianan kunnassa on talvisin 700 asukasta (kesäisin kaksinkertainen määrä) ja se sijaitsee BuUaque- ja Guardianajoen yhtymäkohdassa. Kylän vesi tulee nykyisin kaivosta, joka on käytännöllisesti katsoen kuiva. Väestöä kohtaa sen vuoksi hyvin pian suuri vesipula. Muut paikkakunnat ovat pieniä Porzunan kuntaan kuuluvia kyliä, joissa on kussakin vain yksi, kuivumaisillaan oleva kaivo, kuten edellä. Ongelma voidaan ratkaista 15 km pituisella ja halkaisijaltaan 160 mm olevalla PVC-putkJstolla, joka varmistaa Lucianan veden saannin nykyisten, veden Torre de Abrahamin patoaltaasta johtavien putkien avulla. Kaikkien Porzunan kylien veden saanti voidaan valmistaa 12 km pituisen ja halkaisijaltaan 110 mm olevan PVC-putkiston avulla. Näiden paikkakuntien vesihuoltotilanne on äärimmäisen huono. Mikäli ei välittömästi ryhdytä toimenpiteisiin, vesi kyseisten paikkakuntien asukkaille on toimitettava ensi kesästä lähtien vedenkuljetusautojen avulla. Huelvan maakuntaa koskevat hankkeet 5. 42 Läntisen Andévalon alueen vesihuolto (Huelva) Läntisen Andevalon alueeseen kuuluu useita paikkakuntia, mm. Puebla de Guzman, Tharsis ja Alonso, ja sen asukasluku on talvisin 15 000 (kesäisin kaksinkertainen määrä). Alue kärsii vesihuolto-ongelmista Guadianan altaassa vallitsevan kuivuuden vuoksi. Ongelman ratkaisusuunnitelmassa ohjataan Chanza-Pedrasin järjestelmästä tuleva vesi 40 km pitkän ja haUcaisijaltaan 300 mm olevan putkiston kautta kyseiselle ahieeUe. Vesi on ensin käsitelty Huelvan länsirannalla sijaitsevan Aljaraquen vedenkäsittelylaitteistoissa. Näillä töiUä voidaan lopullisesti ratkaista vesihuolto-ongelma, josta tämän alueen asukkaat kärsivät. Badajozin maakunnan hankkeet 5. 43 Los Montesin, CapiUan ja muiden paikkakuntien kiireellinen veden saanti (Badajoz) La Serenan patoaltaan ranta-aluéiUa Badajozin maakunnassa oh CapiUan, Garlitosin ja Tamurejon kunnissa talvisin 7 500 asukasta (kesäisin kaksinkertainen määrä). Nämä alueet saavat vetensä Gadalemarin kautta. CapUlassa on suoritettu korjaustöitä rakennetun vedenottokohdan ja uuden puhdistamon liittämiseksi vanhoihin putkiin. CapiUan vanhat putket ovat hyvin huonossa kunnossa, mikä estää veden jakelun väestölle. Vaikka kaksi muuta paikkakuntaa ovat lähellä ja voitaisiin helposti Inttää verkostoon, töitä niiden liittämiseksi ei ole vielä aloitettu. Näiden paikkakuntien vesi tulee sen vuoksi lähteistä, jotka eivät kuivuuden taida pysty enää tuottamaan riittävästi tarpeeksi hyvänlaatuista vettä. Kylissä vaUitsee siten jatkuva kriisitilanne. Kylät ovat erittäin vaikean vesihuoltotUanteen vuoksi vedenkuljetosautojen varassa. Tämän vuoksi suunnittellut työt on toteutettava niin pian kuin mahdollista. Ongelma voidaan ratkaista asentamalla pituudeltaan 17 280 m ja halkaisijaltaan 200 mm oleva valurautaputki, jossa on välttämättömät viemärit, venttulivanteet jne. , sekä korvaamalla palvelut, joita työt ovat haitanneet. Hanke mahdollistaa veden riittävän saannin kuivuudesta kärsivien kuntien 7 500 asukkaaUe sekä 15 000 viikonloppu- ja kesäasukkaalle. Seuraavat viemärinhaarat rakennetaan: Siruelan ja Tamurejon välinen putki (pituus 10 086,52 m) SiVo Asennetaan Siruelan ja Tamurejon jakelualtaiden väliUe valurautaputki, jonka halkaisija on 125 mm. Putki Zarza CapUla la Nuevaan (pituus 1 070 m) Mancomunidad de Guadalemarin vesijohtoverkostoon liittyvään hankkeeseen kuuluu putken rakentaminen Sancti Spiritoksesta Penalsordoon. Uusi putki on tarpeen Inttää vain yhdestä kohdasta Zarza CapUla la Nuevan nykyiseen putkeen. Valurautaisen putken pituus on 1 070 m ja halkaisija 100 mm. Putki Zarza CapUla la Viejään (pituus 381 m) Valurautaisen, halkaisijaltaan 100 mm olevan putken rakentaminen Zarza CapUla la Viejään asti. Putki alkaa Sancti Spiritoksen Penalsordoon Inttävästä putkesta. Pefialsördon ja CapiUan välinen putki (pituus 2 771,82 m) Putken rakentaminen kahden paikkakunnan väliUe. Putki on samansuuntainen kuin nykyinen putki, mutta siinä on 947,23 m pitkä haara, jonka tarkoitus on vähentää töiden kaupungiUe aiheuttamia haittoja. Uuden valurautaputken pituus on 2 771,82 m ja halkaisija 150 mm. La Serenan padolta alkava paineputki Koska veden pinta Guadalemarin patoaltaassa on liian alhaalla pumpattavaksi, vettä johdetaan la Serenan padosta. Pumppaaminen tapahtuu 100 kva imutehoisen pumpun avulla, kun virtaama on 250 l/s 25 m korkeudessa. PVC- putken halkaisija on 500 mm ja pituus 2 961,83 m. 5. 44 Kiireelliset työt Mancomunidad de Tentudian vesijohtoverkoston laajentamiseksi Fuentes de Leeniin ja Bienvenidaan sekä muut lisätyöt (Badajoz) Fuentes de Leon ja Bienvenida kärsivät vakavista vedensaantiongelmista Guadianan altaassa jatkuvan kuivuuden vuoksi. Kahta edellä mainittua paikkakuntaa ei liitetty Mancomunidad de Tentudian vedenjakeluun, vaikka ne kuuluvat sen piiriin, sillä ne saivat vetensä kaivoista, joista vielä suloin sai riittävästi vettä. Nykyisin kaivojen vesi ei riitä eikä veden etsintä ole tuottanut tuloksia. Ratkaisuehdotuksessa asennetaan Mancomunidad de Tentudian vedenjakelujärjestelmästä alkava putken haara. Fuentes de Leönissa veden saanti voidaan hoitaa läntisen alueen putkiston kautta, josta vesi kulkee La Alamedassa sijaitsevaan altaaseen. Putken pituus m on 5 500 m ja halkaisija 150 mm. On välttämätöntä mukauttaa allas ja nykyiset järjestelyt veden nostamiseksi Fuentes de Léonin tasausaltaaseen (sähkömekaaninen järjestelmä ja 2 000 m putkea). Bienvenidassa veden otto voidaan hoitaa Montemoliniin menevän kanavan ja Fuente de Cantosin altaan välissä olevan pohjoisen vyöhykkeen putkiston kautta. Putken halkaisija On 200 mm ja pituus 13 km, ja se kuljettaa veden kylän tasausaltaaseen. Yhtä välttämätöntä on myös mukauttaa ja korjata allas ja venttiilihuone. Töiden avulla voidaan ratkaista edellä mainittujen paikkakuntien asukkaiden vedensaantiongehnat. JUCARIN HYDROGRAFISEEN ALTAASEEN LIITTÄVÄT HANKKEET Alicanten maakunnan hanke 5. 46 Maxina Bajan alueen työt (Alicante) Töiden tarkoituksena on juomaveden saannin varmistaminen Marina Bajan yhteenliittymän kunnissa (Benidorm, VUlajoyosa, Altea, Finestrat, Polop, La Nucia, Alfaz del Pi ja Callosa de Ensarria), joiden vesivarat ovat uhattuina jatkuvan kuivuuden vuoksi. Ongelma koskee 300 000 ihmistä. TUanteen tutkimus on osoittanut, että vedensaantUaitteiston asentamisella on suuri kiire. Töihin kuuluu: nykyisen vedenjakeluputken yhden osan kaksinkertaistaminen, joka liittää Gaudalestin padon Marina Bajan yhteenliittymäkuntiin 8 km pituudelta valurauta- tai asbestisementtiputken avulla, jonka halkaisija on 700 mm ja 500 mm ja erityisosien asentaminen (30 yksikköä) putken suojaamiseksi. 6. Tavoitteet Näiden hankkeiden tavoitteena on auttaa vesipulasta pahimmin kärsiviä alueita ratkaisemaan kuivuudesta aiheutuneet ongelmat. Päätavoitteet: * * * * Riittävien vesihuoUon perusrakenteiden rakentaminen juomaveden saannin turvaamiseksi väestöUe kuivuudesta kärsivillä alueilla kaupunkien vesihuoUon parantaminen veden laadun parantaminen pinta- ja pohjavesien liikakäytön ja siitä aiheutuvien haitallisten ympäristövaikutusten estäminen. Sivutavoitteet: 438 Alueen väestön terveysolojen ja elämän laadun parantaminen veden saatavuuden lisääminen säännöstelytoimenpiteiden sekä veden järkiperäisen ja koordinoidun käytön avulla. ' 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 15. 3. 1995 Lopetus 31. 12. 1996 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kiistanniis-hvntvarvift Kustannus-hyötyarviota laadittaessa tarvittavien tietojen saaminen suoraan ei ole aina mahdollista tämäntyyppisten hankkeiden kohdalla. Sen vuoksi osa tiedosita on jouduttu määrittelemään epäsuorasti tiettyjen perusteiden ja lähtöolettamusten pohjalta. Kustannuslaskennassa on otetto huomioon seuraavat tekijät: Investointikustannukset, jotka on mainittu hankkeiden kuvauksen yhteydessä käyttökustannukset, joihin sisältyvät kaikki aiheelliset perusrakenteiden käytöstä aiheutuneet kustannukset sekä laitteistokustannukset, jos laitteiden käyttöikä on lyhyempi kuin hankkeen kesto. Hyötytekijöiden kartoittaminen on suoritettu ottamalla huomioon hankkeen toteuttamisen avulla vältettyjen vahinkojen tai kustannusten arvo sekä asianomaisen yhteisön käyttöön saatettojen hyödykkeiden ja palvelujen arvo. Hankkeen hyödyt olivat seuraavat: Veden saatavuuden ja jakelun varmuus veden laadun paraneminen pohjavesikerrosten liiallisen käytön väheneminen. Kunkin hankkeen sisäisen kannattavuuden aste on 569 % - 2,94 %. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeet edistävät Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 130 artiklan r kohdassa vahvistettujen tavoitteiden täytäntöön panemista, koska hankkeiden avulla voidaan turvata vakavasti veden puutteesta kärsivälle igi väestöUe juomaveden saanti ja asukkaiden elämän laato voidaan siten säilyttää. Kaikkien näiden hankkeiden toimenpiteet liittyvät veden kotitalouskäyttöön. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: Tukifrelpofoçt Kv^PJMlfflCE Tuen osuus: 30 476 273 30 476 273 85 % Koheesiorahaston toki: 25 904 832 1 I I I SEGURAN HYDRQGRAFINEN ALLAS Perderan keinokasteluveden suolanpoistoasema (Alicante) Bullasin puhdistamon jätevesien uudelleenkäyttö (Murcia) Torre de CotiUasin puhdistamon jätevesien uudelleenkäyttö (Murcia) Alguazasin puhdistamon jätevesien uudelleenkäyttö (Murcia) Mulan puhdistamon jätevesien uudelleenkäyttö (Murcia) 12 290 310 3 634 728 1909 773 2 587 434 2 063 786 2 094 589 TAGEN HYDRQGRAFINEN ALLAS 8 532 370 Toledon vesihuollon lisääminen Las Avesin kanavasta 1 971 378 (CastiUe-La Manche) Talavera de la Reinan ja Entrepenasin alueiden vesijohtoverkosto ja Entrepenasin puhdistamo 1 324 520 ' * • * — —— — — • • — •• i Mancomunidad del Algodorin vesihuolto: haarat I ja II (CastiUe-La Manche) • 4 004 361 Câceresin jâ Malpartida de Plasencian lisätyöt (Estrémadure) 1 232 111 GUADIANAN HYDRQGRAFINEN ALLAS 8 113 453 ZUo Läntisen Andévalon vesihuolto (Puebla de Guzmanin, 3 696 334 Tharsisin ja Alonso ä Huelvan kunnat) • La Lucianan ja muiden paikkakuntien vesihuoUon vesijohtotyöt Torre de Abrahamin altaalta lähtien (Barrio BuUaque, CastiUe-La Manche) 905 601 Los Montosin alueen vesihuollon kiirelliset vesijohtoihin luttyvät lisätyöt (Badajoz) Mancomunidad de Tentudian juomavesiverkoston laajentaminen Fuentes de Léonin ja Bienvenidan kyliin (Extramadura) 1 601 745 1 909 773 : I I JUCARIN HYDRQGRAFINEN ALLAS Marina Bajan vesijohtojen kaksinkertaistaminen (Alicante) 1 540 139 1 540 139 m± Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/030 1. IfmMwrn nimi Jaenin jätevedenpuhdistamo 2. qaJsemutaesta vastaava e)ln 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: P° de la CasteUana, 162 - 28071 Madrid. 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava eUn 3. 1 Nimi: Direcciön General de Obras Hidraulicas 3. 2 Osoite: C/Sierpes 41, 41 075 SevUla 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Andalusia 5. Kuvaus VIEMÄRITYÖ: nykyisen jakajaan päättyvän viemärin laajentaminen. Jakajassa porteUla varustetusta tulva-aukosta lähtevä haarakanava, joka johtaa raakavesien on kokoomakaivoon. ESIKÄSITTELY: kiinteiden jätteiden välppäys kolmen välpillä ja seuloiUa varustetun kanavan kautta hiekan erotus ja rasvanpoisto ESILASKEUTUS: Esikäsittelystä vesi johdetaan jakajaan. Laitteistoon kuuluu kaksi pyöreää laskeutusaUasta, joiden halkaisija on 30 metriä. Syntyvä Uete poistetaan pumr^auslaitteistoihin. BIOLOGINEN KÄSITTELY: EsUaskeutuksesta tuleva vesi poistetaan jakajaan, joka ohjaa veden eri käsittelyjärjestelmiin. Laskeutetto ja lietteeseen sekoitettu vesi johdetaan aktivointialtaisiin, jotka on jaettu 14 x 61 metrin suuruisiin 2. ZÎ- osastoihin. Ilmastetussa osassa tehdään sama toimenpide ilmastimien ja upotettujen rjotkiirisekoittirnien avuUa^ JÄLKILASKEUTUS: koostuu kahdesta imulaskeutusaltaasta, joihin Uete raato. kloorilla ja liete a j Liete kierrätetään upotettojen pumppujen avulla. Vesi desinfioidaan seulotaan, sakeutetaan, homogenisoidaan, mädätetään, kuivataan ja 6. varastoidaan. LIETTEEN KÄSITTELY: seulonta, sakeutus, anaerobinen mädätys, varastointi kuivaus. Tayoitteet ERITYISTAVOITTEET: Nykyinen väestö: 135 000 asukasta Asukasvastineluku: 146 000 Saapuvan veden kokonais- BHK keskimäärin -: 260 mg/l Lähtevän veden kokonais- BHK keskhnäärin-: > 90 % Saapuvan veden kokonaiskiintoainespitoisuus keskimäärin-: 340 mg/l Lähtevän veden kokonaiskiintoainespitoisuus keskimäärin: >90 % Keskimääräinen päivittäinen vesimäärä: 33 750 m3/vrk 7. Töiden aikataulu Työn luonne Aloitus Lopetus Päätyöt 1. 12. 1994 , 31. 8. 1996 f 1 _m_n__*_«-_a_m*--_*_-«-*a-*-m*-a*_*_--^ 8. Taloudellinen ia sosiaalinen kiMtannns-hvötvarvio Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien kohtien perusteella: laitteistojen käyttöikä: 20 vuotta käyttö- ja kunnossapitokustannukset talousjätevero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan käyttäjien rahoitusosuuksilla) ympäristölle myönteisten vaikutusten huomioon ottaminen Sisäinen kannattavuusaste: 10,18 %. Puhdistamon jäännösarvo ei ole tässä mukana. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hanke edistää saastottamisen yhtenäistettyä valvontaa ja vesivarojen hoitoa ja ehkäisee jätevesien laskemista. Euroopan yhteisön direktiivi 91/271/ETY pannaan täytäntöön. Hankkeeseen sovelletaan jätevesipäästöjä koskevia kunnaUisia määräyksiä, joissa 2^3 vaaditaan viemäriverkkoon. teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen miden päästämistä 10. Kurtanmtot ja tuki (ecuina! Kokonaiskustannukset 11628 050 Tukikelpoiset kokonaiskustannukset (11. 4. 95 alkaen): Tuen osuus: Koheesiorahaston toki: 11 628 050 80% 9 302 440 «H Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/031 1. ffflmf*k—" ™m{ Huescan ja Teruelin jätevedenpuhdistamot 2. Hakemuksesta vastaava din 2. 1 Nimi: 2. 2 Osoite: Direcciön General de Planificaciön Po de la Castellana, 162, 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: D. G. del Agua. Diputaciön General de Aragön 3. 2 Osoite: P° Maria Agustin, 36 - 50071 Zaragoza 4. Siiaffitj 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Aragön (Huesca ja Teruel) 5. Kpvaus Hankkeen tarkoituksena on rakentaa viemäreitä ja kaksi puhdistamoa Huescan ja Teruelin yhdyskuntajätevesiUe. Hankkeeseen sisältyy jäUtipuhdistos tavanomaisella biologisella aktiivUietemenetehnällä. Puhdistuksessa käytetään sekoitusta ja kuivatus tapahtuu mekaanisesti. 6. ïavoiltÊel Huescan Isuela-, Flumen-, Acanadre- ja Cinca-jokien sekä Teruelin Turia-joen laadun parantaminen nykyisistä laatuluokista C5 ja C4 luokkaan C3. Veden säästön ja uudeUeenkäytön edistäminen. ERITYISTAVOITTEET Zvr Vaestd (veden kayttajia) Ennustettu asukasvastineluku Saapuvan veden kokonais-BHKs kcskimaann Lahtevan veden kokonais-BHKs keskfrn&ann Saapuvan veden kokonaiskiintoaineet keskim&arin L&htevan veden kokonaiskiintoaineet keskimiarin HUESCA TERUEL 13 400 130 000 8 200 67 500 300 mg/1 360 mg/1 £ 25 mg/1 £ 25 mg/1 297 mg/1 440 mg/1 £ 25 mg/1 £ 30 mg/1 Keskimaarainen vesimaara paivittain 25 920 mVvrk 11232m3/vrk Teollisuusveden osuus 25 % 25 % 7. TftMfii mkatfMil" Tydn luonne Aloitus Lopetus Paatyot 1. 10. 1995 31. 5. 1998. 8. Taloudellinen ia wrâaaHnen kufitannuff-hyfttYarrfp Kustannus-hyötyarvio on laadittu seuraavien alkuoletusten perusteella: - investointien käyttöikä 20 vuotta; - käyttö- ja ylläpitokustannukset; - jäte- ja puhtaanapitomaksut sekä veden hinta (käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla); - myönteisten ympäristövaikutusten hyödyntäminen. 2C^G Sisäinen kannattavuusaste on kaiken kaikkiaan 8,93 %; 11,85 % Huescan jätevedenpuhdistamon osalta ja 4,57 % Teruelin jätevedenpuhdistamon osalta. 9. YmpftiirtöyajHutugten arviointi i - Ympäristön laadun sälyttäminen, suojeleminen ja parantaminen. - Luonnonvarojen varovainen ja järkevä käyttö. - Vesivarojen hallinta. - Ihmisten terveyden suojelu. - Direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano asukasvastineluvultaan yli 15 000 asukkaan taajamissa, jotka laskevat jätteensä makeaan veteen, alueilla, joita ei ole hiokitelto herkiksi. - Hankkeeseen sovelletaan jätteitä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa edeUytetään teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen miden laskua viemäriverkostoon. 10. Kn^annnkwt fa tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset (11. 4. 1995 jälkeen) Tuen osuus Koheesiorahaston tuki 19 511 952 ecua 19 138 631 ecua 80 % 15 310 905 ecua £^ Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LHTEI TUNNISTUSLOMAKE TUvistehnä hankkeesta n:o 95/11/61/032 l* Hankkeen nfrp Cuenca SeUan puhdistus - PUofia 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Ifanklregn tavtantftfinpannrta vartaava elin 3. 1 Nimi: Consejeria de Medio Ambiente y Urbanismo 3. 2 Osoite: • Coronel Aranda S/N - 33005 Oviedo 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Astorias 5. Kuiaus Cangas de Onfsin ja Canon puhdistaminen Työt koostuvat kolmesta tarkoin määritellystä osasta: a) v Canon viemäriverkko ja sen yhdistäminen Cangas de Onfsin b) c) viemäriverkkoon. Kokonaispituus 3 452 m. Cangas de Onfsin sisäisen veikon parantaminen, yhteensä 5 673 m. sulkimet SeUa-joen molemmille rannoUle. Cangas de Onisin Tulevaisuudessa on suunnitteUla, että siitä kohdasta, johon keskitetään jätevesien päästö Rio Sella -jokeen» on pumppauksen jälkeen yhteys tulevaan puhdistamoon. Tämä edeUyttää sitä, että valmistetaan 2 669 metriä haUcaisijaltaan erikokoisia ja eri materiaaleista valmistettuja putkia. Infieston ja VUlamayorin (PUofia) viemärisulkimet Töihin sisältyy viemärisulkimen rakentaminen jätevesipäästöjen keräämiseksi PUofia -joen haarasta Pilonan kaupungissa sijaitsevien Infieston ja Sevaresin m asutuskeskusten väliltä. Sijoitettava putkilonko on 15 686 metrin pituinen ja se on valmistettu erilaisista materiaaleista, pääosin hiekkakivestä ja teräsbetonista. RibadeseUan puhdistus, ensimmäinen vaihe Hankkeen ensimmäinen vaihe käsittää SeUa-joen oikeanpuoleisella rannalla sijaitsevien RibadeseUan asutuskeskuksen puhdistusviemärien uudistamisen, Sella- joen oikeanpuoleisella rannaUa sijaitsevan vesihuoltoverkoston putkien uudistamisen sekä puhdistusverkkoja varten suoranaisesti tai välillisesti tarvittavan vesihuoltoverkoston uudistamisen. Koko hankkeen toteutumisen jälkeen kyseiset viemärit ovat yhteydessä verkoston yleisviemäreihin ja vedenpoistoja^estelmiin. Puhdistosverkosto rakennetaan hiekkakivestä ja teräsbetonista valmistetuista putkista, joiden halkaisija vaihtelee 300 ja 1 500 mm:n välillä. sekä yleisiin puhdistus- 6. XaiojttÊei Rio SeUan veden laadun parantaminen viimeisten 25 km:n matkalla. Tähän hankeryhmään kuuluvat toimet ovat ensimmäinen osa suunniteltuja toimia ja ne on määrä saada päätökseen lähitulevaisuudessa; kussakin tapauksessa toteutetaan sopivat puhdistosjärjestelmät yhteisön standardien täyttämiseksi. SuunniteUut toimet koskettavat suoranaisesti 10 496:ta SELLA-PILONAn jokilaakson 33 500 asukkaasta, eli 31 :tä prosenttia kaikista seuraavasti jakautuen: - Cangas de Onfsin ja Canon puhdistaminen: 3 600 as. - Infieston ja VUlamayorin (PUofia) viemärisulkimet: 3 076 as. - RibadeseUan puhdistus, ensimmäinen vaihe: 3 820 as. ERITYISTAVOITTEET - Nykyinen väestö: 10 496 as. 7. Töfflen aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 31. 08. 1995 Lopetus I 31. 12. 1995 1 I 8. TalftlfltelUlT*11 f» snriflflliran kiirtannm-hvfitvarvki Sisäinen kannattavuusaste on yhteensä 6 %; 6 % RibadeseUan puvustamisen osalta, 4 % Infieston osalta, 9 % Cangasin osalta ja 7 % Onfs-Cafion osalta. 9. Ympäristövaikutusten arviointi 2*°\ Ympäristön laadun säUyttäminen, suojeleminen ja parantaminen. Ympäristön laadun parantaminen kaupunkikeskuksissa ja suojelualueilla. Kansanterveyden parantaminen. Direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano. 10. Kufftajipultfet ja tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset (11. 4. 1995 jälkeen) Tuen osuus Koheesiorahaston tuki 11 125 965 ecua 11 125 965 ecua 80 % 8 900 772 ecua SL&> Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/033 1. ffankkrçn "i""' Castille-La-Manchen jätevedenpuhdistamot 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: D. G de Carreteras, obras Hidraulicas y Transportes Direcciön General de Carreteras 3. 2 Osoite: P° del Cristo de la Vega, S/N - 45071 Toledo 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Castille-La-Manche 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on viemärien ja kahdeksan jätevedenpuhdistamon rakentaminen Castille-La-Manchen autonomisen alueen seuraaviin kuntiin: de la Reina, Tarancön, Madrilejos, VUlacafias, Navalcan ja ParriUas, San los Montes, Camunas, Mariana, Sotos ja Zarzuela. Talavera Pablo de Hanke käsittää biologisen jälkikäsittelyn. 6. Tavoitteet Hankkeen tärkeimpänä tavoitteena on yUä mainittujen kuntien jätevesien jälkikäsittelyjärjestelmien toteuttaminen ympäristön saastottamisen välttämiseksi. ERITYISTAVOITTEET 1 2 3 4 5 6 7 8 126 000 21000 10 000 14 000 8 325 2000 3 200 2 750 126 500 52 800 25 000 14 000 10 240 4 858 4 670 2 750 e. s e. s. e. s. e. s. e. s. 2 000 e. s. e. s. 220 600 600 350 369 243 551 400 25 25 25 25 25 25 28 20 220 750 350 300 554 240 249 600 95/11/ 61/033 Nykyi nen väestö Asu- kas- vas- tinelu- ku tilapäi nen väestö Saapu van veden kokon. BHK keski määrin (mg/l) Lähte vän veden kokon. BHK keski määrin (mg/l) Saapu van veden kokon, kiinto- aines- pitoi- suus keski määrin (mg/l) 2 S - Î- 35 35 35 35 35 35 12 34 500 5 280 2 500 2400 1665 1200 510 412,5 0% 60 % 60% 0% 2 0% 3 0% 3 0% 0% Lähte vän veden kokon, kiinto- aines- pitoi- suus keski määrin (mg/l) Päivit täinen vesi määrä keski määrin m3/vrk % teolli suus- vettä e. s. : lukuja ei ole saatavissa 1. Talavera de la Reina 2. Tarancön 3. Madrilejos 4. Villacanas 5. Navaloa ja Parrillas 6. San Pablo de los Montes 7. Comuöas 8. Marianas, Sotos ja Zarzuela 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus Lopetus 1. 3. 1995 30. 6. 1996 8. Tunnollinen jfl ^iflqlinwi kiis^nniis-hvötvarvio Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien kohtien perusteella: lf3 laitteistojen käyttöikä: 20 vuotta , käyttö- ja kunnossapitokustannukset talousjätevero ja veden hinta (käyttökustannukset katetaan käyttäjien rahoitusosuuksilla) ympäristölle myönteisten vaikutusten huomioon ottaminen Sisäinen kannattavuusaste: 5,66 %. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeet edistävät: ympäristönsuojelua ja ympäristön laadun paranemista vesivarojen järkevää hoitoa. Näillä toimilla saadaan sopiva jätevedenkäsittelyjärjestelmä useaan kuntaan, vähennetään saastottavien jätevesien päästöä vesiin ja parannetaan huomattavasti kuntien veden laatua. Direktiivi 91/271/ETY kaupunkien jätevesien käsittelystä pannaan täytäntöön. Hankkeeseen sovelletaan jätevesipäästöjä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa vaaditaan teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen jätteiden päästämistä viemäriverkkoon. 10. Knsfrnnnkjet ia tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset 18 512 914 Tukikelpoiset kokonaiskustannukset (11. 4. 95 alkaen): Tuen osuus: 80% Koheesiorahaston toki: 14 810 331 18 512 914 IT4 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/034 1. Hflnfrk^n "*"•« Katalonian rannikon jätevesien poisto- ja käsittelyjärjestelmä 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Junta de Sanejament Osoite: Provença, 204-208 - 08036 Barcelona 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Katalonia 5. Kuvaus Yhdeksän integroidun hankkeen kokonaisuus, joka koostuu puhdistamojen, viemäriverkostojen ja purkuputkien rakentamisesta. Kaikissa suunnitelluissa käsittelyjärjestelmissä on seuraavat vaiheet: välppäys, hiekan ja rasvan erottaminen, virtaaman mittaus, ilmastus ja flokkaus, esiselkeytys, biologinen käsittely, jälkiselkeytys, lietteen uudelleenkierrätys ja klooraus. Lietteenkäsittelyjärjestelmään kuuluu esiselkeytyslietteen erottaminen ja poisjohtaminen, sen sakeuttaminen, ilmastus ja lietteen mädätys, mädätetyn lietteen varastointi, kuivaus kammiosuodatinpuristimella ja kuivatun lietteen varastointi. Yleisintä on lietteen uudelleenkäyttö maataloudessa. 1. Vilanovan ja la Geltrun järjestelmä: ZXT Veden käsittelyjärjestelmään kuuluu staattinen välppäys, hiekan ja rasvan erottaminen, ilmastus ja flokkaus, esiselkeytys, biologinen käsittely ja jälkiselkeytys. Lietteenkäsittelyjärjestelmään kuuluu sakeutos, kuivaus ja kulku kanimiosucKlatinpuristimien läpi. Kuivauksen jälkeen liete johdetaan lämpökuivaimeen ja käsittelyyn jätteenpolttouunissa. Viemärien materiaali on teräsbetonia. Viemärien halkaisija on vähintään 600 mm (14 600 m). Järjestelmään kuuluu viisi pumppuasemaa. 2. Cunit-Cubellesin järjestelmä Cunit-Cubellesin puhdistamo on ominaisuuksiltaan samanlainen kuin Teian puhdistamo, mutta siinä on lisäksi kammiosuodatinpuristimilla tapahtuva lietteenkuivaus. Cunit-Cubellesin purkuputki on halkaisijaltaan 500 mm. Putken pituus on 2 267 m ja materiaaliltaan se on asbestisementtiä. Osa viemäreistä on jo rakennettu: yhteen viemäriin, jonka halkaisija on 400 millimetriä ja pituus 400 metriä, tulee Avenida de la Fontista peräisin olevat jätevedet halkaisijaltaan 250 millimetriä ja pitoudeltaan 300 metriä olevan kaksoisputken kautta. Toiseen viemäriin, jonka halkaisija on 500 millimetriä ja pituus 2 600 metriä, tulee Cubellesin pumppuasemalta peräisin olevat jätevedet. 3. Cambrilsin järjestelmä: Vedenkäsittelyjärjestelmä: virtausmittari, välppäys, hiekan ja rasvan erottaminen, esiselkeytys, biologisen yksikön ohitus, biologinen käsittely, jälkiselkeytys ja virtaaman mittaus. Lietteenkäsittelyjärjestelmä: esilietteensakeutos, biologisen ylijäämälietteen sakeutos, ilmastus, lietteen pumppaus mädätettäväksi, anaerobinen mädätys, varastointi, mekaaninen kuivaus kanimiosuodatinpuristimella. Keskimääräisen virtauksen tulisi olla 64 414 m3 päivässä ja enimmäisvirtauksen 4 107 m3 tunnissa. Rannikon uuteen viemäriin jätevedet tulevat erillisten purkuputkien kautta ja siinä on kaksi paineviemäriä, joista ensimmäisen pituus on 1 776 metriä ja halkaisija 400 millimetriä ja toisen pituus 2 193 metriä ja halkaisija 630 millimetriä. 20> Vesien keräyspisteen ja rakennettavan puhdistamon välinen pumppujärjestelmä koostuu kahdesta paineviemäristä, joiden halkaisija on 900 millimetriä ja pituus 3 675 metriä. Jätevesien poisto tapahtuu halkaisijaltaan 900 millimetriä olevan purkuputken kautta. Vinyolsin kunnan verkostoon liittävän viemärin osuus on pitoudeltaan 986 metriä ja halkaisijaltaan 400 millimetriä 4. Altafullan järjestelmä Puhdistamon käsittelykapasiteetti on 10 000 ja 40 000 asukasta ja virtaamavaihtelu 1-10. Ravintoaineiden vaihtelua ei tapahdu. Puhdistamo käsittää esikäsittelyn, kemiallisen saostamisen esiselkeytyksen kanssa suuren kulutuksen aikana, aktiivilietteen biologisen käsittelyn täyden hapettamisen avulla vähäisen kulutuksen aikana ja perinteisillä menetelmillä suuren kulutuksen aikana, jälkiselkeytyksen ja lietteen aerobisen mädätyksen suuren kulutuksen aikana ja mahdollisesti tapahtuvan kemiallisen kiinteyttämisen. Lietteen käsittelyyn kuuluu sakeutos anaerobisen mädätyksen avulla ja kuivaus kammiosuodatinpuristimella (liete voidaan käyttää lannoitusaineena). Viemärit ovat halkaisijaltaan 400 millimetriä ja pitoudeltaan 10 000 metriä. 5. Torredembarran järjestelmä: Vedenkäsittelyjärjestelmä: välppäys, hiekan ja rasvan erottaminen, esiselkeytys, biologisen yksikön ohitus, biologinen käsittely, jälkiselkeytys ja virtaaman mittaus. Lietteenkäsittelyjärjestelmä: esiselkeytyslietteen sakeutos, biologisen ylijäämälietteen sakeutos, lietteen ilmastus, pumppaus mädätykseen, anaerobinen mädätys, varastointi, mekaaninen kuivaus kammiosuodatinpuristimella. 6. Blanesin järjestelmä: Vedenkäsittelyjärjestelmä: virtausmittari, välppäys, hiekan ja rasvan erottaminen, esiselkeytys, biologisen yksikön ohitus, biologinen käsittely, jälkiselkeytys, virtaaman mittaus, desinfioiminen. Lietteenkäsittelyjärjestelmä: esiselkeytyslietteen sakeutus, biologisen ylijäämälietteen sakeutos, lietteen ilmastus, lietteen pumppaus mädätykseen, anaerobinen mädätys, varastointi, mekaaninen kuivaus kammiosuodatinpuristimella. «art 7. Sitgesin järjestelmä: Vedenkäsittelyjärjestelmä: välppäys, hiekan ja rasvan erottaminen, esiselkeytys, biologinen käsittely, jälkiselkeytys. Lietteenkäsittelyjärjestelmä: esiselkeytyslietteen sakeutus, biologisen ylijäämälietteen sakeutus, lietteen pumppaus mädätykseen, anaerobinen mädätys, varastointi, mekaaninen kuivaus. 8. Matarön järjestelmä: Käsittelyvaiheet ovat seuraavat: esikäsittely ja esiselkeytys, biologinen käsittely, jälkiselkeytys, klooraus, aktiivilietteen uudelleenkierrätys, lietteen sakeutos, lietteen pumppaus, kuiva us ja hajujen poisto. 9. Teian järjestelmä: Asema on suunniteltu yli 40 000 asukkaan väestömäärälle, kun vuodenaikojen mukainen virtaamavaihtelu on 1 - 3 (ravinteiden vaihtelua ei tapahdu). Vedenpuhdistosvaiheet ovat: esikäsittely, esiselkeytys, aktiivilietteen biologinen käsittely, jälkiselkeytys ja mesofiilinen anaerobinen mädätys. Kuivatuksen jälkeen liete kuljetetaan kompostoitavaksi. Kun otetaan huomioon väestön kasvu ja uuden teollisuuden syntyminen, on välttämätöntä kaksinkertaistaa halkaisijaltaan 350-600 millimetriä ja pitoudeltaan 20 950 metriä olevat viemärit, jotka ovat materiaaliltaan lasikuidulla vahvistettua polyesteriä, sekä rakentaa kahdeksan pumppuasemaa. 6. Tavoitteet Yhteenveto eri osahankkeiden tavoitteista on alla olevassa taulukossa: ERITYISTAVOITTEET: Cubelles Cambrils Altafulla Blancs Sitgcs Mataro Teia VUla- novaja laGeltiû 80 000 43 200 171252 39 528 100194 89 796 95 000 172000 8 240 80 000 65 000 171252 65 000 106896 109989 60 000 172000 8 240 95/11/ 61/03 4 Nykyi nen väestö määrä Arvioitu asukas vastine luku (avl) vto- ^ 30 000 40 000 151130 25 350 88 600 64 133 75 000 35 000 2 826 300 375 250 375 250 350 360 475 400 25 25 25 25 25 20 20 25 20 300 300 300 228 300 420 320 375 600 35 35 25 25 25 25 20 35 20 15 000 16 250 25 000 8 292 33 381 19 296 18 000 57 000 2 250 15% 10% 10% 10% 20% 5% Kesä asukkaat BODSrn koko nais määrä keski määrin, tuleva (mg/1) B0D5:n koko nais määrä keski määrin, poistuva (mg/l) Kiinto aine, koko nais määrä keski määrin, tuleva (mg/l) Kiinto aine, koko nais määrä keski määrin, poistuva (mg/l) Päivit täinen veden määrä keski määrin (m3/ päivä) Teolli suudes sa käy tettävä vesi (%) 7. Töiden aikataulu B_B_BB_____BX__a__-_-BH__-aaB-__S_S_3pSS_--S_St-f---8n_S_B^ Työn luonne Aloitus Rakennustyöt 1. 3. 1995 Lopetus 31. 12. 1995 560 __SS_________BSaB3=S-8S 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustanniij-hyfttyfrrvin Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien olettamusten pohjalta: Laitteistojen kestoaika: 20 vuotta käyttö- ja huoltokustannukset talousjätevero ja vesimaksu (käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla) ympäristölle koituvan hyödyn huomioon ottaminen. Sisäisen kannattavuuden kokonaisasteeksi saadaan näin 8,2 %. Asemakohtainen erittely: Cambrils Mataro Teia Cunit-Cubells Sitges Vilanova Blanes Altafulla Torredembarra 5,09% 28,5% 7,4% 2,8% 5,3% 4,6% 9,1% 0,2% 0,9% 9. Ympäristövaikutusten arviointi Rannikkoalueiden ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen on keskeinen kysymys alueella, joka on alttiina suurelle turistien tulvalle sekä kiinteistöjen lisääntymiselle. Myös veden käyttö uimiseen edellyttää asianmukaisia terveysnormeja. Merellisen ympäristön vesivarojen tarkoituksenmukainen hallinto edellyttää kaikkien sellaisten jätevesien vähentämistä, jotka saattavat ravinnekuormituksen kasvun myötä vaikuttaa kielteisesti ympäristöön. Myös pohjavesien saastuminen on estettävä. Saastumattoman veden laato on säilytettävä ja samanaikaisesti on puhdistettava saastunut vesi juomakelpoiseksi. Käsitellylle vedelle asetetut vaatimukset määritellään direktiivissä 91/271. Sovelletaan kunnallisia jätevesiä koskevia määräyksiä, joissa edellytetään teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen viemäriin laskemista. 10. nTi-fftffi-qikft ja tuki (ecuina) IuM Kokonaiskustannukset: 73 649 452 Tukikelpoiset kustannukset Ml 4 1995 jälkeeni 73 649 452 Tuen osuus: 80% Koheesiorahaston toki: 58 919 562 Kokonaiskustannusten asemakohtainen erittely (ecuina) Villanova ja la Geltru Cubelles Cambrils Altafulla Toredembarra Blanes Sitges Matarö Teia 6 751 969 5 267 275 931476 6 480 905 13 368 407 9 099 142 9 635 110 8 747 990 4 983 890 ' <&£, Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti ___a__m____-ma_m_B_-ma-_t-___m_a__m___ma LrUTJ£ 1 TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/035 1. Iftfflkfcfflt nimf Ria de Vigon täydellinen puhdistaminen. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 Nimi: Osoite: Direcciön General de Planificaciön Paseo de la Castellana 162, 28071 Madrid Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin Nimi: Osoite: Conselleria de Politica Territorial, Obras Publicas et Vivienda (Direcciön Xeral de Obras Publicas) Edificios Administratives de SanCaetano 4. Suajnti Jäsenvaltio: 4. 1 4. 2 Alue: 5. Kuvaus Espanja Galicia Lagaresin (Vigo) jätevedenpuhdistamon rakentaminen. Puhdistamossa käsitellään suurin osa Vigon kaupungin yhdyskuntajätevesistä, jotka tällä hetkellä johdetaan Ria de Vigoon ja Lagaresiin ilman minkäänlaista esikäsittelyä. Cangas de Morrazon pääviemäreiden ja Cangasin jätevedenpuhdistamon rakentaminen niiden yhdyskuntajätevesien käsittelyä varten, jotka tällä hetkellä johdetaan vesistöihin ilman esikäsittelyä. Rantaviemäreiden rakentaminen Vigon alueen täydellistä, jätevedenpuhdistusta koskevan erityissuunnitelman - PESIV- (Cabralin kunta) mukaisesti koko Lagaresin vesialueen puhdistamiseksi jatkamalla viemäriverkkoa Cabralin kunnassa sijaitsevalle joen alkulähteelle asti siten, että joen rantatöyräät saadaan kaupunkikäyttöön. Tämä on tärkeää ottaen huomioon, että Lagares kulkee Vigon kaupunkialueen läpi. 2Jöb Rian rantaviemärit, osat 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9 ja 10 sekä esikäsittely, poistojärjestelmä ja pumppaus Coruna-kadulta. Nämä PESIV:n mukaiset työt muodostuvat kokoojaviemärin rakentamisesta Vigon ranta-alueelle Mont de La Guian ja Bouzasin kirkon välille. Näillä töillä täydennetään Vigon kunnan viranomaisten jo toteuttamat osuudet, joiden tarkoituksena on johtaa Bouzasin jätevedet Lagaresin puhdistosasemalle. Tällä hetkellä kunta rakentaa osia 5 ja 6. Teisin jätevesiviemärit ja puhdistusaseman rakentaminen (Vigon kunta). Viemärien rakentaminen Vigon ja Redondelan kuntien rajalta Teisin alueelle asti, jonne rakennetaan puhdistosasema. Tämä mahdollistaa kaikkien Mont de La Guian pohjoispuolella tuotettujen jätevesien johtamisen Teisin alueelle käsittelyä varten. Zamansin jätevesien puhdistusasema. Zamansin alueella (Vigon alueen eteläpuolella) tuotettujen jätevesien sekä Vigon yliopistoalueelta tulevien jätevesien käsittely. Tämä mahdollistaa Vilazaan (Minor-joen sivujoki, joka laskee Ria de Baionaan) johdettujen jätevesien käsittelyn. Vigon lahden pohjukan perusteellinen puhdistaminen: viemäreiden rakentaminen Vilaboan, Arcaden, Pontesampaion ja muiden ria de Vigon pohjukassa sijaitsevien kylien alueelle sekä puhdistusaseman rakentaminen jätevesiongelmien ratkaisemiseksi koko alueella, jolle on ominaista väestön tiheyden ja asutuskeskusten määrän lisääntyminen erityisesti rannikolla. Redondelan viemäreiden jatkaminen: vuonna 1992 valmistuneella Redondelan jätevesien puhdistosasemalla harjoitetaan biologista käsittelyä ja käsitelty vesi johdetaan mereen. Aseman käyttöön oton jälkeen on osoittautunut tarpeelliseksi huonokuntoisen viemäriverkon ja sen rakentamisvirheiden korjaaminen. On myös tarpeen jatkaa viemäriverkkoa, jotta kaikki Vigon kunnan ja pohjoisen alueen jätevedet voidaan johtaa Redondelan asemalle. Moanan alueen jätevesiviemäri ja puhdistusasema: Moanan pääviemäreiden ja sellaisen puhdistusaseman rakentaminen, joka kykenee käsittelemään jätevedet, jotka tällä hetkellä johdetaan vesistöihin ilman esikäsittelyä. Gondomarin ja Minor-joen täydellinen puhdistaminen: Ria de Baionan pohjukan ja Minorin puhdistaminen "Ramallosan" kostean alueen palauttamiseksi ennalleen. Nigränin viemäreiden rakentaminen ja puhdistusaseman korjaaminen (biologinen puhdistus). Nigränin kunnalla on esikäsittelyjärjestehnä ja laskuviemäri, jota on hiljattain jatkettu. Ottaen huomioon asukasvastineluvun (avl) ja kesäajan matkailun vaikutuksista 2*>y johtuvan merkittävän kausittaisen kasvun on tarpeen rakentaa sellainen asema, joka turvaa jäteveden biologisen käsittelyn. On myös jatkettava viemäriverkkoa useamman asukkaan saamiseksi puhdistosjärjestelmän piiriin. 6. Tavoitteet Hankkeen pääasiallinen tavoite on yhdyskuntajätevesien käsittelyjärjestelmän saaminen Ria de Vigon asutuskeskuksiin. On kysymys 754 000 avl:n vesien käsittelystä. Asemilla käsiteltävän veden määrä on keskimäärin noin 8 000 m3 tunnissa eli noin 192 000 m3 päivässä. Hankkeen muita tavoitteita ovat monien Rian rannikkoalueiden saaminen takaisin julkiseen ja matkailua palvelevaan käyttöön. ERITYISET TAVOITTEET: - Nykyinen asukasluku: 400 000 asukasta - Odotettavissa oleva asukasvastineluku: 500 000 asukasta - BOD5, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin: 231 mg/l - BOD5, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin: < 25 mg/l - Kiintoaine, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin: - Kiintoaine, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin: < 25 mg/l - Käsitellyn veden määrä, päivittäinen keskiarvo: 129 600 m3/päivä, 7. Töiden aikataulu p_-S9ss-_rs_s_ss_-s_ss3ssss-__&^^ Työn luonne Aloitus Lopetus Päätyöt 1. 12. 1994 31. 12. 1998 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kiistanniis-hvötvarvio Kustannus-hyötyarvio perustou seuraaviin tekijöihin: laitteistojen käyttöaika: 20 vuotta käyttö- ja huoltokustannukset talousjätevero ja vesimaksu (käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla) ympäristölle koituvien hyötyjen huomioon ottaminen. Tällä tavoin saatu sisäisen kannattavuuden aste on kokonaisuudessaan 7,4 %, eriteltynä seuraavasti: Zamansin pudistosasema: 8,9 % Cangan puhdistusasema. 8,2 % at*- Teisin puhdistusasema ja viemärit: 7,6 % Moanan täydellinen puhdistaminen: 8,3 % Ria de Vigo ja Redondela: 7,i % Minorin puhdistaminen: 8 % Lagaresin vesialueen puhdistaminen: 6,9 % 9. Ympäristövaikutusten arviointi ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen sekä kansanterveyden suojelu ja veden järkiperäinen käyttö, yhdyskuntajätevesiä koskevan yhteisön direktiivin 91/271/ETY, simpukkavesiltä vaadittavaa laatua koskevan yhteisön direktiivin 79/923/ETY ja uimaveden laatua koskevan yhteisön direktiivin 76/160/ETY täytäntöönpano. jätevesiin sovellettavissa kunnallisissa määräyksissä edellytetään teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden johtamista jäteveden poistoverkkoon. « "• SS_ld-K-k-Gn&5S2£s9ttCJUL«JUn Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset kustannukset (11. 4. 95 jälkeen): Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 86 198 505 ecua 85 459 239 ecua 80% 68 367 391 ecua Tuen hankekohtainen erittely on seuraava: E. D. A. R. rio Lagares Colector y E. D. A. R. Cangas 806 513 962 Colector Cabrai Colector margen ria T. 7 y 8 Colector margen ria T. 9 y 10 Pretratamiento, aliviadero y bombeo C/ Coruna E. D. A. R. Zamans Saneamiento integral de Moana Colectores y E. D. A. R. Teis Saneamiento fondo ria de Vigo Colector margen ria T. 1, 2, 3, y 4 (ecuina) 1609 735 4 059 3 622 407 2 981 709 4 688 183 3 037 154 2 513 507 7 540 521 14 101 5 797 083 8 439 Ampliaciön coplectores Redondela Ampliaciön colectores y E. D. A. R. secundaria Nigran Saneamiento integral Gondomar y rio Minor 4 189 178 3 862 668 4 836 036 A£6 Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/036 1. Hankkeen nimi Viemärien ja puhdistamojen rakentaminen Valenciaan. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Osoite: Direcciön General de Planificaciön Paseo de la Castellana 162, 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Nimi: Osoite: Sijainti Entitat publica de Sanejament d'Aigues Residual C/ General Eliö 8, 46010 Valencia Jäsenvaltio: Alue: Espanja Valencia 5. Kuvaus Kolme puhdistushanketta, joiden tarkoituksena on jäteveden kerääminen ja puhdistus käsittelemättömän jäteveden vesistöihin joutumisen välttämiseksi. Hankkeet ovat osa Valencian yleistä vedenpuhdistussuunnitelmaa. lio¥ 6. Tavoitteet ERITYISTAVOITTEET 95/11/61/036 nykyinen asukasluku asukasvastineluku (avl) BOD5, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin (mg/l) BOD5, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin kiintoaine, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin (mg/l) kiintoaine, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin (mg/l) päivittäinen veden määrä keskimäärin (m3/päivä) teollisuudessa käytetyn veden osuus (%) 7. Töiden aikataulu Työn luonne Xativa Cam del Turia Bunol Alborache S8S-BBBB-SBBBEBB888BSBBBM-HI Bunol Alborache 12 000 45 000 400 25 760 35 Turia Xativa 95 000 345 40 000 325 25 422 35 20 250 20 7000 24 500 7000 67,2 % 11 % 8 % miimmimimmmiiiiiiim't 27. 5. 95 18. 8. 95 22. 2. 95 27. 8. 96 18. 2. 97 22. 4. 96 26* 8. Taloudellinen ja sosiaalinen knstanniis-hvotvarvio Kustannus-hyötyarvio perustou seuraaviin tekijöihin: laitteistojen käyttöaika: 20 vuotta käyttö- ja huoltokustannukset talousjätevero ja vesimaksu (käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla) ympäristölle koituvien hyötyjen huomioon ottaminen. Tällä tavoin saato sisäisen kannattavuuden aste on Bunol Alborachen hankkeen osalta 12 %, Camp del Turian hankkeen osalta 10 % ja Xativan hankkeen osalta 10 %. 9. Ympäristövaikutusten arviointi ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen ympäristön laadun parantaminen kaupunkitaajamissa sekä suojelu alueilla kansanterveyden parantaminen direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano. Hankkeeseen sovelletaan jätevesiä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa edellytetään teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden johtamista jäteveden poistoverkkoon. 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset kustannukset (11. 4. 95 jälkeen): Tuen osuus: Koheesiorahaston toki: 21 636 538 ecua 21 636 538 ecua 80% 17 309 231 ecua Kustannusten erittely Campo de Turia Xativa Bunol Alborache 8 444 390 ecua 5 717 652 ecua 7 474 496 ecua 3é><? Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 3 LIITE 1 TUNNKTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/037 1. fffrnkkeen nimi Lorcan jätevesien puhdistaminen (Murcia) 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: C. A. de Murcia. C. de Medio Ambiente Direcciön General del Agua 3. 2 Osoite: Plaza Santofia S/N, 5° planta - 30071 Murcia 4. Sijainti Jäsenvaltio: Espanja 4. 1 4. 2 Alue: Murcia 5. Kuvaus Hanke käsittää Lorcan kaupungin jätevesien keräämisen, kuljettamisen ja käsittelyn puhdistamossa sekä käsiteltyjen vesien laskemisen julkisella alueella sijaitsevaan jokeen. Hanke kattaa myös jätevesien käsittelyn alueella, jossa puhdistamo sijaitsee (2000 asukasta). Suunnitellut työt: Viemärit: a) Neljän puhdistamoon ulottuvan viemärihaaran rakentaminen. Haara I: parkitsemislaitoksen vesien puhdistamosta sen ja nykyisen Tiatan puhdistamon kanavointijärjestelmän välillä olevaan liitäntäkohtaan. t?o Haara II: Tiatan nykyisestä puhdistamosta sen ja parkitsemislaitoksen vesien puhdistamon kamvointijärjestelmän välillä olevaan liitäntäkohtaan. Haara. OI: edellisestä lntäntäkohdasta uuteen puhdistamoon. Haara IV: Hoyan alueelta uuteen puhdistamoon Aikomuksena on asentaa pitoudeltaan yhteensä 7 820 metriä ja halkaisijaltaan 1000 millimetriä oleva kanavointijärjestelmä gravitaatioveden kuljetusta varten sekä pituudeltaan 2300 metriä ja halkaisijaltaan 500 millhnetriä olevat putket sykäyksittäin tapahtuvaan kuljetukseen. b) Perusratkaisussa ehdotetut puhdistoslaitteistot edellyttävät vähintään kahta samanlaista käsittelylinjaa seuraavia toimenpiteitä varten: - alkutyöt, suurikokoisen jätteen vastaanottokaivo, yleinen obitoskanava - raakavedenpumppaus - esikäsittely, johon kuuluvat seuraavat vaiheet: * välppäys * hiekan- ja rasvaneroitin * hiekan erottaminen ja tiivistäminen * kelluvan rasvan erottaminen ja tiivistäminen - virtausmittari - esilaskeutus (reagenssien kanssa tai ilman niitä) - aktivoidun lietteen biologinen käsittely - jälkilaskeutus - biologisen lietteen uudelleenkierrätys - jäteveden desinfiointi kloorin, otsonin tai ultraviolettikäsittelyn avulla. 6. Tavoitteet Yleistavoite: - vastaanottavan joen veden laadun parantaminen (Guadalentinjöld) Erityistavoitteet: - nykyinen asukasmäärä: 100 000 asukasta - asukasvastineluku: 292 667 asukasta - DB05 kokonaismäärä: 878 mg/l -17 560 kg/vrk kotitalousvesissä ja 12 261 kg/vrk teollisuusvesissä - DBO5 jätevesissä: 25 mg/l - SS:h kokonaismäärä: 324 mg/l 6860 kg/vrk kotitalousvesissä ja 11 586 kg/vrk teollisuusvesissä - nykyisin käsitellyn veden määrä: 20 000 nrVvrk - ominaispiirteet, tyyppi: kromia, sulfideja Teollisuusveden prosenttimäärä: 23 % käsitellystä vedestä 2*H 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 9. 95 Lopetus 30. 3. 97 _^ 8. Taloudellinen jfl sosfoaljnen l^stannns-hyfttyarvin Kustannus/hyötyarvio on tehty seuraavien pohjatietojen perusteella: laitteiston käyttöikä: 20 vuotta käyttö- ja ylläpitokustannukset kotitalousjätevero ja vesimaksu (käyttäjät osallistuvat käyttökustannusten maksuun) ympäristölle koituvien etujen huomioonottaminen vesien käsittelyn kannattavuus. Tulokseksi saato sisäisen kannattavuuden aste on 13,662 %. Saatuihin tuloksiin voidaan vielä lisätä muita vaikeammin laskettavissa olevia tekijöitä, jotka vaikuttavat Guadalentinjokea ja sen pohjavesikerroksia koskevan hankkeen tehokkuuteen. 9. Ymnäristövaikutusten arviointi Yhteisön direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano. Ensisijaisena tavoitteena Lorcan kaupungin joen puhdistaminen, koska kaupunki on Murcian alueen kolmanneksi suurin. Hankkeen avulla edistetään ympäristön laadun säilyttämistä, suojelua ja parantamista, tarkkaillaan erityisesti saastumista ja vähennetään jätevesien. Parkitsemisvesien alustavan käsittelyasteen tulee olla direktiivin 76/464/ETY mukainen etenkin saastottavien kromipäästöjen suhteen. Voidaan myös soveltaa jätevesiin liittyviä kunnallisia määräyksiä, jotka edellyttävät teollisuusjätevesien esikäsittelemistä ennen kuin ne lasketaan verkostoon. â>v 10. If m^nnnlra* }fl tiilfi fcriifafll Knknnflislnistennukset: 11 089 002 ecua Tiilrikelpoi. ^ Vnknnaklnisftmniifeet- 11 089 002 ecua Tuen osuus: 80% Koheffwraliafftpn toKI: 8 871 201 ecua 473 Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LHTEI TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/038 1. Hankkeen nimi Pamplonan puhdistamo 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Departamento de Administracion Local (NELSA) Osoite: Bias de la Serna 1, Edif. Fuerte principe II 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Navarra 5. Kuvaus Pamplonan alueella on tällä hetkellä vain yksi ensisijainen puhdistamo, joka poistaa vain 34 % BOD5:stä. Suunnitellulla hankkeella täydennetään olemassa olevia laitteistoja liittämällä niihin jätevedenpuhdistuslmjan, lietteenklsittelyjärjestelmän, metaanikaasun valmistuslinjan sekä lisälaitteistot. Biologinen käsittely on suunnitelto toimivaksi aktiivilietemenetelmällä. Hankkeessa on suunnitelto kuuden nousunopeuksisen pyöreän laskeutusaltaan rakentamista, joiden keskimääräinen pintakuorma on 0,5 metriä tunnissa. t¥f> Lietteenkäsittelylmjalla hajoaminen kaksinkertaistou yhdeksän anaerobisen hajottajan ansiosta. 6. Päätavoitteet Ratkaista Navarran suurin ympäristöongelma. Käsitellä suurin osa Ebron altaan alueella sijaitsevien kaupunkien jätevesistä asianmukaisella tavalla ilman biologista käsittelyä. Toimeenpanna direktiivit 91/271/ETY ja 78/759/ETY. Nykyisen puhdistamon tolevan ja poistuvan jäteveden mitatut arvot ovat vastaavasti 178 mg/l ja 100 mg/l. Toissijaiset tavoitteet: Jokien ympäristön parantaminen ja ympäristöhaittojen riistäminen 70 kilometrin pituiselta osuudelta Arga-jokea joen kyseessä olevan osuuden käyttäminen perinteisiin virkistystarkoituksiin. Erityiset tavoitteet: Nykyinen väestömäärä: 263 000 asukasta Asukasvastineluku (av): 466 000 asukasta BOD5, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin (mg/l): 270 mg/l BOD5, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin: <L 12 mg/l Kiintoaine, tuleva, kokonaismäärä keskimäärin: 246 mg/l Kiintoaine, poistuva, kokonaismäärä keskimäärin: <. 15 mg/l Päivittäinen veden määrä keskimäärin: 129 600 mVpäivä, teollisuudessa käytetyn veden osuus: 44 %. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Rakennusvaihe Aloitus 1. 7. 1995 Lopetus 1. 8. 1998 8. Taloudellinen ja sofl'aajfoen kurtannus-hyötyajyiQ Kustannus-hyötyarvio suoritettiin seuraavien osatekijöiden perusteella: Laitteistojen käyttöaika: 20 vuotta käyttö- ja huoltokustannukset 2?cr talousjätevero ja vesimaksu (käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla) ympäristölle koituvan hyödyn huomioon ottaminen. Näin saato sisäisen kannattavuuden aste on 9,33 %. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen ympäristön laadun parantaminen kaupunkitaajamissa sekä suojelu alueilla kansanterveyden parantaminen direktiivin 91/271/ETY sekä suojelua ja parantamista edellyttävien makeiden vesien laadusta kalojen elämän turvaamiseksi annetun direktiivin 78/659/CEE ja uimaveden laadusta annetun direktiivin 76/160/ETY toimeenpaneminen. Hankkeeseen sovelletaan jätevesiä koskevia kunnallisia määräyksiä, joissa edellytetään teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden johtamista jäteveden poistoverkkoon. 10. Kustannukset ja tuki fegpjna) Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset kustannukset (11. 4. 1995 jälkeen) Tuen osuus: Koheesiorahaston toki: 23 639 577 23 639 577 80 % 18 911662 *%%> Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julluuseniinen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/039 l. Hankkffppimi Madridin alueen jätevesipuhdistamot m% a_U______IUIStE____!___B__B__bb£___Ulx 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M. E. H. ) Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Hankkeen tävtäntöönnanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Madridin alueen ympäristötoimisto Osoite: Calle Princesa, 3 - 28008 MADRID 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Madrid 5. Lyhyt talYftlls hankkeesta. Hankeryhmä käsittää useita tärkeysjärjestyksessä etusijalla olevia toimenpiteitä, jotka kaikki kuuluvat Madridin alueen tervehdyttämis- ja puhdistamissuunnitelmaan 1995-2005 (PSD). Töihin kuuluu 11 maan päällä kulkevan viemärm tai jätevesien kokoomakaivon rakentaminen sekä lisäksi viiden maanpäällisen viemärin rakentaminen, joilla on tarkoitus kuljettaa Madridin alueen 24 kunnan jätevedet joko nykyisiin tai lähiaikoina rakennettaviin jätevesipuhdistamoihin. Kaikki nämä toimenpiteet liittyvät osaltaan yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpanoon. Näistä toimenpiteistä viisi muodostaa kokoomakaivojen ja viemäreiden rakentamisen ensimmäisen vaiheen, johon kuuluu rakennushankkeiden Vfr toteuttaminen, pakkolunastussopimusten laatiminen sekä tarvittaessa ympäristövaikutuksia koskevan tutkimuksen toteuttaminen. 6. TftTQttteet Madridin hankeryhmän yleinen strategia vastaa Madridin alueen tervehdyttämis-ja puhdistamissuunnitelman 1995-2005 (PSD) strategiaa; strategia käsittää Madridin alueen kaikkien jätevesien puhdistamisen, jotta tilanne olisi lainsäädännössä ja suunnitteluvaiheessa sekä erityisesti direktiivissä 91/271/ETY asetettujen vaatimusten mukainen. Madridin hankeryhmän päätavoittena on vesivarojen hallinta. Ehdotettojen toimenpiteiden välitavoitteista voidaan mainita seuraavat: vesistöjen saastumisen vähentäminen, patoaltaiden rehevöitymisen vähentäminen, vesistöjen ja patoaltaiden lähistöllä olevan maaperän, kasviston, eläimistön ja maiseman loinnostaminen ennalleen, juomaveden saannin varmistaminen ja sen laadun parantaminen, uudelleenkäytön helpottumisen myötä aikaansaadut veden säästöt, jätevesien kansanterveydelle ja ympäristölle haitallisten vaikutusten ehkäiseminen ja samalla elämän laadun parantuminen. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 20. 1. 1994 Lopetus 1. 8. 1996 | 8. Taloudellinen ia sosiaalinen knstanniis-hvfttvarvio Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien osatekijöiden perusteella: investointien tuottava käyttöikä: 20 vuotta, käyttö-ja huoltokustannukset, puhdistosmaksut (käyttökustannukset on katettava asukkaiden suorittamilla maksuilla), ympäristölle koituvan hyödyn arvioiminen. Sisäisen kannattavuuden kokonaisaste on 14,83 %. Eri töiden osalta sisäisen kannattavuuden asteet ovat seuraavat: Bruneten viemäri: 11,32 % Grinön-Torrejönin viemäri: 13,13 % El Älamon viemäri: 10,26 % 2?* Humanesin kokoojakaivot: 31,16 % Valle de la Fuenfrian kokoojakaivo Cercedillassa: 19,88 % San Agustin de Guadalixin viemäri: 9,78 % Valdemancon ja Bustarviejon puhdistamon välinen viemäri: 16,80 % Moraleja de Enmedion pohjoisosan kokoojakaivo: 19,73 % Braojos-Gascones-La Sernan viemäri: 6,24 % Sevilla la Nuevan viemäri: 7,87 % Nuevo Baztân-Olmeda-Villar del Olmon viemäri: 10,95 % Boadilla n -puhdistamon viemäri: 37,35 % Boadillan ja Guadarramà Medion puhdistamon välinen viemäri: Navalagamellan viemäri: 8,08 % Valdeolomos-Alalpardon viemäri: 11,50 % 9. Ympäristövaikutusten arviointi ympäristön laadun säilyttäminen, suojeleminen ja parantaminen, ympäristön panmtmninen asutuskeskuksissa ja suojeltavilla alueilla, kansanterveyden parantuminen, direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano, asiaa koskevien kunnallisten määräysten soveltaminen, joissa edellytetään teollisuuden jätevesien esikäsittelyä ennen niiden laskemista julkisiin vesistöihin. 10. Kustannukset ja tuki (eyujpa) KoKonajs|m^nPUKset: 4 324 711 Tukikelpoiset kustannukset; (11. 4. 1995 jälkeen) Tuen osuus: 4 324 711 80% Kofreesjprahaston m^; 3 459 768 Tuen jakautuminen: ecua 1. Bruneten viemäri 757 748 2. Grifiön-Torrejonin 462 041 ' viemäri 3. ElÄlamon viemäri 640 697 a-ö. I 258 743 154 013 437 399 505 165 246 422 43 123 36 963 43 124 4. Humanesin kokoojakaivot 5. Korjattu Valle de la Fuenrrian kokoojakaivo Cercedillassa 6. San Agustfn de Guadalixin viemäri 7. Valdemanconja Bustarviejon aseman välinen viemäri 8. Moraleja de Enmedion pohjoisosan kokoojakaivo 9. Braojos-Gascones-La Sernan viemäri 10. Sevilla la Nuevan viemäri 11. Nuevo Baztân- Olmeda-Villar del Olmon viemäri 12. Boadilla n- puhdistamon viemäri 92 408 92 408 13. Boadillanja Guadarrama Medion puhdistamon välinen viemäri 14. Navalagamellan viemäri 15. Valdeolomos- Alalpardon viemäri 308 027 246 422 Yhteensä 4 324 711 2«o Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LUTE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/039-1 1- Hankkeen njmi Jätevesipuhdistamot Baleaareilla 2. Ifokemnksesfa vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen tävtäntöönnanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Consejeria de Obras Publicas (Instituto Balear de Saneamiento) Osoite: Avda. Gabriel Alomar y Villalonga, 33 - Palma de Mallorca 4. Siiajnii 4. 1 4. 2 Jäsenvaltio: Espanja Alue: Baleaarien autonominen alue 5. Kuvaus Hanke käsittää viiden jätevesipuhdistamon rakentamisen ja laajentamisen sekä viemärm asentamisen yhteen näistä puhdistamoista. Kuvaus töistä 1. SON SERVERAN PUHDISTAMO Son Serveran nykyisessä puhdistamossa on välppäys-, esiselkeytys- ja mädätyslaite, sakeuttaja sekä lietteenpoistolaitteisto. 2*1 Mainitun puhdistamon laajentamishankkeen tarkoituksena on käyttää edelleen eräitä nykyisistä laitteista ja poistaa muut laitteet: uusi esikäsittelylaitteisto, johon sisältyy välppäys, hiekaneroitin ja rasvaneroitin, jotka kaikki on sijoitettu hajuja poistavan rakennuksen sisäpuolelle, nykyisen esiselkeytyslaitteen sekä siihen yhdistetyn lietteenmädätyslaitteen korjaaminen, kaksinkertainen karusellinmuotoinen, roottoreiden avulla ilmaistoito aktivointiallas, jonka kuormitus on alhaisempi talvisin ja keskitasoinen kesäisin, kaksinkertainen jälkiselkeytyslaite, lietteen kuivausrakennuksen sekä sen hajunpoiston kunnostaminen, nykyisin käytettävän rakennuksen uudistaminen. 2. SA RÄPITAN JA S'ESTANYOIiN PUHDISTAMO (TMCAMPOSV Sa Räpitan ja S'Estanyolin asutuskeskusten puhdistamo käsittää seuraavat työvaiheet ja laitteet: putken siivilöinnillä tehtävä välppäys, karusellinmuotoinen kaksivaiheinen biologinen käsittely, kaksinkertainen jälkiselkeytyslaite, lietteen sakeuttaja, lietteen kuivaus kaistasuodattimella. Sekä välppäys että lietteen kuivaus tapahtuvat rakennuksen sisällä mahdollisen hajujen poiston vuoksi. Samassa rakennuksessa on työsali, laboratorio ja valvontahalli. 3. SA RÄPITAN JA S'ESTANYOLIN VIEMÄRIT (T. M. CAMPOSÏ Sa Räpitan asutuskeskuksen jätevesipäästöt ovat keskittyneet kahdelle alueelle kaupunkivyöhykkeen reuna-alueilla lähellä rannikkoa. Molemmille näistä alueista on tarkoitus rakentaa pumppuasema, josta vedet pumpataan kolmanteen pääpuhdistamoon, josta ne puolestaan johdetaan vedenpuhdistamoon. Laitteen kokonaisteho on 13,5 + 7,35 kW. 4. CAPDEPERA-CALA RATJADAN PUHDISTAMO Nykyinen Cala Ratjadan puhdistamo käsittää välppäyslaitteen, hiekan- ja rasvaneroittimen, kaksi biologiseen jälkikäsittelyyn tarkoitettua tiivistä yksikköä, joissa on pyöreä ilmastoskehä, pyöreä lietteenkaavin- keskusselkeytyslaite, sekä loppukäsittelyyn tarkoitettu kolmas allas. Lisäksi 25*. laitoksessa on vielä kaksinkertainen lietteen mädätyslaite sekä kaksinkertainen sakeuttaja. Välppäys tapahtou rakennuksen sisäpuolella. Toisessa rakennuksessa on touletinlaitteisto ilmastusta varten sekä kaistasuodatin lietteen kuivausta varten. Hankkeeseen kuuluvat seuraavat työt: nykyisen välppäyslaitteen korvaaminen uudella laitteella, jonka kapasiteetti olisi riittävä, hajujen poisto rakennuksessa, jossa välppäys tapahtuu, uusi hiekaneroitin- ja välppäyslinja, täydentävä biologinen käsittely, jonka avulla käsiteltäisiin nykyisin käsittelemättä jäävä virtausmäärä, uusi jälkiselkeytyslaite, tuulettimien korvaaminen uusilla, joilla voitaisiin käsitellä koko läpivirtausmäärä, kaistasuodattimien korvaaminen kahdella sentrirugilla, joilla molemmilla voidaan käsitellä 70 % kokonaisvirtausrnäärästä. 5. ALCVDIAN PVHPfôTAMQ Hanke koskee Alcudian kunnan alueen (Mallorca) jätevesipuhdistamon laajentamis- ja kunnostustöiden toteuttamista, jotta sen puhdistuskapasiteettia voitaisiin lisätä nykyisten tarpeiden mukaan. Laitteistossa on kaksi käsittelylinjaa, jotka on liitetty toisiinsa. Lietteen käsittelylinja on tarkoitus uusia ja se olisi molemmille jätteiden käsittelylinjoille yhteinen. Suunnitelto jätteidenkäsittely tapahtuisi seuraavasti: molemmille käsittelylinjoille yhteinen esikäsittely, hienojakoinen välppäys siivilällä (nykyisen vaiheen korvaaminen uudella), jätteiden levytys ja kasaaminen (nykyisen vaiheen täydentäminen), hiekan-ja rasvaneroitin, esi-ilmastus (nykyinen). A- 1 linia (nvkvinen) esiselkeytys, typen poisto (nykyisen hapetossäiliön kunnostaminen), hapetos/typetys, jälkiselkeytys, klooraus, biologisen lietteen uudelleenkierrätys, ylijäämäisen lietteen pumppaus, esilietteen pumppaus. fi - 2 tmift (\mi laite) esiselkeytys, typen poisto, hapetus, jälkiselkeytys, klooraus (nykyinen). Lietteen lMttelylinja (uusi laite) esilietteen esisakeutos (nykyiset sakeuttajat), esilietteen anaerobinen mädätys (nykyinen), ylijäämäisen biologisen lietteen anaerobinen tasapainotus, tasapainotetun ylijäämäisen lietteen sakeutos, koko lietteen mekaaninen kuivaus (laajennus). 6. SAN LORENZON PUHDISTAMO Hankkeen tarkoituksena on SANT LLORENC DES CARDASSARin kuntien (MALLORCA) jätevesien käsittelylaitoksen kehittämisen totkhninen ja suunnittelu. Hanke koskee seuraavia käsittelyvaiheita: JÄTEVESIEN KÄSITTELYLINJA virtausmäärien jakaminen, hienojakoinen välppäys (siivilöinti), hiekan- ja rasvaneroitos, virtausmäärän mittaus, esiselkeytys (nykyinen), jätevesien biologinen käsittely, jälkiselkeytys, klooraus. LIETTEEN KÄSITTELYLINJA : biologisen lietteen uudelleenkierrätys, ylijäämäisen biologisen lietteen pumppaus, lietteen mädätys, lietteen sakeutus, lietteen kuivaus, lietteen varastointi ja poisvieminen. 2*4 6. Tavoitteet ERITYISTAVOITTEET Son Serveran PUHDISTAM 0 Sa Ripitän PUHDISTAM O Cardeperan PUHDISTAM O Alcudian PUHDISTAM O SanLorenzon 1 PUHDISTA- 1 MO 7000 25 000 28 000 70 000 50 000 450 300 450 25 30 25 25 25 450 25 350 35 300 35 35 35 6250 1750 7000 18 000 12 500 I Väestömäärä (asukkaat) Suunniteltu asukasvastine luku (avl) BD05 -koko naismäärä keskimäärin, tuleva (mg/l). BDOj -koko naismäärä keskimäärin, poistuva(mg/l). Kiintoaine - kokonaismäärä, tuleva (mg/l) Kiintoaine- kokonaismäärä, poistuva (mg/l) Jätevesien keskimääräinen päivittäinen määrä (mg/l) * Hanke käsittää myös viemäreiden rakentamisen. 7. Töjdfn aflfflfàuftl Työn luonne Päätyöt Aloitus 11. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1996 I I W>5 8. Taloudellinen la ivfitvarvio Kustannus-hyötyarvio on tehty seuraavien osatekijöiden perusteella: laitteiden käyttöikä: 20 vuotta, käyttö-ja huoltokustannukset, puhdisnismaksu (käyttökustannukset katetaan käyttäjien suorittamilla maksuilla), ympäristöllisten etujen huomioon ottaminen. Näin saatu sisäisen kannattavuuden aste on 14,64 % eli 11,39 % Capdeperan puhdistamon osalta, 8,58 % Son Seryeran puhdistamon osalta, 23,15 % San Lorenzon puhdistamon osalta, 27,58 % Alcudian puhdistamon osalta ja 6,68 % Sa Rapitan puhdistamon osalta. 9. Ympäristövaikutusten arviointi ympäristön laadun säilyttäminen, suojeleminen ja parantaminen, ympäristön laadun parantuminen asutustaajamissa sekä suojelluilla vyöhykkeillä ja alueilla, kansanterveyden suojeleminen, direktiivin 91/271/ETY täytäntöönpano. Sovelletaan kunnallisia jätehuoltoon liittyviä määräyksiä, joissa edellytetään teollisuusjätteiden esikäsittelyä ennen niiden johtamista verkostoon. 10. ffrffljwmhlMP-- jfl tuki foniimrt Knlfnnflj^^nmikset- 8 386 982 ecua Tukikelpoiset kmtflnnukset (U. 4. 1995 jälkeen) 8 386 982 ecua Tuen osuus: Koheesiorahaston -ftKJ: Tuen jakautuminen: Son Servent Sa Râpita Rapitan viemärit Cardeperan puhdistamo Alcudian puhdistamo San Lorenzo 80% 6 709 585 ecua 1 983 699 ecua 1 453 892 ecua 729 409 ecua 1 626 387 ecua 1 158 185 ecua 1 435 410 ecua 2*6 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti sa_BnsmaH_-B_BBX-BU-__a-n___«-_a_c_-na_w_mBm_w_^ LUTEI TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/043-1 1. Hajfrfreert nimi Asturiasin autonomisen alueen jätehuoltoa ja pilaantuneen maaperän puhdistamista koskeva hanke 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Medio Ambiente de Asturias Consejeria de Medio Ambiente y Urbanismo 3. 2 Osoite: Coronel Aranda s/n, 33005 Oviedo 4. gyainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Asturias 5. Kuvaus Marpol - Asturias Asturiasin rannikon satamissa olevista aluksista peräisin olevan jätteen keräilysuunnitelman täytäntöönpano. Tähän kuuluvat seuraavat: alustava mtkimus eri satamista kerättävän jäteöljyn määrän määrittämiseksi kauppa-, kalastus- ja huvisatamissa suoritettavaan keräilyyn tarvittavan infrastrukmurin rakentaminen, joka koosmu 49 keräilyasemasta, joista 17 on yksikkökapasiteetiltaan 500 - 30 000 litraa olevia itsenäisiä asemia ja 32 yksikkökapasiteetiltaan 100 -1000 litraa olevia sivuasemia Uh kokonaiskapasiteetiltaan on 150 000 litraa ja teholtaan 10 m3 tunnissa olevan esikäsittelylaitoksen rakentaminen mainitulle jätteelle, jossa voidaan alle 24 tunnissa käsitellä 141 250 m3 jätettä. Tavoitteet Marpol - Asturias Meriliikenteestä aiheutuvan satunnaisen jätteen hävittäminen, hiilivetyjen talteenotto ja pitoisuudeltaan alle 15 ppm olevan jäteveden keräily. Rakennetaan keräilyasemia, joiden kokonaiskapasiteetti vyöhykkeellä I (Vegado-Aviles) on itsenäisten asemien osalta 72 000 ja sivuasemien osalta 6 500 litraa ja vyöhykkeellä n (Llumeros-Busto) itsenäisten asemien osalta 66 000 ja sivuasemien osalta 7 500 litraa. Töiden aikataulu ETyön luonne Rakennustyöt DEq__m*_m_mm_m__B__-_-un---e-s_-s9-_t£_^^ Aloitus 1. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1995 J 8. Taloudellinen jfl ^if>aH™" lm^nnng-hvfttvarvin Marpolin sisäisen kannattavuuden aste on keskimäärin 6 prosenttia, jollei oteta huomioon sellaisia ympäristölle aiheutuvia etuja, joita ei voida esittää määrällisesti, kuten: ympäristöriskien ja ympäristön pilaantumisen väheneminen; merivesivarojen suojelu; terveydenhuollon ja kansanterveyden paraneminen; hankkeen 20 vuoden käyttöikä. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Marpol - Asturias Jäteöljyn käsittely vähentää veden saastumista, pysäyttää maiseman rappeutumisen ja estää käyttökelpoisen maaperän asettamisen muuhun käyttöön. 10. Kurimukset ia tuki (ecuina) 2<P? yn^nnfliylnistannuk^r 979 528 Tukikelpoiset kustannuksen (11. 4. 1995 jälkeenV. 979 528 Tuen osuus: Kphee?fioratoton ttM: 80 % 783 623 â8S Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti m LUTE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/043-2 1. Hankkeen oton* Jätehuoltoon ja saastuneiden maa-alueiden puhdistamiseen liittyvä hanke Boecillossa (Valladolid) 2. Hakemuksesta vastaava etfn 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. H a n k k ii täytäntöönpanna vastaava elin 3. 1 Nimi: Consejeria de Memo Ambiente y Ordenaciön del Territorio 3. 2 Osoite: Cl Nicolas Salmerön, 5 -47071 Valladolid. >' 4. Sijainti Jäsenvaltio: Espanja 4. 1 4. 2 Maakunta: Valladolid Autonominen alue: Castille y Léon 5. Kiiiaiis Teollisuuden jätteiden saasmttamien maa-alueiden puhdistaminen Boecillossa (Valladolid), koska kaatopaikka sijaitsee yleisen joen ja taajaman lähellä. Hanke jakautuu kolmeen alueeseen, jotka kaikki saavat erityiskäsittelyn: alueet n ja HI: jätteiden hautaaminen maahan vedenpitävästi sekä salaojitus 73 o alue I: jätteiden poiskuljetus sekä alueen uudelleenkunnostus 6. Tavoitteet Pääasiallinen tavoite on erilaisten teollisuuden jätteiden saastuttaman luonnontilaisen alueen puhdistaminen ja muuttaminen virkistysalueeksi. Toissijaisina tavoitteina ovat väestön tietoisuuden herättäminen, saastuneen alueen ennallistaminen sekä joen rantatörmän uudelleenmetsitys. Hanke koskee 150 000 m2:ä jätteitä ja 100 000 m2:ä maata. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 10. 95 Lopetus 31. 3. 96 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kusfamnus-hyffiyarvîp Kustannus-hyötyarvio on suoritettu seuraavien tekijöiden perusteella: 20 vuoden käyttöiän ajaksi tehtävät sijoitukset; ylläpitokustannukset saastumisriskin poistaminen omaisuuden jäännösarvo saastumisen vähenemisestä aiheutuva hyöty ympäristölle Sisäisen kannattavuuden aste on 61 % 9. Ympäristövaikutusten arviointi Ympäristön kannalta hyöty on kaksinkertainen: hanke mahdollistaa maaperän puhdistamisen ja pohjaveden saastumisriskin poistamisen. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset kustannukset (11. 4. 1995 jälkeen) Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 1 780 401 1 780 401 80 % 1 424 321 TPIA Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LHTEI TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/043-3 1. Hankkeen njmj Extremaduran laittomien kaatopaikkojen sulkemista ja puhdistamista koskevat hankkeet 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3. iftrokftfttn täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Consejeria de Obras Publicas, Urbanismo y Medio Ambiente Osoite: C/Enrique Diez Canedo, s/n Badajoz 4. Siiajati 4. 1 4. 2 4. 3 5. Jäsenvaltio: Maakunta: Alue: Espanja Badajoz Extremadura Kuvaus Tämän 22:sta keskenään samankaltaisesta toimenpiteestä koostuvan hankeryhmän yleiset ominaisuudet voidaan tiivistää seuraavasti: Jätteiden siirto Jätteet siirretään tarpeen mukaan (kaatopaikan sijaintipaikasta riippuen) kuorma-autolla (enintään 15 km) niiden sijoittamiseksi maaperään jollain toisella alueella. Entinen kaatopaikka puhdistetaan kaivamalla ja kaivettua maa- ainesta käsitellään jätteinä. Siirrettävän jätteen kokonaismääräksi arvoidaan 243 960 m3. V\1~ Jätteiden siirto ja tiivistäminen Jätteet kuljetetaan sijoittamisalueelle tiivistämistä varten. Tämän vaiheen aikana jätteet tasoitetaan ympäristön pinnanmuotoa noudattaen. Käsiteltävän jätteen kokonaismääräksi arvioidaan 975 848 m3. Jätteiden eristäminen geotekstiilien avulla Tarvittavan pinta-alan määräksi arvioidaan 4 630 000 m2. Peittäminen ja mukauttaminen pinnanmuotoon Kun jätteet on tiivistetty ja eristetty, ne peitetään ensin suodatinaineella ja sen jälkeen agronomisesti soveltuvalla täytesoralajilla (lopullinen mukauttaminen pinnanmuotoon). Lopuksi ne peitetään kerroksella ruokamultaa. Tarvittavan täytesoran ja ruokamullan määräksi arvioidaan 4 360 000 m3, joka koosmu seuraavista: 0,10 m3 suodatinainetta, 0,60 m3 täytesoraa ja 0,30 m3 ruokamultaa). Luonnonympäristön ennalleen saattaminen Metsittäminen alkuperäisillä ruohomaisilla ja puumaisilla lajeilla. Huomioon otettava mittayksikkö on hehtaari (463 ha). 6. Tavoitteet Puhdistettavien kaatopaikkojen määrä vaihtelee hankkeesta riippuen, koska kaatopaikat on ryhmitelty niiden maantieteellisen läheisyyden perusteella puhdistus- ja siirtokulujen vähentämiseksi niin paljon kuin mahdollista. Jäljempänä olevassa taulukossa on ilmoitettu kaatopaikkojen sijainti ja kyseinen neliö- ja kuutiometrimäärä. 2T3 27,78 22,33 40,69 19,57 40,83 16,72 12,60 45,68 14,26 HANKE Siirto m3 BADAJOZ 1 6687 BADAJOZ 2 7 638 Siirto ja tiivistys m3 26 668 30 555 BADAJOZ 3 29 476 117 904 BADAJOZ 4 10 780 BADAJOZ 5 4 316 BADAJOZ 6 14 635 BADAJOZ 7 11765 BADAJOZ 8 21438 43 121 17265 58 541 47 060 85 751 BADAJOZ 9 10 314 41256 Eristys m2 Peittämi nen m3 Metsittä minen ha 18 446 18 446 12,65 21 135 21 135 14,50 81555 29 827 11942 81555 29 827 55,95 20,46 11942 8,19 40 493 40 493 32 552 59 314 28 537 32 552 59 314 28 537 21512 86 048 59 520 50 520 10 096 40 380 27 931 27 931 19,16 BADAJOZ 10 BADAJOZ 11 CACERES 1 8 812 635 244 24 379 24 379 CACERES2 6 638 CACERES 3 24 069 CACERES 4 7 512 CACERES 5 4 878 CACERES 6 8 100 CACERES 7 9966 CACERES 8 5 356 CACERES 9 4 898 CACERES 10 7 898 26 553 96 277 30 048 19 512 32 399 39 864 21440 19 589 31 593 18 367 18 367 66 595 66 595 20 784 20 784 13 497 13 497 9,26 22 411 22 411 27 574 25 574 14 830 14 830 15,37 18,91 10,17 13 550 13 550 9,29 I 21853 21 853 14,98 I CACERES 7 196 28 780 19 907 19 907 13,65 11 w 7. Töiden aikataulu Työn luonne Rakennustyöt Aloitus 1. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1995 :ass_SBS--__ss_3ss_s__s____-__sssssss_a-^^ 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kiistannns-hvfttyarvin Kustannus-hyötyarvio suoritettiin seuraavien osatekijöiden perusteella: 20 vuoden käyttöiäksi tehdyt investoinnit ylläpitokustannukset aikaisemmin kaatopaikkoina pidettyjen alueiden ennalleen saattaminen sosiaalinen arvo kunnostetun maaomaisuuden jäännösarvo pilaantumisen vähenemisestä johtuvat ympäristöedut. Sisäisen kannattavuuden aste on 68 %. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeen myönteiset vaikutukset ympäristöön voidaan tiivistää seuraavasti: ympäristön pilaantumisriskin väheneminen kansanterveyden ja terveysturvan paraneminen sosiaalis-taloudellisesti kestävää kehitystä edistävien hankkeiden edistäminen maaseututaajamien elämälaadun paraneminen kansalaisten ja teollisuuden kierrätyspotitiikkaa koskevan tietoisuuden lisääntyminen. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: 9 610 468 Tukikelpoiset knstannnfret (11. 4 JOQ? jjfflffen): 9 610 468 Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 80% 7 688 374 isr Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti -aW____B__*_*_«__m*_*-*-*-BaB_W_W_UMH__*_*_tB^^ LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/043-5 1. Hankkren njmi Keräilykeskusten rakentaminen kierrätysjätteitä varten 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Medio Ambiente 4. Sijainti Jäsenvaltio: Espanja 4. 1 4. 2 Maakunta: Madrid 4. 3 Alue: Madrid 5. Kulaus Kierrätysjätteen keräilykeskusten rakentaminen Getafeen, Alcobendasiin ja Madridiin nykyisen verkoston täydentämiseksi. Käyttäjät voivat tuoda keskuksiin ennalta lajittelemiaan kotitalousjätteitä. Keskusten palvelut ovat käyttäjille maksuttomia, ja ne ottavat vastaan pahvi-, paperi- ja tölkki-, muovi- ja lasijätteet, jäteöljyt, röntgenkuvat, paristot, autojen akut, aerosolipakkaukset ja jätemaalit. 6. Tavoitteet Erilaatuisten kotitalousjätteiden erottelu niiden sisältämien raaka- aineiden kierrättämiseksi. VM> Kaatopaikoille sijoitettavan jätemäärän pienentäminen ja niiden käyttöiän pidentäminen. Erittäin myrkyllisten yhdisteiden muodostumisen ehkäiseminen; näitä syntyy, kun kotitalousjäte hävitetään yhdessä muiden jätteiden, kuten paristojen, röntgenkuvien, lääkkeiden tai maalien kanssa. 7. Töiden aikataulu • 11 =ss=ss Työn luonne ' Rakennustyöt - Aloitus 1. 6. 1995 m -1 • s a a s - aa. Lopetus. , i ssssasssssssssssss 31. 12. 1995 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Kustannus-hyötyarvio suoritettiin seuraavien osatekijöiden perusteella: investoinnit 20 vuoden käyttöiäksi ylläpito- ja toimintakustannukset talteenotettujen jätteiden kierrätys maiden kaatopaikaksi muuttamisesta ja maaperän puhdistuksesta aiheutuvat säästöt. Sisäisen kannattavuuden aste on 9,68 prosenttia, mikä tekee hankkeesta taloudellisesti ja ympäristön kannalta kannattavan. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Vaikums ympäristöön on suomisa. Tietyntyyppisten jätteiden (kuten paristot, röntgenkuvat, maalit) lajittelu vähentää riskejä, joita aiheumu niiden hävittämisestä kotitalousjätteen mukana. Lisäksi hanke parantaa kansalaisten tietoisuutta jätteiden lajittelusta niiden lähteellä. 10. Knsfflnnnks^t ja tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: 739 431 Tukikelpoiset kustannukset (11. 4. 1995 jälkeen): 739 431 Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 80% 591 545 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LHTEI TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/11/61/043-7 1. Hankkeen nimi Baskimaan jätehuoltoa ja maaperän puhdistamista koskeva hanke 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: P de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Departamento de Urbanismo, Vivienda y Medio Ambiente Osoite: C/Sairieniego,2 - 01008 Vitoria 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Baskimaa 5. Kuvaus Jätteitä ja saastunutta maata varten rakennettavaa turvasäiliötä koskeva mtkimus. Tarkoituksena on määritellä jätteitä ja H. C. H. -saastunutta maaperää varten rakennettavan turvasäiliön perustamisen elinkelpoisuus Nerviön joen oikeanpuoleiselle rannalle. Hankkeeseen kuuluu: H. C. H. -tuholaismyrkyn saastuttaman maan puhdistamiseen liittyvä soveltuvuustutkimus alueen kunnissa, jotta voitaisiin määritellä jätteiden ja eroteltavan saastuneen maaperän todellinen määrä ja varastoida ne säiliöön. z%? Valitun sijaintipaikan geologisia, hydrogeologisia ja geoteknisiä ominaisuuksia koskeva mtkimus, jotta voitaisiin määritellä hydrogeologinen vedenpitävyys sekä säiliön kestävyys. 6. Tavoitteet Turvasäiliön rakentamiseen liittyvä mtkimus: Hankkeen tavoitteena on ratkaista Nerviön joen vasemmalla rannalla olevien suurten laittomien kaatopaikkojen (yli 20) aiheuttamat ympäristölle ja kansanterveydelle koimvat ongelmat. Kaatopaikoilla on suuri osa Lindanea (HCH) sisältävistä jätteistä, joita on 82 000 tonnia. Lopullinen tavoite on näiden kaatopaikkojen hävittäminen ja saasmneen maaperän erottaminen sen myrkyllisyyden ihmisille aiheuttamat vaikutukset huomioon ottaen. Tällä hetkellä turvasäiliön rakentaminen edellämainittujen jätteiden ja saasmneen maaperän varastoimiseksi vaikuttaa parhaimmalta ratkaisulta. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Rakennustyöt Aloitus 1. 1. 1995 1. 1. 1995 Lopetus 31. 12. 1995 31. 8. 1995 ' ' ------m—. -m—-----—--—~mm~--m-m~m~J-—-----~-^m---- • - — — — - - — — - j - _ _ — — — — — — — _ - — — _ — — - , — — — _ — _ _ — _ _ _ _ _ — _ _ _ _ _ __ 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kusfennus-hvötvarvio Kustannus/hyötyarvio suoritettiin seuraavien osatekijöiden perusteella: 20 vuoden käyttöiän edellyttämät investoinnit ylläpitokustannukset saastumisen vähentäminen kierrätyksen ansiosta koimvat raaka-ainesäästöt saasmneen maaperän uudelleenkäyttö, Turvasäilön sisäisen kannattavuuden aste on 69 prosenttia. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Ympäristölle koimvat myönteiset vaikutukset voidaan tiivistää seuraavasti: 2 Tn ympäristöuhkien vähentyminen ekosysteemin paremman suojelemisen ansiosta terveydenhuollon ja hygienian paraneminen kansalaisten ja teollisuuden kierrätyspolitiikkaa koskevan tietoisuuden lisääntyminen jätehuoltoon liittyvän toimialan luominen monien saastuneiden alueiden elpyminen ja uudelleenkäyttö, 10. Knstpnnnl^s^t ia tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: 4 971 569 Tukikelpoiset kustannukset (11. 4. 1995 jälkeen): 4 971 569 Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 80 % 3 977 255 3<TD ESPANJA LIIKENNE ?}M Koheesiorahastofta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätgsten tärkeimpien kohtien julkaiseminen TUNNISTUSLOMAKE Hankkeen N:o 94. 11. 6S. 002 lyhennelmä Rias Bajasin pikaväylä (route-express) (osuus Orense - Porrino) 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2 Osoite: P8 de la Castellana, 67 - Madrid 3. 1 Nimi: Direcciön General de Carreteras 3. 2 Osoite: P° de la Castellana, 67 - Madrid 4. Siilin. 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Gmlicia >>Ol^ Hankkeen tarkoituksena on tehdä tämän hetkisestä Orensen ja Batallanesin välisestä kansallisesta tiestä 120 (route nationale) pikaväylä (route-express) noin 59,8 kilometrin matkalta. Poikittaisleikkaukseii malli muodostuu kahdesta 7 metriä leveästä ajotiestä, 2,5 ja 1 metriä leveistä uiko- ja sisäpientareista sekä 11 metriä leveästä keskialueesta. Hanke jakaantuu neljään tieosuuteen: Orense - Barbantes: arvioitu pituus 13,6 kilometriä; kolmen eritasoliittymän (Orense pohjoinen, Mifto etelä ja Mifto pohjoinen), viiden maasillan, 3 ylikulkusillan ja kymmenen alikulkutien rakentaminen; maan osto; Barbantes - Melon: arvioitu pituus 21,7 kilometriä; kahden maasillan (kaksi aukkoa yli Abiajoen ja yhdeksän aukkoa yli Brulljoen); seitsemän ylikulkusillan ja 21 alikulkutien rakentaminen; maan osto; Melon - La Cafliza: arvioitu pituus 9,1 kilometriä; työt ja maan osto; La Caffiza - Batallanes: arvioitu pituus 15,5 kilometriä; kolme kilometriä pitkän kaksoistunnelin, esijännitetystä betonista tehdyn sillan, jossa kaksi 186 metrin jänneväliä yhdistettynä kaapelein 184 metriä korkeaan keskuspilariin; kuuden ylikulkusillan ja 11 alikulkutien rakentaminen; maan osto. 6t Tavojtfeet Erittäin syrjäisen alueen vapauttaminen eristyneisyydestä ja vaikeasta pääsystä; tämän hetkinen pääsy on pääsy asteikolla 1-7 heikko (6-7); hankkeen toteuduttua aste olisi tasolla 5. Parantaa Galician sisäisiä yhteyksiä ja liikenteen sujuvuutta; keskinopeus nousisi 75 kilometristä tunnissa 108 kilometriin tunnissa kevyillä ajoneuvoilla ja 61 kilometristä tunnissa 2,03 81 kilometriin tunnissa raskailla ajoneuvoilla. Näin saatu ajansäästö arvioidaan 25 minuutiksi kevyillä ajoneuvoilla ja 26 minuutiksi raskailla ajoneuvoilla. Täydentää pikaväylien (route-express) verkostoa 7. Trirtr- frlnrt-rthata-ln Työn laatu Aloittamispäivä Päättymispäivä Hankkeen suunnittelu 01. 01. 1993 Maanosto Päätyöt 15. 101993 24. 09. 1993 Toiminnallinen vaihe 30. 06. 1997 31. 12. 1993 30. 06. 1997 30. 06. 1997 4 8. T-loiMiellinen ia _o_. --l. i-M. kust-pniis-hvStv-ivio Taloudellisen kannattavuuden analyysi osoittaa hankkeen tarpeellisuuden. Tärkeimmät käytetyt indikaattorit: * Diskonttokorko: 6 prosenttia Rakenteen käyttöikä: 30 vuotta Käyttötiheys: 12 540 ajoneuvoa päivässä vuonna 1997, vuosittainen nousu arvioidaan 2,03 prosenttiin Suhde kevyet/raskaat ajoneuvot: 82/18. Kulut vastaavat hankkeen käyttöaikana käytettäviä todellisia varoja; investointi-, ylläpito- ja uudistuskulut viidestä osuudesta. 3D <f Eduiksi katsotaan yleisten liikennekulujen muuttuminen hankkeen toteutumisen myötä; käyttökulut, matkan keston aiheuttamat kulut, onnettomuuksista aiheutuvat kulut. Taloudellisen kannattavuuden kerroin: 9,7 prosenttia Diskontattu nettoarvo: 165 miljoonaa ecua Kulujen/hyödyn suhde: 1,5 Tulos osoittaa, että mfrastniktuurin toteuttaminen on suositeltavaa. 9. Osuus eurooppalaisiin verkostoihin Orense - Porriâo-hanke on osa Benavente - Pomoon pikaväylää (route-express\ joka muodostaa puuttuvan osuuden euroopanlaajuisesta verkostosta, jonka toteuttaminen tasapainottaa sisäistä maantieverkostoa ja yhdistää Galician ja Pohjois-Portugalin linjalla Irun • Valladolid. fff Knlpt M PM ffffflffH) Kokjnff?kulu< ^BYtrtart mm» m* BMjMW iffitfffl) Tten Mims Koheesiorahaston tuld Igl »4 m ?M*9«84<S 8$ prosentf » 212 839 017 3or Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien Julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti ] LUTEI TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 94. 11. 65. 005 1. Hankkeen nimi Somportin tunneli 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid Hankkren täytäntöönpanosta yastaava eUn Nimi: Direcciön General de Carreteras Osoite: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 4. suaiiiti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Aragön (Huesca) 5. Kuzays Rakennetaan tunnelin perusrakenteet. Tunnelin pituus on 8 597 metriä, josta 5 850 metriä on Espanjan alueella. Tunneli liittää tien N-330 Huesca - Somport Ranskan tiehen RN-134. Tunnelin linjaus vastaa Urdos-Ca__rancin linjan rautatietunnelia, joka kulkee lähimmillään noin 70 metrin päässä tästä. Reunuskäytävien välinen tila on 9 metriä. Ajoradan poikkileikkaus: - kaksi 3,5 metrin ajokaistaa V>6 - kaksi 0,50 metrin piennarta - 1 metrin keskikaista. 6. Tavoitteet Tavoitteena on parantaa liikenneyhteyksiä Ranskaan rakentamalla lisäreitti, jota voidaan käyttää Irunin ja La Junqueran kautta kulkevien kansainvälisten reittien sijasta. Reitti Valencia - Somport - Pariisi on lyhempi kuin reitti Valencia - Barcelona - La Junquera - Pariisi. Matka uutta reittiä käyttäen lyhenee edelleen, kun rakennetaan Euroopan laajuisiin verkkoihin kuuluva reitti Somport - Sagonte. Nykyiset kulkuyhteydet saavat arvosanan 5 asteikolla 1 - 7. Toteuttamalla, hanke voidaan saavuttaa taso 3. 7. Töiden aikataulu E agK_ t _ _ _ _ _ _ S _ _ — _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ B B B _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ a _ _ _ _ _ _ o _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ; a _ _ _ — _ _ _ _ _ _ _ _ m _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ — _B Työn luonne Aloitus Hankkeen suunnittelu Maan osto Päätyöt 30. 6. 1993 4. 1. 1994 Lopetus 1992 31. 12. 1997 31. 12. 1998 Toimintavaihe _ t _ _ — _ B _ _ _ _ — — — _ — _ _ — — — — _ _ _ _ _ _ — — _ — _ — _ _ — _ — _ _ _ _ — _ _ — _ _ — _ _ _ _ _ _ _ — _ — _ — _ _ _ _ _ — _ _ _ _ _ — _ _ _ _ •• 31. 12. 1998 8. Taloudellinen ja sosiaalinen Hustanmtfrnriftyajrvfp Tärkeimmät osoittimet: - Laskentakorko: 5 % - Tunnelin käyttöikä: 30 vuotta - Keskimääräinen päivittäisliikenne vuodessa (1998) Olettamus a): 5 000 ajoneuvoa päivässä; vuotuinen kasvuennuste 3,03 %. Olettamus b): 4 282 ajoneuvoa päivässä; vuotuinen kasvu 2,03 %. Kevyiden ja raskaiden ajoneuvojen suhdeluku 92,8. Seuraukset: - olettamus a) sisäisen kannattavuuden aste: 4,4 % 20]- laskennallinen nettoarvo: -5,9 miljoonaa ecua kustannus/hyötysuhde: 0,92 - olettamus b) sisäisen kannattavuuden aste: 2,5 % laskennallinen nettoarvo: -22,5 miljoonaa ecua kustannus/hyötysuhde: 0,70. 9. Fyysiset osoittimet; - maavalli (m3) - puhkaistu tunneli (m) - teräsbetonipäällyste - mutterit (tm) - holvikaaret ja aukkorakenteet. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) (1 ecu - 165 197 pesetaa) Kokonais kustannukset Menot ennen esfttämistä Tukikelpoiset kustannukset Maanosto 587 784 27 847 559 937 Rakennukset ja rakentaminen 91 191 728 91 191 728 Asennus ja koneet4* 15 216 983 3 315 435 • 15 216 983 3 315 435 Muut Yhteensä 110 311 930 15 244 830 95 067 100 * Tämä kohdan-rahoitus tapahtuu asetuksen (ETY) N:o 3359/90 mukaisesti. Tukikelpoiset kustannukset: 95 067 100 ecua. Tuen osuus: 85 %. Koheesiorahaston tuki: 80 807 033 ecua. ZOS Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen n:o 1164/94 mukaisesti IHTEI TONNISTOSLOVIAKE Tiivistelmä hankkeesta mo 95. 11. 65. 001 1. Hankkeen nimi Bajo Llobregatin pikaväylä 2. Hahgmuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planification (M. E. H) 2. 2 Osoite: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Hanhteen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Carreteras (M. O. P. T. M. A. ) 3. 2 Osoite: F de la Castellana 67 - 28071 Madrid 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Katalonia 5. Kiivaus Hankkeen tarkoituksena on rakentaa kansallisen Il-tien kiertotie Martorellin ja rannikon yhdystien välille. Pikatien osuus, joka on pituudeltaan 18,2 kilometriä, koostuu kahdesta 10,5 metrin ajoväylästä sekä 2,5 metrin ulkopientareesta ja 1 metrin sisäpientareesta. Keskialueen leveys vaihtelee mutta on kuitenkin vallintaan 1,5 metriä. Ajoväylä koostuu 30 senttimetrin kuumapäällysteestä, joka on levitetty 20 senttimetrin sementtikerroksen päälle. Tarkoituksena on myös kanavoida Llobraget osuuden kohdalta ja tehdä lukuisia rakennustöitä, muun muassa kuusi maasiltaa. Näiden töiden lisäksi rakennetaan kaksi tunnelia, yksi 320 metrin pituinen (N II ) ja yksi 675 metrin pituinen (FC), sekä risteys A2:n ali. Lisäksi hankkeeseen sisältyy huoltoa, saneerausta, kastelutöitä, sähkö- ja puhelinlinjojen asentamista sekä kaasujohtoja jne. 6. 1)B__0_tt_-t RN II:n Martorell-Barcelona -osuuden kiertotien ja Llobregatin oikean rannan kanavohtijäYjestelrriän Martorellin ja Sant Vicenç del Hortsin välille rakentaminen samanaikaisesti tulvien välttämiseksi (töiden samanaikaisuus mahdollistaa huomattavan taloudellisen toiminnan alueeseen rnahdollisimman vähän vaikuttaen). Luoda pääsy rannikon yhdystietä pitkin Barcelonaan etelän suunnasta Madridista ja Saragossesta, Poistaa liikennetukokset Molin-Barcelona osuudeltaja kahdeksan vaarallista ohituspaikkaa NII: sta, minkä seurauksena Llobregatin alajuoksun läheisyydessä asuvan väestön elinolot paranevat. Uuden matkanreitin ansiosta arvioidaan, että kevyet ajoneuvot voittavat aikaa 14 minuuttia ja raskaat ajoneuvot 16 minuuttia. Näistä er_$imrnäiset voivat ajaa 100 km/h, ja viimeksi mainitut 81 km/h 35 km/h sijaan (matkan pituus identtisten pisteiden välillä on 17,5 kilometriä N II:n osalta ja 18,2 kilometriä pikaväylän osalta). 7 TOritn aifcnfe*ialii Työn luonne Hankkeen suunnittelu Maanosto Päätyöt Toimintavaihe Aloitus 11. 2. 1992 1. 1. 1995 4. 1995 31. 12. 1998 Lopetus 30. 11. 1993 31. 12. 1998 31. 12. 1998 *- TaJftimVllinep h ifflflifff1'"*!! fr"*^. ^^!™ Tärkeimmät käytetyt indikaattorit ovat: - rakenteen käyttöikä: 30 vuotta - liikennetiheys: 34 830 ajoneuvoa/päivä, arvioitu vuosittainen kasvu 2,03 % - kevyiden ja raskaiden ajoneuvojen suhde: 87/13. Kulut vastaavat hankkeen kestoajan todellisia kuluja (investointi-, uudistus- ja ylläpitokulut). Hyödyksi katsotaan yleisten liikenteeseen liittyvien kulujen, toimintakulujen sekä matkan kestosta ja onnettomuuksista aiheutuvien kulujen muuttuminen. Tulokset (toteutuksen aste: 5%) - Sisäinen kannattavuuden aste: 21,5% Ho - Nykyinen arvo: 440 miljoonaa ecua - Kulujen/hyödyn suhde: 4,4 Analyysin tulos osoittaa taloudellisen edun, jonka hankkeen toteuttaminen tuo. 9. Ympäiistövaikutigten ajyiointi Ennen hankkeen toteuttamista on tehty yhteisön direktiivien mukainen tutkimus ympänstövaikutuksista. Hankkeen kiistannuksiin sisältyvät korjaavien toimien Joistannukset arvioidaan 8,5 miljoonaksi ecuksi. 10. KiBtannuteet ja tuki (ecuina) kustannukset Maan osto 526 Kokonaiskustannukset 11 271 526 T u k i k e l p o i s et 11 271 Rakennukset ja muut rakennelmat 131 459 878 131 459 878 Ennakoimattomat kustannukset ja hintojen mukauttaminen 7 391 164 Muut (valvonta ja vartiointi) 2 716 253 7 391 164 2 716 253 Yhteensä 152 838 821 152 838 821 Tukikelpoiset kokor_iiskustannukset: Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 85% 129 912 996 ecua 152 838 821 ecua SM Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti _ LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 65. 002 1. Hankkien nimi- Zaragoza ja Huescan välinen moottoritie (Villanueva de Gâllego ja Huescan välinen osuus) 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M. E. H. ) 2. 2 Osoite: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava eUn 3. 1 Nimi: Direcciön General de Carreteras (MOPTMA) 3. 2 Osoite: Paseo de la Castellana 67 - 28071 Madrid 4. SUakiti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Aragön 5. Kuvaus Zaragozan ja Huescan välisen moottoritien tarkoituksena on määrittää N-330 -tien laji, josta tulee osa Zaragozan kautta kulkevasta Alicanten ja Ranskan välisestä moottoritiestä, josta puolestaan tulee kolmas tieyhteys Ranskaan Somportin tunnelin kautta Irunin ja Junqueran lisäksi. Kyseiseen hankkeeseen sisältyy kolmen sellaisen moottoritieosuuden rakentaminen, jonka mallirakenne koostuu kahdesta seitsemän metriä leveästä tiestä, joihin kuuluu 2,50 metriä leveät ulkopientareet ja 1 metri leveät sisäpientareet. Keskikaista on 12-metrinen lukuun ottamatta alkuosuutta, jossa se on 8-metrinen. Asianmukaiset ojitus, liikennemerkit ja istutukset rakennetaan. y*- Tien pinta koosmu 25 senttimetristä kuumasekoitettua bitumia kolmena kerroksena, jonka alla on 25 senttimetriä keinotekoista soraa. Villanueva de Gällegon (etelä) ja Zueran (pohjoinen) välinen osuus: 17,045 kilometriä. Rakennetaan 7 ylikulkusiltaa, ylikulkuväylää, silta Gällego-joen yli ja 13 alikulkutunnelia. Yksitoista esijännitetyillä betonilaatoilla tai esijännitetyillä palkeilla. Muut 11 rakennetta (alikulkutunnelit) ovat teräsbetoniholveja. rakennetta on päällystetty Zueran ja Almudévarin välinen osuus: 22,179 kilometriä. Rakennetaan 23 erityyppistä rakennetta: esijännitetyllä betonilla päällystettyjä siltoja, teräsbetoniholve, katettuja siltoja. Almudévarin ja Huescan välinen osuus: 21,67 kilometriä. Rakennetaan 4 esijännitetyillä betonilla päällystettyä ylikulkusiltaa, jossa on useita jännevälejä, silta Monegrosin kanavan ylitse (sekalainen rakenne - terästä - betonia), 16 alikulkutunnelia sekä useita tukimuureja. 6. Tavoitteet Aragönin itsehallintoyhteisön sisäisten yhteyksien parantaminen yhdistämällä kaksi tärkeää teollisen ja matkailuun liittyvän kehityksen keskusta. Espanjan itärannikon tuleva yhdistäminen Ranskaan. Rakentaa kolmas tieyhteys Espanjan keski-, itä- ja eteläosista muuhun Eurooppaan. Nopeuksien korottaminen 80 kilometristä 120 kilometriin tunnissa kevyille ajoneuvoille ja 57 kilometristä 90 kilometriin tunnissa raskaille ajoneuvoille. 7. Töiden aikataulu _ m _ _ _ _ _ _ — _ _ _ — _ _ _ _ • • — — — — _ _ _ _ _ _ _ — _ • — —• — _ — _ _ _ — _ _ _ — _ _ _ _ _ _ _ — _ _ _ _ _ _ _ _ _ _B Työn luonne _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ __—__—_—__—__—________•_______ Lopetus _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ B B B — _ _ H _ _ _ _ _ _ __ Aloitus 1 Hankkeen suunnittelu 1. 9. 1993 Maanostot 17. 11. 1994 1. 2. 1995 1. 10. 1996 Toimintavaihe _________________B_____________n__S______________—______——__—_—__—__—_B__. —H—«B. H«HHBM——_______i 8. Sosioekonominen kustannPS-hyftty^rviQ 31. 12. 1998 1. 10. 1995 Tärkeimmät ilmaisimet: 3(i käyttöaika: keskimääräinen päivittäinen käyttö: 7 970 ajoneuvoa/vuorokausi henkilöauto-/raskaan liikenteen osuus 70/30 30 vuotta 'Kustannukset vastaavat hankkeen käyttöajan aikana käytettyjä todellisia varoja: investointikustannukset sekä korjaus- ja kunnossapitokustannukset. saavutetaan yleisissä Hyödyt tapahtuneiden muutosten seurauksena: toimintakustannukset sekä matkan kestoon ja onnettomuuksiin liittyvät kustannukset. liikennekustannuksissa Tulokset (toteutumisen aste: 6 prosenttia) sisäisen kannattavuuden aste nykyinen nettoarvo kustannushyötysuhde 8,7 prosenttia 40 miljoonaa ecua 1,354 9. Ympäristövaikutusten arviointi Ympäristövaikutusten arviointi on suoritettu ennen hankkeen toteuttamisen aloittamista asiaa koskevien yhteisön direktiivien mukaisesti. Korjaavien toimenpiteiden arvioidut kustannukset, jotka on sisällytetty hankkeen kokonaiskustannuksiin, on 1,5 miljoonaa ecua kahden tällä hetkellä osoitetun osuuden osalta. io. JÇM^anniikgçf ja tifkj (ecvipa) (1 ecu = 162,323 pesetaa) Kokonaiskustannukset _____—________—__——_____•—_- Maanostot _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ • _ _ _ _ _ _ _ _ _< 4 304 997 l Tukikelpoiset kustannukset _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ 4 250 783 Rakennukset ja rakentaminen Muut (turvallisuus, hygienia, valvonta) 113 333 292 112 333 292 4 251400 4 251400 YHTEENSÄ I 121 889 689 121 835 475 Tukikelpoiset kustannukset: Tuen prosenttimäärä: Koheesiorahaston tuki: 121 835 475 85 prosenttia 103 560 152 ecua 3ÎV Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 1 LHTEI TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 65. 003 1. Hankkeen nimi Madrid-Valencia moottoritie Motilla del Palancarin ja Minglanillan välinen osuus 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M. E. H. ) 2. 2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - E-28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Carreteras (MOPTMA) 3. 2 Osoite: Paseo de la Castellana, 162 - E-28071 Madrid 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Castilla - La Mancha 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on liittää Motilla del Palancarin ja Minglanillan välinen tieosuus Madrid - Valencia - moottoritiehen, jota täydennetään seuravilla tieosuuksilla: Atalaya del Canavete - Motilla del Palancar ja Minglanilla - Candete de las Fuentes. Kyseessä oleva hanke muodosmu 27,3 kilometrin pitoisesta moottoritieosuudesta. Perusosuus muodosmu kahdesta seitsemän metriä leveästä kaistasta, kaksi ja puoli metriä leveästä ulkopientareesta ja yhden metrin levyisestä sisäpientareesta. Keskikaista on 12 metriä leveä. Tien pinta muodosmu 30 senttimetrin paksuisesta kuumasekoitetusta bimmista, jonka alla on 20 sentimetriä paksu keinotekoinen sora-alusta. Rakennetaan viisi siltaa ja 14 ylikulkuväylää, joista suurin osa päällystetään esijännitetyllä betonilla. Useimmissa silloista on kolme tai neljä jänneväliä. Yhdessä sillassa on on kuusi jänneväliä. Suunnitelma kattaa neljä liittymää: - Motilla del Palancar - Castillejo de Iniesta VST ' - Granja de Iniesta - Minglanilla Suunniteltu hanke kulkee seuraavien kuntien kautta: Motilla del Palancar, El Peral, Iniesta, Castillejo de Iniesta, Granja de Iniesta ja Minglanilla. 6. Tavoitteet Poistaa nykyinen liikenteen pullonkaula, joka muodosmu ilman kyseistä hanketta. Täydentää pikateiden muodostamaa Euroopan kattavaa verkostoa, joka on johtavan perusrakenteita koskevan suunnitelman osa (P. D. I. ). Liittää valtaväylällä toisiinsa kaksi tärkeää keskusta (Valencia ja Madrid). Saattaa liikenne joustavammaksi: nykyisin henkilöautoliikenteen keskinopeus on 80 km/h ja raskaan liikenteen keskinopeus on 65 km/h. Hankkeen toteutuessa nämä nopeudet voivat nousta 120 km/h henkilöautoliikenteen ja 90 km/h raskaan liikenteen osalta. Tämän rakennemuutoksen arvioidaan säästävän 8 minuuttia henkilöautoliikenteen ja 12 minuuttia raskaan liikeenteen ajasta. 7. Töiden aikataulu ________________________________ Työn luonne _ _ _ _ _ _ _ B — _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ aB_ _B— Aloitus Lopetus Hankkeen suunnittelu 30. 12. 1992 Maan osto Päätyöt 1. 6. 1991 13. 12. 1994 15. 1. 1994 31. 12. 1996 13. 6. 1997. Toimintavaihe : _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ D _ _ _ _ _ _ _ _ _ — — — — — — — _ _ _ _ _ _ _ — _ — — - _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ 13. 6. 1997 8. Taloudellinen ja ffnsjaaHngn kiirtanniis-hvotvarvin Tärkeimmät käytetyt erikoisindikaattorit: - Moottoritien käyttöaika: 30 vuotta - Keskimääräinen päivittäinen käyttö (1997): 8 922 ajoneuvoa/vuorokausi - Henkilöauto-/raskaan liikenteen osuus: 70/30 Kustannukset vastaavat suunnitelman toteuttamiseen vaadittavia reaalisia käyttövaroja: investointikustannukset, uudelleenrakentamisen kustannukset, ylläpitokustannukset. Hyödyt saavutetaan yleisten liikennekustannusten seurauksena: toimmtakustannukset, matkan kesto sekä onnettomuksien määrän aleneminen. Tulokset (toteutumisen aste: 6 %) - Sisäinen kannattavuuden aste: 15,45 % - Nykyinen arvo: 44,6 miljoonaa ecua - Kulujen/hyödyn suhde: 2,174 î it Hanke luo toimeenpanovaiheessa suoraan vähintään 1 155 työpaikkaa ja välillisesti vähintään 443 työpaikkaa. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeen toteuttamisen ympäristövaikutuksia on arvioim etukäteen direktiivissä 85/337/ETY tarkoitetulla tavalla. Ympänstövaikumsten korjaamiseen tai ympäristön suojeluun varamt kustannukset vastaavat arvion mukaan 4,6 % kokonaiskustannuksista. 10- K y n n y k s et j> tnlri ternin^ Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset 2 046 829 38 412 157 kustannukset 1 303 147 38 381 144 1 200 806 1 200 806 Maan osto Rakennukset ja muut rakennelmat Muut (valvonta ja vartiointi) Yhteensä —————— 41 659 792 40 885 097 ________-___-L___-___. —____——___—___________J———_——__-_______—___—___——__. Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: 40 885 097 ecua Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 85 % 34 752 330 ecua 317: Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 65. 005 1. Hankkeen nimi Välimeren rata (nopeuden nostaminen 200/220 km/h) kolmas vaihe 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M. E. H. ) 2. 2 Osoite: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Infraestmcturas del Transporte 3. 2 Osoite: Ferroviario (MOPTMA) 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Valensian kunta, Katalonia 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on täydentää hanketta, jonka komissio on hyväksynyt 10 päivänä joulukuuta 1993 tehdyllä päätöksellä C(93)3592/1 ja 21 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä päätöksellä C(94) 3757/5, joka koskee La Encinan ja Barcelonan välistä rataosuutta. Fuente la Higueran ja Jätivan välinen osuus Hankkeen tarkoituksena on linjaliikenteen ohjauslaitteiston asentaminen (liikenneopasteet, turvallisuusjärjestelmät, televiestintä). Linjan keskusohjaamo kauko-ohjaa laitteistoa ja takaa 220 km/h kulkeville junille mahdollisuuden liikennöidä turvallisesti ja tehokkaasti. Osuuden pituus on 42 kilometriä. Castellonin ja Las Palmasin välinen osuus Osuuden pituus on 9,5 kilometriä, josta 4,9 kilometriä on levennetyllä laiturialueella, jossa on kaksinkertaiset raiteet. Loppuosa, joka on 4,6 kilometriä pitkä ja joka kulkee kaupungin asutusalueen läpi kulkee pääasiallisesti maan alla. On suunnitelm myös, että SI* rakennetaan tunnelin ylittäviä väyliä sekä, että maantieliikenteelle rakennetaan väliaikaisia kiertoteitä. Las Palmasin ja ja Oropresan välinen osuus Kilometripisteiden 77 ja 90,225 välisen radan perusrakenteen toteuttaminen. Muita uudistuksia: Rakennetaan neljä tunnelia (3 230 m), neljä katettua kaivantoa (668 m), 17 ylikulkusiltaa, 11 kaarikäytävää, yksi ylikulkusilta jalankulkijoille ja yksi seisake. Alcanarin ja Ametlan välinen osuus Kaksoisraiteiden sulkulaitteistoa ja asemien vaihteen asettimia koskevien töiden määritteleminen ja toteuttaminen (turvajärjestelmät, viestintäjärjestelmät, junan kulkuun liittyvä järjestelmä, energian toimittaminen, ASFA-järjestelmän maa-asemien asennus, turvallisuusvarusteiden sijoittaminen). Alcanarin ja Camarlesin välinen osuus Työt, jotka takaavat junille 200/220 km/h nopeuden kahdella raiteella 39 kilometrin matkalla. (Laituri useilla asemilla ja seisakkeilla, raidealustan uusiminen, pintarakenne 40 kilometrin matkalla, koko osuuden sähköistäminen, useita ylikulkuväyliä ja siltoja, Altean aseman rakentaminen ja muiden asemien laiturien rakentaminen, raiteen alusta, työt perusrakenteiden yhteensovittamiseksi ympäristöön. Ampollan ja Ametlan välinen osuus Työt, joiden tarkoituksena on sallia junille 200/220 km/h nopeus kahdella raiteella 25,96 kilometrin matkalla (kolmen kilometrin laituri, raidealusta, kaksoisraiteet, joissa 60 kg/metrin VIC-kisko sekä PR-90 tyypin kaksiarvoisesta betonista valmistettuja ratapölkkyjä, useita rakenteita, asemalaitureja, koko osuuden sähköistäminen ketjuttamalla kakasoisraide. Tarragonan ja San Vicente de Calersin välinen osuus Turvallisuus- ja viestintälaitteiston sähköistämisen ja asentamisen tekninen ja taloudellinen määritteleminen. Tarpeellisten kiskojen toimittaminen raiteiden kaksinkertaistamiseksi sekä suunnitelman, jonka tarkoituksena on nostaa nopeus 200/220 km /h soveltaminen (UlC-standardi, paino on 60 km/m, luonnollinen jänneteräs). Automaattinen junien turvajärjestelmä (ATP) täsmällisellä/puolijatkuvalla Välimeren radalla jatkuvan nopeuden ja luonnollisen turvallisuuden valvonnan alaisena. 6. Tavoitteet i\°i Nopeuden nostaminen 200/220 km/h Encinan ja Barcelonan välisessä liikennöinnissä tarkoimksena matkan keston lyhentäminen osuudella saman aikaisesti kuin liikennöinnin turvalaitteisto, kapasiteetti, säännöllisyys ja joustavuus, lisäntyvät. Matkan kestoksi suunnitellaan 2 tuntia 30 minuuttia vuonna 1992 tarvitun 3 tunnin 48 minuutin sijaan. 7. Töiden aikataulu Työn luonne —————— Hankkeen suunnittelu Aloitus I I _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ _ _ _ — _ n _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ 30. 9. 1993 Lopetus _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ 30. 7. 1995 _ _ — — — — — _ — — _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ — _ — _ _ _ _. ^ i i Maan osto Päätyöt 30. 12. 1994 30. 12. 1994 30. 121996 30. 12. 1999 _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ B — _ _ _ _ _ _ _ _ s _ _ — _ _ _ _ _ _ _ s s a a _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ B B B _| fi. Tfllmiriollinqn fa ^iflflljnyn k n ^ ^ n n i ^ - h v n ^ r v in 30 vuoden arvio hankkeen kannattavuudesta alkaen asennusten käyttöönottamisesta (vuonna 2000) perustou töiden tarpeelliseen kokonaiskustannusarvioon (miljardia ecua) tavoitteen toteuttamiseksi samoin kuin hankkeesta saataviin hyötyihin. Tulokset: - Toteutumisen aste: 5% - Nykyinen arvo: 13,5 miljoonaa ecua - Kulujen/hyödyn suhde: 1,02 - Sisäinen kannattavuuden aste: 5,1% Hankkeen toimeenpanon HI vaiheessa luodaan 5 633 varsinaista ja 2 161 epäsuoraa työpaikkaa. 9. Kustannukset ia tuki (ecuina) (1 ecu = 161,225 Espanjan pesetaa) I Kokoiiaiskustannukset Tukikelpoiset Maanosto Rakennukset ja muut rakennelmat Muut (valvonta ja vartiointi) 8 702 124 197 866 336 kustannukset 8 702 124. 188 562 565 5 873 779 5 873 779 Yhteensä 212 442 239 203 138 468 __________________________—_____•__________________________________________________________m____aU I I j 32C Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 203 138 468 85 % 172 667 694 32-/ Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LHTEI TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 65. 006 l- Hankkeen "imi Euroopan laajuista verkostoa ja yhdistettyä kuljetusta koskevat työt 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M. E. H. ) 2. 2 Osoite: Paseo de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. H a n k ki täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Direcciön General de Infraestructuras de Transporte Ferroviario 3. 2 Osoite: Plaza de Sagrados Corazones, 7 - Madrid 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alue: Andalisia, Aragon, Castilla - La Mancha, Murcia, Navarra, Baskimaa. 5. Kuvaus Ratauudistus Madridin ja Hendayan välisellä linjalla, erityisesti Cafiadan ja Avilan välisellä osuudella. Osuuden pituus on' 23,7 kilometriä ja työn tarkoituksena on leventää ja parantaa ratapengertä, parantaa nykyistä pitkittäistä ojitusta puhdistamalla poikittaisojitusta, vahvistaa kallioleikkauksia ja pengertä suurentamalla tunneleiden kokoa ja laskemalla radan runkoa, sekä uudistaa raidetta osuuden toimivuuden palauttamiseksi. Madridin ja blinin välinen osuus. Avilan asema. Rautateiden sähköistäminen. Tarkoituksena on Avilan aseman sähköisen lukitusjärjestelmän tekninen ja taloudellinen määrittely, jonka tarkoituksena on lisätä turvallisuutta ja kapasiteettia rautateitse tapahtuvan liikennöinnin lisäännyttyä sekä vähentää käyttöhenkilöstön määrää. Asennukset ovat seuraavat: vu- sähköisen lukitosjärjestelmän asentaminen Avilan asemalle Äänitaajuuspiirien asentaminen ilman mekaanisia yhteyksiä Virtalähteen asentaminen Nykyisen sähköjärjestelmän laajentaminen Madridin ja Hendayan välinen linja. Kilometripisteiden 174 ja 142 hävittäminen Arévalossa (Avilassa) Hankkeen tarkoituksena on Madridin ja Hendayan välisellä linjalla sijaitsevien kilometripisteiden 174 ja 142 poistaminen ja alikulkukäytävän rakentaminen. Madridin ja Hendayan välinen linja. Kilometripisteiden 582 ja 580, jotka sijaitsevat Beasainissa (Guipuzcoassa) poistaminen Hankkeen tarkoituksena on Madridin ja Hendayan välisellä kilometripisteen 582/580 hävittäminen ja alikulkukäytävän rakentaminen. linjalla sijaitsevan Castejdnin ja Bilbaon välinen osuus. Ordufiassa tasoristeyksen kilometripisteiden 208 ja 754 kohdalla poistaminen (Vizcayassa) sijaitsevan Hyväksytty ratkaisu muodostuu Antiguan risteyksen muunnelmasta ja ylikulkuväylän rakentamisesta maantieväylän yli. Madridin ja Hendayan välinen linja. Valladolidin ja Vitorian välinen osuus. 30 tasoristeyksen poistaminen Hankkeen tarkoituksena on 30 tasoristeyksen poistamisen määritteleminen ja arviointi Madridin ja Hendayan linjalla sijaitsevalta Valladolidin ja Vitorian väliseltä osuudelta rakentamalla 18 siltarakennelmaa sekä tarpeelliset niitä yhdistävät raiteet. Venta de Bafiosin ja La Corunan välinen linja. Venta de Baöosin ja Leenin välinen osuus. 17 tasoristeyksen poistaminen Hankkeen tarkoituksena on Venta de Bafiosin ja La Corunan välisellä linjalla sijaitsevan Venta de Bafiosin ja Leönin välisellä osuudella sijaitsevien 17 tasoristeyksen poistaminen rakentamalla 11 ylikulkuväylää ja tarpeelliset niitä yhdistävät raiteet. Monforten, Vigo y Guillareyn ja Tuyn väliset linjat. Orensen ja Guillareyn välinen osuus. Ratauudistus Hankkeen tarkoituksena on ratapenkereen laajentaminen ja parantaminen, ojituksen parantaminen, kallioleikkausten vahvistaminen ja radan rungon madaltaminen. Osuuden toimivuus saavutetaan radan uudistamisella. Casetasin ja Castejönin välinen itsetoimiva lukitusjärjestelmä 323 Hankkeen tarkoituksena on Zaragozan ja Alsasuan välisellä linjalla sijaisevän Casetasin ja Castejönin välisen osuuden vamstaminen laajennetulla turvajärjestelmällä. Hanke muodostuu seuraavista töistä: sähköisten ja elektronisten sähköjärjestelmien mukauttaminen itsetoimivan lukitusjäijestelmän asentaminen koko osuudelle kojelautojen muuttaminen FTG -raidejärjestelmän asentaminen koko osuudelle tasoristeysten automatisointi Casetasin ltikitusjärjestelmä ja Zaragozan Hanke koostuu seuraavasta: välisen osuuden yksinkertaistettu itsetoimiva lukituslaitteiden asentaminen itsetoimivan lukituslaitteiston asentaminen yksinkertaistetulla kaksoisraiteella koko osuudella CIMin (Centro Intermodal de Mercancias) sähköisen muuttaminen, se voidaan jotta lukitusjärjestelmään keskitetyn CTC-kauko-ohjauslaitteiston asentaminen Zaragozan - El Portillon asemalle sähkön jakelu 2 200 voltin välityksellä lukitusjäijestelmän itsetoimivaan liittää yksinkertaistettuun Zaragozan ja Alsasuan välinen linja. Ribaforadassa (Navarrassa) sijaitsevassa kilometripisteessä 67/195 sijaitsevan tasoristeyksen poistaminen Zaragozan ja Alsasuan välisen linjalla sijaitsevan kilometripisteen alle rakennetaan alikulkukäytävä, joka muodostuu seitsemän menin levyisestä ajoväylästä ja puolentoista metrin levyisestä jalankulkukäytävästä. Zaragozan ja Alsasuan välinen kilometripisteessä 139/385 sijaitsevan tasoristeyksen poistaminen linja. Tafallassa (Navarrassa) sijaisvassa Hankkeen kilometripisteeseen 139/385. tarkoituksena rakentaa ajoneuvoille tarkoitettu alikulkuväylä Suunniteltu väylä muodostuu sillan arkusta, jonka vapaa korkeus on kolme ja puoli metriä ja sisätilan leveys on seitsemän metriä. Työn toteuttamiseksi rakennetaan väliaikainen 4 metriä leveä ja keinotekoisesta sorasta rakennettava alusta mukaan lukien 30 senttimetriä korkea sivuraide varsinaisen raiteen toiselle puolelle. Zaragozan ja Alsasuan välinen kilometripisteessä 37/316 sijaitsevan tasoristeuksen poistaminen linja. Lucenissa (Zaragozassa) sijaitsevassa 32ty Suunnitellaan siltaa nykyisten kilometripisteiden 2+320 ja 3+320 välille, joka kulkee Zaragozan ja Alsasuan välisen rataosuuden yli kilometripisteessä 36 - 960. Camino de Predolan tasoristeyden poistamiseksi suunnitellaan yhteysraidetta nykyisen raiteen molemmille puolille. Raiteet yhdistävät nykyisen raiteen risteyksen ylikulkuraiteeseen. Madridin esikaupunkialueen C-2 linja. Atochan ja Coslada San fernandon välinen osuus. Raideuudistus. Hankkeen tarkoituksena on Très Ojosin sillan (M-30 ja kilometripisteen 17 + 200 risteyksessä) ja Coslada San Fernandon aseman (kilometripisteessä 17 + 581) välisen sähköisen radan uudistaminen UIC-54 raiteella, moniarvoisilla PR-90 ratapölkyillä ja A- tyypin silikonialustalla. Muut työt ovat C-54 tyypin poikkeaman rakentaminen Vallecasin ja Vicâlvaron asemilla ja sähköjärjestelmien uudistaminen. (yhteensä 32 poikkeamaa) sekä turva-, viestintä- Madridin ja Barcelonan välinen linja. Utebossa (Zaragozassa) sijaitsevassa kilometripisteessä 330/101 sijaitsevan tasoristeyksen poistaminen Rautatien yli rakennetaan silta, jossa on neljä jänneväliä, joiden kantama on 20, 15, 15 ja 20 metriä. Pinta rakennetaan esijännitetyistä palkeista, jotka on liitetty toisiinsa 20 senttimetrin paksuisilla ja 10 senttimetrin levyisillä teräsbetonilaatoilla, jotka on kiinnitetty vannetetulla neopreenillä kolmeen keskuspilariin ja kahteen kantavaan pilariin. Tarragonan ja Ranskan välinen, Barcelonan kautta kulkeva linja. San Feliu de (Geronassa) sijaitsevassa kilometripisteessä 170/013 sijaitsevan Buixalleussa tasoristeyksen poistaminen Hankkeen tarkoituksena on määritellä ja arvioida työt, joiden tarkoituksena on poistaa Tarragonan ja Ranskan välisen radalta, joka kulkee Barcelonan kautta kilometripisteessä 170/013 sijaitseva tasoristeys ja rakentaa siihen alikulkukäytävä. Tarragonan ja Ranskan välinen, Barcelonan kautta kulkeva linja. Villajuigan ja Portboun välinen osuus. Raideuudistus. Hankkeen tarkoituksena on uudistaa nykyinen raide Tarragonasta Ranskaan Barcelonan kautta kulkeva rataosuus kilometripisteiden 258/947 ja 273/107 väliseltä osuudelta, jonka kokonaispituus on 14/160 kilometriä. Työ sijoittuu Geronan provinssiin, erityisesti Villajuigan, Llansan, Coleran ja Portboun kuntiin. Rata: Molempien raiteiden uudistaminen koko osuudella UIC-54 kiskolla Kahden uuden siltarakennelman rakentaminen. Kaivetaan ja puhdistetaan 3 655 metriä ojaa. Tunnelit. Madalletaan ratapengertä, jotta ei menetetä tilaa. Turva- ja viestintäjärjestelmien sähköistäminen. Hankkeen tarkoituksena tutkia samalla ketjuttamisen säädöksiä. US' Madridin ja Sevillan välinen linja (Atocha - Alcazar de San Juan). Villacafiasin asema. Aseman sähköistäminen Hankkeen tarkoituksena on Villacafiasin aseman sähköisen lukitusjäijestelmän tekninen ja taloudellinen määrittely, jonka tarkoituksena on tehdä kyseisestä asemasta toimivampi ja rationalisempi ja saattaa kaikki toiminnot yhden virkailijan tarkkailtavaksi. Tehdään seuraavat asennukset: Villacafiasin asemalla sähköisen lukitusjäijestelmän asentaminen itsetoimivan nykyisen jatkuvilla reiteillä toimivan sulkulaitteen yhteyteen Kuulotaajuusraidevirtapiirin asentaminen ilmsn mekaanista yhteyttä Sähkötyöt virran toimittamiseksi Toimeenpanoon ja merkinantoon liittyvä puhelintekniikka Merkinantojärjestelmä ja itsetoimiva jarnitusjärjestelmä asemalle Nykyisen lukitusjäijestelmän laajentaminen Linaresin ja Almerian väliset linjat. Gadorissa sijaitsevissa kilometripisteissä 232/047, 232/974 ja 233/120 sijaitsevien tasoristeysten poistaminen Hankkeen tarkoituksena työn, jonka tarkoituksena on poistaa tasoristeyksetLinaresin ja Almerian väliseltä linjan seuraavista kilometripisteistä: 232/047, 232/974 ja 233/120 ja rakentaa vaihtoehtoinen risteys sekä kunnostaa nykyinen alikulkuväylä. Madridin ja ja Alicanten välinen linja. Alcazar de san Juanin ja Encinan välinen osuus. Kilometripisteiden 182 ja 190 välisellä osuudella olevan tasoristeyksen poistaminen Neljä poistettavaa tasoristeystä sijaitsevat Socuéllamosin (Ciudad Realin) kaupunkialueen sisäpuolella. Suunnitellun hankkeen tarkoituksena on muuttaa radan nykyistä reittiä, koska nykyisten tasoristeysten sijainti ei sovi kaupungin seutukaavaan. Hanke sisältää useita käyttöön ottoon liittyviä töitä, kuten rautatieliikenteen valvontajärjestelmän säMöistäminen ja asentaminen. Uudelle reitille suunnitellaan seisaketta Socueillamosin matkustaia ajatellen. Chinchillan ja Cartagenan välinen linja. Kilometripisteessä 346/322 sijaitsevan tasoristeyksen poistaminen. Calle Paseo del Pino. Hellin (Albacete) Hankkeen tarkoituksena on rakentaa ajoneuvoliikenteen ylikulkuväylä, jossa on kolme jänneväliä kilometripisteeseen 346/130 Chinchillan ja Cartagenan väliselle rautatielinjalle ja poistaa kilometripisteessä 346/322 oleva vartioitu tasoristeys. Rakennetaan jalkakäytävä nykyisen tasoristeyksen läheisyyteen. Väylien rakentaminen vaikuttaa useisiin palveluihin kuten kunnalliseen puhtaanapito verkostoon, lentoliikenteen yhteyksiin, maanalaisen liikenteen yhteyksiin, sähkö- ja puhelinlinjoihin. Alicanten ja Alquerîasin välinen linja. Orihuelassa (Alicantessa) sijaitsevassa kilometripisteessä 50/586 sijaitsevan tasoristeyksen poistaminen Hankkeen tarkoituksena on rautatien ylittävä ajoneuvoliikenteen ylikulkuväylä, jossa on kahdeksan jänneväliä kilometripisteeseen 51/012 Alicanten ja Alquerîasin väliselle linjalle ja poistaa kilometripisteessä 50/586 sijaitseva tasoristeys. Rakennetaan liikenneympyrä tulevalle Orihuelan yhteystielle (kuuluu alkuperäiseen suunnitelmaan) alueella kilometripisteeseen 0/840. joka palvelee nykyisiä rakennuksia risteys, sekä Hanke vaikuttaa vaikuttaa useisiin palveluihin kuten kasteluun ja matalajännitesähköön. Alquerias - Sanotmera aseman turvajärjestelmien rakentaminen Hankkeen tarkoituksena on Alquerias - Santomeran aseman sähköisen lukitusjäijestelmän käyttöön ottaminen ja vaihtoraiteiden korvaaminen lisäämällä junien nopeutta asemalla. Hanke koosmu seuraavista töistä: Sähköisen lukitusjäijestelmän asentaminen Puhelinkeskuksen rakentaminen Lukitusjäijestelmän asentaminen, ojat, toimitilojen rakentaminen jne. Yhteyksien rakentaminen releaseman ympäristöön Vaihtoraiteiden siirtäminen, jotta Murcian ja Alicanten sekä Chinchillan ja Cartagenan välillä liikennöivät junat voivat liikennöidä 60 km/h:n nopeudella. lisälaitteiden asentaminen, kuten ASFA, sähköjohtojen 6. Tavoitteet Suunniteltujen töiden tavoitteena on seuraavaa: Turvallisuuden lisääminen poistamalla 63 tasoristeystä rataosuuksien keskeisistä kohdista sekä liikennöintiin sopivien turva- ja viestintäjärjestelmien asentaminen tietyille osuuksille. Töiden ensimmäisen vaiheen toteuttaminen korkealuokkaisesta erityisesti tulevan nopean junaliikenteen reiteillä, jotka eivät voi toimia jos radalla on tasoristeyksiä. Ajan säästämisestä ja radan parantamisesta koituva hyöty, joka koskee erityisesti Espanjan syrjäisiä seutuja ja joka saavutetaan nopeuttamalla perinteistä junaliikennettä. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Aloitus Hankkeen suunnittelu 30. 11. 1992 Lopetus 30. 6. 1995 2)4?' I Maan oi I Päätyöt 30. 12. 1993 30. 12. 1993 30. 9. 1995 30. 12. 1997 8. Taloudellinen |ft snriaqlinpn kii^^Wff-^tYflFT^ft Yksittäin toteutettavien hankkeiden pohjalta on voitu laskea sisäinen kannattavuuden aste, nykyinen nettoarvo sekä kustannusten ja hyödyn suhde hankkeen jokaiselle osalle sekä koko hankkeelle. - Raideuudistukset (TIR): 15,6% - Turvajärjestelmien asentaminen (TIR): 11,82% - Tasoristeysten poistaminen (TIR): 6,2 % - Hankkeen osat: -Sisäinen kannattavuuden aste (TIR): 10,79% - Nykyinen arvo (VAN): 86,7 miljoonaa ecua - Kulujen/hyödyn suhde 1,93 Q l^ystfliii^kset ia tuki (ecuina) (1 ecu = 162,323 Espanjan pesetaa) Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset Hankkeen suunnittelu 505 165 Maanosto Rakennukset ja muut rakennelmat Muut (vartiointi ja valvonta) 9 425 651 124 350 831 2 063 786. kustannukset 9 117 623 99 708 605 2 063 786 _^ Yhteensä _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ - _ • _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ B _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ M _ _ _ _ _ _ — _ _ — _ 0 __ 110 890 014 136 345 433 Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: 110 890 014 Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 85 % 94 256 510 m Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE 1 TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 65. 008 1. Hankkeen nimi Katalonian poikittaissuuntainen liikenneakseli: Lérida - Gerona (osuudet Rajadell - Manresa- Artés). 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direcciön General de Planificaciön (M. E. H. ) 2. 2 Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Generalidad de Cataluna Dpto. de Politica Territorial; Obras publicas y Gestion de Infraestructuras 3. 2 Osoite: José Tarradelas 20 - 30, 1° planta 08029 - Barcelona 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: ESPANJA 4. 2 Alue: Katalonia 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on mahdollistaa poikkiakselin avulla kolme yhteyttä eurooppalaiseen liikenneverkostoon, Geronan lähellä moottoritie A-7:n kautta, Manresan lähellä Euroopan valtatie E-9:n kautta ja Léridan lähellä moottoritie A-2:n kautta. Päätarkoituksena on Léridan ja Geronan kaupunkien yhdistäminen suoraan Keskialangon läpi välttämällä läpikulkua Barcelonan kautta siten, että Kataloman tämänhetkistä tähdenmuotoista tieverkostokaavaa oikaistaan (reitin pituus pienenee 250 km:stä 215 knv. iin, joka vastaa matkan lyhentymistä 14 %:lla) ja että avataan suora yhteys pohjoisrannikolle ja Euroopan liikenneakseleihin. 5& Akselin koko tiereitti jakautuu viiteen hyvin erilaiseen osuuteen: Lérida - Cervera, Cervera - Manresa, Manresa - Vie, Vie - Olot (akselin pohjoinen päätepiste, jossa se liittyy osuuteen Olot - Figueras). Tämä päätös koskee osuuksia Rajadell - Manresa, - Artés (Rajadell - Manresa, Ronda de Manresa, Manresa - Sant Fmitös, Sant Fmitös - Artés) ja Vie - Manlleu (Xarxa arterial de Vie ja Vie - Manlleu). Kyseisten osuuksien pituudet ovat seuraavat: Rajadell - Manresa Ronda de Manresa Manresa - Sant Fmitös Sant Fmitös - Artés Xarxa arterial de Vie Vie - Manlleu yhteensä 7,10 km 1,36 km 5,04 km 8,00 km 8,11 km 3. 65 km 33,26 km Osuus Rajadell-Manresa-Artés sisältää seuraavat perusrakenteet: neljä maasiltaa, kahdeksan ylityssiltaa, viisitoista alitusaluetta, huoltoalue, yhdeksän eritasoliittymää. Osuus Vic-Manlleu sisältää seuraavat perusrakenteet: kuusi eritasoliittymää, yksi maasilta, kahdeksan ylityssiltaa, 12 alitussiltaa. 6. Tavoitteet Päätavoitteena on Katalonian sisäalueiden läpi kulkevan Iberian niemimaan ja Välimeren rannikon sisämaat tärkeimpiin Euroopan liikenneväyliin yhdistävän liikennekäytävän rakentaminen. Tämän uuden käytävän vahvistaminen vaikuttaa merkittävästi henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuuden parantamiseen, jolla puolestaan on suomisa vaikutus yhteisön sisäisen kaupan kehitykseen. Muita tavoitteita ovat sisämaassa ja Pyreneiden alarinteillä sijaitsevien alueiden taloudellinenkehitys, Barcelonan metropolisen alueen liikennerasituksen vähentäminen ja lopulta paremman alueidenvälisen tasapainon takaaminen. Maatalousalan kannalta poikittaisakseli mahdollistaa maataloustuotteiden paremman jakelun ja markkmoinnin vähentämällä kuljetuskustannuksia ja laajentamalla tuotteiden potentiaalista markkina-aluetta erityisesti muun Euroopan suuntaan. Teollisuuden alan kannalta uusi reitti edistää uusien teollisuuslaitosten asettumista seudulle ja helpottaa sekä Barcelonan metropolisen alueen teollisuusalueiden rasituksen keventämistä että yrityspalvelujen luomista. 3%o Sekä rakennusala että tertiäärisektori (kuljetus ja varastointi) hyötyvät väestönkasvun vaikutuksista. Poikittaisakselille asetetut tavoitteet Kataloman tieverkkokaavan yleissuunnitelman puitteissa ovat seuraavat: - Katalonian sisälueiden liikennekapasiteetin parantaminen ja näiden yhdistäminen niemimaan, Välimeren rannikon sekä muun Euroopan suuriin liikenneväyliin. - Suora yhteys Lérida-Gerona välttäen kulkua Barcelonan kautta, joka lyhentää matkareittiä 250 km:stä noin 215 km:iin, eli 14 %. - Uusi tavarankuljetusakseli Ranskan rajan ja Léridan välille La Junqueran kautta. - Barcelonan metropolisen alueen liikennerasituksen vähentäminen ja Barcelonan alueen tämänhetkisen tieverkoston tähdenmuotoisen kaavan muuttaminen. 7. Töiden aikataulu Osuus Rajadell - Manresa - Artés Aloitus Hankkeen suunnittelu 11. 1. 1993 Maan osto Päätyöt Toimintavaihe 1. 3. 1994 1. 4. 1994 31. 12. 1995 Osuus Vie - Manlleu Aloitus Hankkeen suunnittelu Maan osto Päätyöt 1. 3. 1993 1. 4. 1995 1. 9. 1995 Toimintavaihe 31. 12. 1995 Lopetus 31. 12. 1994 1. 6. 1995 31. 12. 1995 Lopetus 30. 5. 1995 1. 9. 1995 31. 12. 1995 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio Tärkeimmät käytetyt osoittajat: - Tutkimusjakso: 25 vuotta töiden alkamisajankohdasta alkaen - KVL Cervera - Manresa 11 900 ajoneuvoa/päivä 3-YÎ Manresa - Vic Vic - Olot 13 232 ajoneuvoa/päivä 12 041 ajoneuvoa/päivä Talouslaskehnassa on otettu huomioon suorat kustannukset ja hyödyt (suunitelman laadintaan liittyvät kulut, rakermustöihin ja kunnossapitoon liittyvät kulut sekä matkareitin lyhentämisen, ajoneuvojen onnettomuuksien ja kimnossapitokustannusten vähentämisen avulla toteutetut säästöt). Diskonttokorko: 6% Tutkimustulos: - Nykyinen arvo: 375 miljoonaa ecua - Sisäinen kannattavuuden aste: 16,6% - Kulujen/hyödyn suhde: 2,1 - Kumuloitujen nettohyötyjen ensimmäinen vuosi: 2004 9. Ympäristövaikutusten arviointi Ennen hankkeen toteuttamista on yhteisön direktiivin ETY 85/337 mukaisesti tehty ympäristövaikutusten arviointi. Ympäristövaikutusten ympäristönsuojeluun liittyvä osuus kokonaiskustannuksista on 18%. korjaamista tarvittaviin varten toimenpiteisiin tai 10 K n ^ n n y k^ p ^iki frying) ( 1 ecu = 162,323 pesetaa) Kustannukset ja tuki (ecuina) Hankkeen suunnittelu Työt Yhteensä Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset 1 633 547 58 605 373 60 237 930 954 886 52 949 982 53 904 868 Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 53 904 868 80% 43 123 894 UZ* ESPANJA Tutkimus VTS (yhdistetty liikenne/ympäristöhanke) ?>?>3 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti LIITE I TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 11. 15. 001 l. tTankkren njmf Merten valvonta ja taistelu merten saastumista vastaan (2) 2. "^^""kM^fl vayftaaya ejfà| 2. 1 2. 2 Nimi: Direcciön General de Planificaciön Osoite: Paseo de la Castellana 162 28071 Madrid 3. H„pkk«»n taytantftftnpannsta vastaava rfin 3. 1 3. 2 Nimi: Direcciön General de Marina Mercante Osoite: Cl Ruiz de Alarcön, 1 28071 Madrid 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Espanja 4. 2 Alueet: Andalusia, Baleaarit, Katalonia, Baskimaa ja Valencia 5. Kuvaus Työt toteutetaan Almeriassa, Bilbaossa, Palma de Mallorcalla, Tarragonassa ja Valenciassa. Kyseisten satamien meriliikenteen vuoksi niihin on välttämätöntä perustaa valvontakeskukset, jotka parantavat meriturvallisuutta. Seuraavat hankkeet ovat suunnitteilla: A. 1. Almeria Almerian alueellisen koordinointi- ja pelastuskeskuksen sekä satamakapteenin toimiston rakentaminen iii Hankkeeseen kuuluu Almerian alueellisen pelastuskeskuksen ja satamakapteenin toimiston rakentaminen. Valmiin rakennuksen kokonaispinta-ala on 2 361,61 m2. Sataniakapteenin toimistossa on kolme kerrosta ja toiminnan edeUyttämät laitteistot. Rakennuksen eteläkärjessä on 15-kerroksinen torni, jossa sijaitsee alueellinen koordinointikeskus kriisi- ja valvontahuoneilleen sekä lisäpalveluilleen. Rakennus sijaitsee Almerian satamassa Muelle de Levantessa (itäinen laituri) ja koko kompleksin pinta-ala on 1 881, 94 m2. 2. Almerian alueellisen koordinointi- ja pelastuskeskuksen sähkölaitteet Almerian alueellinen koordinointi- ja pelastuskeskus tarvitsee sähkölaitteita sekä itse keskukseen että kahteen etäasemaan, jotka sijaitsevat Castillo de San Telmossa ja Cabo de Gatassa. Näihin kohteisiin on suunniteltu seuraavien laitteiden asennusta: a) Keskus: valvonta ja lähetys, radiosuuntunalaite VHF-taajuuksilla,*VHF- liikennöinti SMM:ää, SMA:ta ja SMT:tä varten, keskipitkän aaltoalueen liikennöinti, liikennöintinauhuri, sääasema, yhteys etäasemiin, atk-järjestelmä, murto- ja palohälytin ja sähköistys. b) Castillo de San Telmon etäasema: laajennettu totka, yhteys keskukseen, murto- ja palohälytin, sähköistys. c) Cabo de Gatan etäasema: laajennettu totka, radiosuuntimalaitc VHF- taajuuksilla, murto- ja palohälytin, sähköistys. B. Bilbao Seuraavat hankkeet ovat suunnitteilla: 1. Alueellisen kcK)rdinointi- ja pelastus- sekä meriliikenteen valvontakeskuksen rakentaminen Bilbaon itsenäiseen satamaan. Santurcen aallonmurtajat (Biskaja) Alueellinen koordinointi- ja pelastuskeskus tulee sijaitsemaan Bilbaon itsenäisessä satamassa. Se välittää tietoja valtakunnalliselle kcK>rdinointi- ja pelastuskeskukselle ja on vastuussa toimenpiteiden koordmoirmista ja johtamisesta omalla vastuualueellaan (tilapäisesti Cabo de Ajosta Ranskan rannikolle). Gijön keskuksen kanssa tämä keskus kattaa koko Cantabrian rannikkoalueen. Rakennuksessa on yhdeksän kerrosta ja sen rakennettu pinta-ala on yhteensä 3 994,80 m2. Kahdessa ylimmässä kerroksessa (8. ja 9. kerros) on radioantennit, tutka, lautasantenni sekä muita vastaanotto- ja lähetyslaitteita. &r Sataman laajentuminen, jonka ensimmäinen vaihe on käynnissä, tulee tekemään siitä tärkeän hermokeskuksen. Nykyinen veden ja laiturialueen pinta- alasuhde tulee selvästi muuttumaan. 2. Bilbaon alueellisen meripelastuksen koonlinomtikeskuksen sähkölaitteistot Alueellinen meripelastuksen koordinointikeskus tarvitsee sähkölaitteita sekä itse keskukseen että kahteen etäasemaan, jotka sijaitsevat Punta Galeassa ja Cabo Machichacossa. Näihin kohteisiin on suunnitelto seuraavia laitteita: a) keskus: valvonta ja lähetys; VHF-liikennöinti SMM:ää varten, keskipitkän aaltoalueen liikennöinti, liikenhöintinauhuri, yhteys etäasemiin, atk-järjestelmä, sähköistys. b) Punta Galean etäasema: laajennettu tutka, radiosuuntimalaite, VHF- liikennöinti SMA:ta varten, sääasema, yhteys keskukseen, murto- ja palohälytin, sähköistys. c) Cabo Ajon etäasema: ramosuuntimalaite VHF-taajuuksilla, murto- ja palohälytin, sähköistys. C. Palma de Mallorca Seuraava hanke on suunnitteilla: 1. Palma de Mallorcan alueellisen meripelastuksen koordmomtikeskuksen sähkölaitteet Kuhunkin kohteeseen suunnitellaan seuraavia laitteita: a) Keskus: valvonta ja lähetys, VHF-liikennöinti SMM:ää, SMA:ta ja SMTrtä varten, keskipitkän alueen liikennöinti, liikennöintinauhuri, sääasema, yhteys etäasemiin, atk-järjestelmä, murto- ja palohälytin, sähköistys. b) Sierra Alfabian etäasema: radiosuuntimalaite, VHF-liikennöinti SMA:ta ja SMT:tä varten, yhteys keskukseen, murto- ja palohälytin, sähköistys. c) Cabo Figuerasin etäasema: laajennettu tutka, murto- ja palohälytin, sähköistys. D. Tarragona Seuraava hanke on suunnitteilla: 1. Tarragonan paikallisen pclastuskoordinointikeskuksen sähkölaitteet - 33£ Paikallinen pelastuksen koordinointikeskus tarvitsee sähkölaitteita sekä itse kesfokseen että Cabo Saloussa sijaitsevalle etäasemalle. Kuhunkin kohteeseen on suunniteltu seuraavien laitteiden hankkimista: a) Keskus: valvonta ja lähetys; VHF-liikennöinti SMA:ta, SMT. tä ja osittain SMM:ää varten, keskipitkän aaltoalueen liikennöinti, lii-snnöintinauhuri, sääasema, yhteys etäasemiin, atk-järjestelmä, sähköistys. b) Cabo Saloun etäasema: laajennettu totka, radiosuuntimalaite VHF- taajuuksilla, osittainen VHF-liikennöinti SMM:ää varten, yhteys keskukseen, murto- ja palohälyttimet, sähköistys. E. Valencia Seuraavat hankkeet ovat suunnitteilla: 1. Valencian satamakapteenin toimiston ja meriliikenteen valvontakeskuksen rakentaminen Rakennus muodostou kuutioista, joiden yllä sijaitsee valvontatorm. Kompleksi jakautuu kahteen alueeseen, jotka erottuvat toisistaan selkeästi tehtävien mukaan: yhtäältä meripelastuksen koordinointi ja toisaalta sataroakapteenin toimisto. Näillä kahdella alueella on yhteinen sisääntuloaula. Kummallakin on yhtä suuret tilat. Meripelastuksen koordinoinnin tilat käsittävät meriliikenteen valvonta- ja pelastustoimien koordinointihuoneen sekä valvontahuoneen ja kokoushuoneen, jotka sataman liikenteen paremman näkyvyyden varmistamiseksi sijaitsevat i^enmiksen huipulla, noin 40 m korkeudessa, muusta rakennuksesta ulkonevassa kuutiossa. Satamakapteenin toimistossa on asiakaspalvelutilat. 2. Valencian alueellisen meripelastuksen koordinointikeskuksen sähkölaitteet Meripelastuksen kc<mlinointikeskus tarvitsee sähkölaitteita itse keskukseen sekä kolmeen etäasemaan, jotka sijaitsevat satama-alueella, Castellön de la Planassa sekä Cabo de la Naossa. Kuhunkin kohteeseen suunnitellaan seuraavien laitteiden hankkimista: a) keskus: valvonta ja lähetys, VHF-liikennöinti SMM:ää varten, keskipitkän aaltoalueen liikennöinti, liikennöintinauhuri, sääasema, yhteys etäasemiin, tietokonejärjestelmä ja sähköistys. b) etäasema satama-alueella: laajennettu totka, radiosuuntimalaite, VHF- liikennöinti SMA:ta ja SMTrtä varten, yhteys keskukseen, murto- ja - palohälytin, sähköistys. *ll- c) Castellön de la Playan ja Cabo de la Naon etäasemat: radiosuuntimalaite, \T_F-liikennöinti SMA:ta ja SMT:tä varten, yhteys keskukseen, murto- ja palohälytin, sähköistys. 6. Tavoitteet Kansallinen erityispalveluja koskeva suunnitelma ihmiselämän pelastamiseksi merellä mainitsee seuraavat meriliikenteen valvontakeskusten verkoston erityistehtävät: - Valvonta merionnettomuuksien varalta ja niiden estäminen - meriliikenteen valvonta ja tarkkailu - meripelastuksen koordinointi - tarkkailu ja taistelu saastumista vastaan - meri- ja satamatoiminnan tarkkailu - meriturvallisuudesta kertovien tiedotteiden jakelu - meriasioista vastaavan ministeriön avustaminen ja informoiminen. Valvontakeskusverkoston luominen mahdollistaa näiden tehtävien suorittamisen Espanjan rannikkoalueilla, jotka ovat herkkiä meriliikenteen voiiriakkuuden (Bilbao), vaarallisen rahdin kuljetuksen (Tarragona ja sen raakaöljysäiliöt), voimakkaan huviveneliikenteen (Palma de Mallorca) tai tuontiin liittyvän transitoliikenteen (Valencia ja Murcia) vuoksi. Almerian, Bilbaon ja Valencian satamakapteenmtoimistot uusine tiloineen ja laitteineen mahdollistavat paremman satamakapteenin valvonnan merellä ja satamassa sekä laivojen kulkuun liittyvät hallinnolliset toimet, alusten tark_stuksen ja muut sen kaltaiset toimet. 7. Tftidfn aikataulu Työn luonne Päätyöt Toimintavaihe Aloitus 1. 10. 1994 1. 10. 1997 Lopetus 31. 12. 1996 ' 8. Taloudellinen fa «nriaalfagii knrtannn. -hvötvarvio Kansallinen erityispalveluja koskeva suunnitelma ihmiselämän pelastamiseksi merialueilla ja merten saastumisen eh__usemiseksi hyväksyttiin 13 päivänä maaliskuuta 1994. Se pyrkii saattamaan voimaan valtion satamista ja kauppalaivastosta annetun lain 27/1992 78 artiklan mandaatin. Suunnitelmaa edelsi Hampurin yleissopimuksen eli SAR 1979 -yleissopimuksen (vuoden 1979 kansainvälinen yleissopimus etsintä- ja pelastuspalveluista merellä) hyväksyminen Espanjan taholta maaliskuussa 1993. Kyseinen sopimus luo oikeudellisen ja teknisen perustan kansainväliselle suunnitelmalle etsintä- ja pelastuspalveluista. Kansallisella suunnitelmalla on rooli myös kansallisessa ja yhteisön politiikassa meripelastusta ja merten ekologista suojelua koskevissa asioissa ja yleisellä tasolla Euroopan unionin tekemissä sitoumuksissa merten turvallisuutta koskevan ohjelman sekä kansainvälisten järjestöjen osalta. Sen päätarkoitus on kansallisen etsintä- ja pelastuspalveluorganisaation perustaminen ja tukeminen sekä taistelu merten saastumista vastaan. Näissä puitteissa on tehty aloite erityyppisten koordinointikeskusten rakentamiseksi ja varustamiseksi, jotta voidaan luoda yhtenäiset kriteerit toimintojen ja laitteistojen suhteen. - Almerian satamassa vuonna 1993 käyneiden alusten kokonaislukumäärä oli 704, joista 451 oli lauttoja, jotka kuljettivat yli 300 000 matkustajaa. Rahtia käsiteltiin 2 250 000 tonnia. Marraskuussa 1994 avattiin Nadorin ja Marokon välinen lauttalinja, jonka odotetaan kuljettavan 360 000 matkustajaa vuonna 1995. Kalastuslaivastoon kuuluu 100 laivaa, jotka harjoittavat toimintaansa Almerianlahdessa. - Vuonna 1993 Bilbaon satama otti vastaan yhteensä 3 284 laivaa ja rahtia käsiteltiin yhteensä noin 25 miljoonaa tonnia. Pakkaamattomien öljytuotteiden tai sivutootteiden kuljetos ylitti 14,5 miljoonan tonnin määrän. Säännöllisellä laivalinjalla Englantiin kuljetettiin molempiin suuntiin 89 118 matkustajaa. Myös sillä seikalla, että rahtia on kuljetettava proomuissa merenlahtea pitkin tehtaisiin ja tuotanto- tai kulutuspisteisiin, on vaikutusta satamaliikenteeseen. Liikenteenvaivontakeskuksen perustamisen tekee välttäniättömäksi myös se, että laivat joutuvat olemaan ankkurissa sekä sataman sisä- että ulkopuolella odottaessaan pääsyä telakalle korjattavaksi. Vuonna 1993 Palman satama otti vastaan 2 708 alustaja siellä käsiteltiin 3 169 725 tonnia rahtia, josta 812 907 tonnia oli pakkamattomia nesteitä, erityisesti öljyn sivutuotteita. I^uttamatkustajaliikenne oli 576 450 yksikköä. V>9 Lisäksi on olemassa kalastuslaivasto ja huvivenelaivasto, joista jälkimmäinen jakautuu kolmen sataman alueelle, jotka sijaitsevat Palman satamassa ja joissa on yhteensä 2000 laituripaikkaa. - Vuonna 1994 Tarragonan satama vastaanotti 2 227 kauppalaivaa ja siellä käsiteltiin 23,8 miljoonaa tonnia rahtia, josta 14,5 miljoonaa tonnia oli öljyä ja sivutuotteita, jotka käsiteltiin aallonmurtajalla, sekä öljynpuhdistamon tarpeiden mukaan suoritettiin erityisasennuksia. Suuri merkitys on myös kuljetettavalla irtotavaralla, jota käsitellään 6,8 miljoonaa tonnia. Kyseisen sataman erityinen ominaispiirre on suuri kalastuslaivasto, jonka satamasta lähdöt ja sinne saapumiset tapahtuvat tiettyihin keUoiiaikoihin, jolloin alusten ohjaamiseen liittyvien vaaratilanteiden mahdollisuus satamassa on suurempi. - Vuonna 1994 Valencian satamassa rekisteröitiin 4 708 kauppa-alusta. Tähän määrään on lisättävä 108 kalastusalusta sekä 548 huvivenettä, jotka yhdessä aiheuttavat varsin voimakasta päivittäistä liikennettä satamassa ja rannikkoalueilla. Vuonna 1994 satamassa käsiteltiin rahtia yhteensä noin 13 miljoonaa tonnia. Huomattava osa tästä oli öljy- ja kemiallisia tuotteita, joilla on suurempi todennäköisyys aiheuttaa vaaratilanteita onnettomuuden sattuessa. Samana ajanjaksona henkilöliikenteen määrä oli 187 173 matkustajaa. Kufrannukftrt ia tuki (ecuina) 9. (1 ECU - 162. 323 PTA) Ha_&eiyhmä Kokonais- kustannukset Tukikelpoisuu den alkua varhaJsemniaEt kustannukset Tukikelpoiset kustannukset Rakennukset ja raksntanniistyöt Laitteet ja koneet ALV 6 481 257 2 617 282 3 863 975 7 350 074 2 213 014 - 418 764 7 350 074 1 794 250 YHTEENSÄ * 16 044 345 3036046 13 006 299 Hankekohtainen erittely: Paikka/työt Rakennukset ja rakennustyöt Laitteet ja koneet Tukikelpoiset kustannukset Almeria 863 334 1940 564 3 803 898 3fc> Bilbao Palma de Mallorca Tarragona Valencia 987 796 1 631 081 - - YHTEENSÄ 4 482 211 1 887 323 1 804 582 944 333 1949 286 8 526 088 2 875 119 3 435 663 944 333 1949 286 13 008 299 Tukikelpoiset loMannifet: 13 008 299 ecua Koheesiorahaston tuen osuus: 85% Koheesiorahaston tuki: 11 057 054 ecua 10. Työaineet Maa- ja vesirakennustyöt Kaivuutyöt Betonityöt Lattiat Arvioitu välttämätön töiden laajuus hankkeen loppuunviemiseksi 856 m3 4 742 m3 6 692 m3 _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ • • Laitteet Tutkat/ramosuunninet 7/11 yksikköä \TOF/MW-lii_xnnöh__in valvontapöydät 5 yksikköä Radioyhteydet ja kauko-ohjaus Sääasemat Sähköistys LAN 4 yksikköä 5 yksikköä 5 yksikköä 5 yksikköä I m Rahoitustuen nryöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 miikaises- IJTTEI TIJNNIS1USIXÄ1AKE Tiivistelmä hankkeesta neo 95. 11. 15. 002 1. r-Uikteen nimi Paikallisyhteisöjen hankkeiden alustava arviointi sekä kustannus-hyöty -analyysi. 2. tt-kemukses-i vastaava elin 2. 1. Nimi: Direcciön General de Planificaciön 2. 2. Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Hankkeen tävtftitoonpanosta vastaava elin 3. 1. Nimi: Direcciön General de Planificaciön 3. 2. Osoite: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 4. __j__D_i 4. 1. Jäsenvaltio: Espanja 4. 2. Alue: Aragonia, Baleaarit, Katalonia, Madrid, Navarra, Baskimaa ja Rioja 5. ]_____£ Neljä teknistä apua koskevaa tutkimusta yhteisön asetuksissa paikallisyhteisöjen esittämiin ympäristöön liittyviin hankkeisiin vuodelle 1995 vaadittujen asiakirjojen valmistelemiseksi. Nämä hankkeet voidaan rahoittaa koheesic>rariastosta, ja ne ovat puhdstarninen; seuraavat: kaupi_-dyrrq3aristön ja perusrakenteiden kohentaminen Madridin ympäristön kohentamiseksi; kaupunkijätteiden hallinta sekä ja perusrakenteiden hallinta suur- Barcelonan ympäristön kohentamiseksi. kaupunkiympäristön tervehdyttäminen ja 6. Tavoitteet Toteuttaa tarvittavat tutkimukset siten, että voidaan yksityiskohtaisesti ennakolta arvioida paikallisyhteisöjen hankkeiden konkreettisesta toteutuksesta syntyvät tulokset. Nämä tutkimukset koskevat erityisesti olemassa olevien ongelmien kokonaisvaltaista määrittelyä, hankkeiden analysointia suhteessa strategioihin sekä ympäristönsuojelun painopisteitä, hankkeiden vaikutusta ympäristööri, hankkeiden toteuttamisesta aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia etuja, joiden avulla voidaan tilanteen, tehdä kustannus-hyötyanalyysi rahoitussuurmitelman sekä rahoituskanavien analyysi. sekä hankkeiden hallinnollisen 7. — _ _ _ _ _ _ _ _ 3 _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ = = _ _ _ _ _^ Työn luonne Aloitus Lopetus Tutkimus 1. 5. 1995 31. 7. 1995 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Ei ole 9. Oftiius Ruroopan laajuisissa verkoissa Ei ole 10. Kustannukset ja tuki f ecuina) Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset Tuen osuus Koheesiorahaston tuki 182 288. 182 288. 100% 182 288. 2><f3 PORTUGALI YMPÄRISTÖ • • ZHV Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke n:o 93/10/61/007 !• Hankkeen njmj Enxoén avattava pato ja vesijohtoverkosto 2. Batontttaesta vastaava eljq 2. 1 Nimi; Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Osoite: Av, D. Carlos I, 126-7° 1200 Lissabon 3. HanMgep tWotoonpannsta vastaava elin 3. 1 Nimi. ' Instituto da Ägua 3. 2 Osoite: Av. Almirante Gago Countinho, 30 1000 Lissabon 4. Siiajnti 4. 1 Jäsenvaltio:. Portugali 4. 2 Alue: Alentejo 5. Ifjivaju Hanke koskee Enxoén avattavaa patoa ja siihen liittyviä töitä, vedenkäsittely laitosta, nostoasemaa, vesijohtoverkostoa ja veden sisäänottoa. Enxoén avattavan padon e__nimäiskorkeus on 20, 5 metriä ja se luo kapasiteetiltaan 10,4 hm3:n varastoaltaan. Pinta-ala tulvan aikana tulee olemaan 2 km2 täydellä varastolla. Avattavaan patoon ohitusjärjestelmä, vedenottotorni ja vedenalainen tulva-aukko. liittyviä töitä ovat väliaikainen ohimskanava, ylivuodon Yleiseen käyttöön tarkoitetut vedet kootaan varastoaltaaseen, johdetaan painovoiman avulla käsittelylaitokseen ja pumpataan vesijohtoverkkoon. Vesijohtoverkko koostuu kahdesta itsenäisestä noin 120 km pituisesta järjestelmästä ja halkaisijaltaan enintään 300 mm:n maanalaisista putkista. Verkkoon kuuluu myös kaksi varastosäiliötä. Aiottu veden epäkäytännölliseksi tekemää kanavaa. sisäänoton tulee korvata avattavan padon ja varastoaltaan 3»V 6. 1_ttQ-t__-t Hankkeen pääasiallisena tarkoituksena on taata tehokkaasti ja pysyvästi vesihuolto Serpan ja Mértoian kunnille ja korjata tätä kautta tällä hetkellä vallitseva vakava puute. Nämä kunnat sijaitsevat Alentejon alueella, jonka vesivarat ovat heikot pitkien kuivien kausien vuoksi, jolloin on pakko käyttää pintavettä ja luoda Enxoéjoelle suunnitellun kaltaisia varastoaltaita. Uusi säiliö mahdollistaa vesihuollon piirin kuuluvien henkilöiden määrän kasvattamisen erityisesti Mértoian kunnassa, jossa huoltoaste nousee 12 prosentista 50 prosenttiin. Järjestelmän toimittaman veden on noudatettava ihmisravinnoksi tarkoitetun veden laadusta annetun direktiivin 80/778/ETY laadun mittareiden mukainen. Hankkeen tarkoituksena on myös viruusnopeuden säätely siten, että säilytetään biologinen kierto ja veden laatu, 7. IvivCD ajkativi» Työn luonne Tutkimukset Aloitus 1. 10. 1994 Lopetus 31. 12. 1997 _ _ _ _ _ _ _ _ _ » _ _ _ _ _ _ — _ _ _ _ _ _ « _ _ • _ _ __ • * _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ • _ _ _ _ _ _ _• _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ Maan osto Päätyöt Toimintavaihe 8. Tato-fcllipep ja 1995 15. 10. 1995 1. 1. 1998 31. 12. 1995 31. 12. 1997 , ' Sisäinen kannattavuuden aste, joka on 6 %, katsotaan riittäväksi tällaisille mvcstoinneille, kun otetaan huomioon hankkeen toteutusyhteys. 9. YmpäristvYalhui-step arviointi Todetut negatiiviset vaikutukset katsotaan eläimistön ja kasviston osalta hyväksyttäviksi rakennusvaiheessa ja vältettävissä oleviksi käyttövaiheessa. Koska aluetta koettelevat pitkät kuivat kaudet ja sille W ominaista voimakas eroosio, voidaan kokonaisvaikutusten odottaa olevan positiivisia, sillä näiden vaikutusten optimoimisen keinot on jo selvitetty. io. Kustaanukset la tuki fouina) 2>Q £> KQtonaisKustanPUtot 25 656 in Tukikelpoiset kustannukset (1. 1. 93 Jälkeeni 25 527 111 TttfflQWyg 85 % KphcwtoratostQn ttKi 21698 045 3H-7- _. ^^KohM-wn-initosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen ^jrahoi__-|Rip-_tasten tärkeimpien kohtien julkaiseminen Hanke N:o 94/10/61/015 1. Hankkeen nimi: Odeleite-Belichen vesirakennustyöt: Odeleiten pato, yhdystunneh, Taviran putkijohtoverkko ja kisittelyasema. _• •* 2. Anomuksen tehnvt toimielin 2. 1 Nimi: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Osoite: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 LISSABON f 3. Hankkeen täytäntöönpaneva toimielin 3 1 Nimi: Instituto da Agua ; 3. 2. Osoite: Avenida Almirante Gago Coutinho, 30 - 1200 LISSABON 4. Sijainti AI Jäsenvaltio: Portugal 4. 2 Hallinnollinen alue : Algarve 5. Lvhvt kuvaus t|«nlrlM«gt„ Odeleite-Belichen vesilaitos tulee palvelemaan seitsemää Sotaventon kuntaa Algarven itäosassa, joiden asukasmäärä noussee 600 000 tai 700 000 hankkeen aikana (2027). Guadiana-joen sivujokien Odeleiten ja Belichen vedenottoverkosto rakentuu seuraavasti: Beliche- pato (rakennettu) Belicha- kftsittelyasema (rakennettu) Odelerten pato kahden altaan yhdystunneli - ' putkijohto Beliche-Tavira Tavin, kâsittelyasema if? ^kasteluverkosto 'kasteluverkoston kuivatusjärjestelmä Kaksi ensiksi mainittua työtä, jotka ovat jo valmistuneet, sekä kasteluverkostotyöt eivät kuulu tällä päätöksellä hyväksyttyyn hankkeeseen. Odeleiten pato, joka rakennetaan maa- ja louhostäytteellä, on enintään 65 metriä korkea. Sen tulvakynnys on 12 metriä leveä (55 korkea) ja noin 347 metriä pitkä. Padon varastoaltaan nimellinen vetoisuus on 130 hmJ (korkeus 55 metriä ja fulvapinta-ala 720 hehtaaria) ja hyötyulavuus 117 hm3. i Odeleiten ja Belichen altaat yhdistetään 3 kilometriä pitkällä tunnelilla, jonka nimellinen läpivirtaus on 25 mVsekunnissa; altaitten pinta on samalla tasolla. Tunnelissa on osituslaitteet, jotka mahdollistavat molempien altaitten erillisen tyhjentämisen. Putkijohtoverkko muodostuu vedenottotomista, putkijohtotunnelista, kahdesta nostoasemasta ja kahdesta putkesta, joiden pituus on 28 kilometriä ja läpimitta 2,5 metriä. Taviran käsittelyasema jakautuu neljään moduuliin, ja sen teho on 2,2 mVsekunnissa. Tällä hetkellä vasta kaksi moduulia on rakenteilla; aseman jatkorakentamiseen tarvitaan uusi hakemus. Se käsittää pääteosan, josta vesi lähtee kunnallisiin verkkoihin. Tämän käsittelyaseman ensimmäiseen rakennusvaiheeseen myönnettiin Sotavento Algarvio- toimintaohjelman yhteydessä EAKR. n tukea. Viimeiset tähän ohjelmaan kirjatut menot ovat hankkeen mainitun vaiheen päättymisestä 21 päivältä heinäkuuta 1994. Qn otettava huomioon, että Taviran aseman rakennusvaiheen tämän hetkinen rahoitus oa $ prosenttia tämän päätöksen kattamista kokonaisinvestoinneista. W\ 6. Päätavoitteet>-• Hankkeella varmistetaan Algarven itäisten osien juomavesihuolto ja tyydytetään matkailun kehityksestä aiheutova kasvava kysyntä. Tähän asti veden saanti on tullut pohjavesistä, joiden suuri kulutus aiheuttaa veden laadun huonontumista, pohjavesien vähenemistä ja suolaantumista. Guadianan kahden sivujoen vesien otto vastaa kahta tarvetta: veden riittävän saannin säännöllisyyden ja laadun takaaminen sekä pohjavesien uudelleenmuodostuminen ja puhdistuminen. Juomaveden osalta verkoston käyttöönotto takaa veden saannin ja nostaa jakeluasteen 50. prosentista 65 prosenttiin ja 68 prosentista 80 prosenttiin hiljaisena sekä vilkkaana kautena. 7. Töiden toteutusaikataulu Aloittamispäivä Päättymispäivä Tekniset hankkeet (meneillään) Maanosto Päätyöt (meneillään) (meneillään) Käyttöönotto huhtikuu 1996 31. 12. 1994 31. 12. 1995 31. 12. 1996 8. Kustannus-hvötvarvio Hankkeen sisäinen taloudellisen kannattavuuden kokonaisaste on 9,04 prosenttia ja sisäinen kannattavuuden aste 8 prosenttia; lukuja pidetään hyväksyttävinä tämän kaltaiselle hankkeelle jr todistavat investoinnin oikeutetuksi. Vaihtelut parametreissä eivät vaikuta helposti tuloksiin; jotta sisäinen taloudelliset^ kannattavuuden aste laskisi 7,4 prosenttiin, olisi toteutumattomien investointien noustava 15 prosentilla, ylläpito- ja käyttökulujen 10 prosentilla ja arvioidun hyödyn laskettava 10 pcosenulla. 3!TD 9. Arvio vmpflnjtôvaikutuksista £g£H__>- Odeleite-Belichen laitoksen kahden altaan säätelemien vesivirtojen määränpään analysointi osoittaa, että hankkeella on huomattava ekologinen merkitys; itse asiassa 39 prosenttia vesivaroista käytetään väestön juomavesihuoltoon, 20 prosenttia korvaa pohjaveden ottoa ja 5 prosenttia osoitetaan luonnolliseen vesivirtaan. Padon rakentamisella on ympäristöön vain vähäinen vaikutus, sillä se ei aiheuta väestön muuttoa eikä veden alle jäävän maatalousmaan pinta-ala ole suurempi kuin 40 hehtaaria. Vaikutuksia alajuoksulla voidaan ohjata kahden altaan juoksutuksilla kasviston ja eläimistön säilyttämiseksi. Näillä juoksutuksilla voidaan myös ehkäistä "hydrologista stressiä" Castro Marimin rämeellä, joka on ekologisesti merkittävä alue. Vaikutukset Guadianan ja sen suiston ekosysteemeihin jäänevät vähäisiksi. Lopuksi, töiden toteuttamisohjelma sisältää vaikutuksia lieventäviä toimenpiteitä ja niiden kulut sisältyvät hankkeen kokonaiskuluihin 10. Kulut Hankkeen kokonaiskulut: 154 037 354 ecua Edellytykset täyttävät kulut (9. 8. 1994 jälkeen): 101 679 860 ecua Tuen laskemisessa huomioidut kulut (tulot vähennetty): 89 478 277 ecua Tuen osuus: 80 prosenttia Edellytykset täyttävät kokonaiskulut: 71 582 622 ecua ST(. Rahoitustuen inyöntänupäätosten tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke n:o 94/10/61/017 TONNKTUSIXXVIAME 1. 2. Hankkeen nimi: Portimäon jätevesien käsittely - kokœmakaivot ja puhdistamo. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Direceâft-Geral do Desenvolvmiento Regional 2. 2. Osoite: Avenida D. Carlos I, 126-7 -1200 LISSABON 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1. Nimi: Câmara Municipal de Portirnäo 3. 2. Osoite: Largo 1° de Maio - 8500 PORTLMAO 4. Sijainti 4. 1. Jäsenvaltio: Portugali 4. 2. Hallinnollinen alue: Algarve 5. Lyhyt kuvaus hankkeesta Hankkeen tarkoituksena on jà^evedenpuhdistamon ja sen verkoston rakentarninen Portimäoon. Jànwederpihdistamo palvelee 135 000 asukasta; jätevesille tehdään esikäsittely, toinen (biologinen) käsittelyjä kolmas käsittely (selkeytysallas). Verkosto koostuu kahdesta kokoomalaitoksesta ja niiden karavomujärjestelrnistä, tulevan veden sekä lähtevän veden viemäreistä. Hanke kuuluu Algarven Barlaventon rjerustervehdyttllmis^ verkostoon, joka tarjoaa yhdistettyjä ratkaisuja ja joka mahdollistaa asteittaiset säästöt Barlaventon verkosto vastaa 80 000 000 ecun suuruusluokan kokonaisinvestointia, j onka osalto uudet tukihakemukset ^ kuluessa. 3r2__ 6. Tarkeirnrnät tavoitteet Hankkeen tavoitteena on vähentää Portirnäon käsittelemättömien jätevesien laskemista Aradeen ja Ria de Alvoriin ja varmistaa jätevesien lopullinen laskeminen siten, että se vastaa vastaanottavan ympäristön suojelua koskevia vaatimuksia ja nouclattaa jätevesien käsittelyä koskevan direktiivin 91/271/ETY edellytyksiä. Sen on säilytettävä erityisen herkät ekosysteemit ja mahcbllistettava alueen rantojen käyttö uimiseen ja simpukoiden kasvatukseen. Suojellut ja ekologisesti arvokkaat alueet ympäröivän Barlaventon verkoston, yleisenä tavoitteena on suojella luonnollista ympäristöä lo_jrjungis1umisen ja matkailun kehityksen kasvavalta paineelta. 7. Töiden aikataulu __ Aloituspäivä Lopetuspäivä t Tekniset hankkeet elokuu 1993 kesäkuu 1994 Maanosto Päätyöt kesäkuu 1994 kesäkuu 1997 Käyttöönotto 1995 2010 8. Ympàïistovaikutusten arviointi Hanke parantaa huomattavasti veden laatua, ja näin ollen sillä on suotuisat vaihÄukset bioottiseen ympäristöön, vesivarojen hyöcryntämiseen liittyvään toimintaan sekä vedessä ja sen äärellä tapahtuvaan virldstystoimintaan. Hanke toteutetaan sopusoinnussa ympäristön kanssa ja siten, että käsitellyt jätevedet voidaan käyttää uudelleen, mikä on omiaan r>arantarnaan vesihallintoa. 9. Kustannukset ja tuotto Hankkeen nettoarvonlisäys on 2 197 000 000 escudoa Itse hankkeen luonne oikeuttaa investointiin. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: 8 071 855 Tukikelpoiset kustannukset (3. 10. 1994 jälkeen): 7 793 855 Tuen määrä: 85 % 2, *3 Koheesiorahaston tuki: 6 624 777 3£if Rahoitosmensniyöntämispäätösten olennaisten kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke N:o 94/10/61/025 l. ^an ^p Fijpii Almadan/Seixalin/Sesimbran jätehuolto 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Direcçào-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Osoite: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 Lisboa 3. Hankkeen ti^epttqmifu*$a vastova elin 3. 1. Nimi: Câmara Municipal de Seixal 3. 2. Osoite: Rua Fernando de Sousa, 2 - 2840 Seixal 4. Suajntj 4. 1. Jäsenvaltio: Portugali 4. 2. Alue: Lissabonin suurkaupunkialue/Tagen eteläranta 5. Hankkeen lvhvt kuvaus i Hankkeella pyritään ratkaisemaan noin 320 000 asukkaan toottamien kaupungin kiinteiden jätteiden käsittelyongelma. Hanke koostuu seuraavista osista: kaatopaikka, käyttöönottoon liittyvät työt, rajaaminen, lisäasennukset, suojelujärjestelmät ja ulkopuoliset verkostot. Kaatopaikan rakentamiseen on päätetty käyttää seuraavaa teknistä ratkaisua: - paikallisen maaperän topologiaa noudattavien "kuoppien" järjestäminen; ensinimäisten vuosien aikana jätteet sijoitetaan syvänteisiin kunnes ne ovat niitä ympäröivän maan pinnan tasolla. - myöhemmin jätteet järjestetään päällekkäisiksi kerroksiksi 1 metrin korkuisiksi tasoiksi, jotka erotetaan maavallilla puiden istuttamiseksi; ojien avulla nesteet valuvat maaperän viemäriverkostoon. - kun täyttämisessä on saavutettu lopullinen taso, jokainen täyttökerros sidotaan yhteen. 3fT Hanke on osa eteläisen suur-Lissabonin kiinteiden jätteiden käsittelyverkostoa, joka loppuun vietynä käsittää kaksi muuta kunnan sisäistä alaverkostoa ja yhden yksikön, jossa loppukäsittely tehdään joko polttamalla tai kompostoimalla. Kokonaiskustannusten, joiden osarahoittajana koheesiorahaston olisi jatkettava, on arvioitu olevan noin 65*8ÖÖ 000 ecua. 6. Päätavoitteet Hankkeen on varmistettava kokonaisuudessaan kolmen lauman alueen asukkaiden tuottamien kiinteiden jätteiden loppukäsittely. Hanke on luoto vastaamaan tämän tyyppisten töiden vaatimuksiin, sääntöihin ja käyttöä ja toimintaa koskeviin määräyksiin sulautuen samalla maisemaan. Hankkeen liittämisen Tage-joen eteläpuolelle ulottuvan Lissabonin suurkaupunkialueen tulevaan verkostoon on taattava töiden johdonmukaisuus, tekninenJehokkuus ja kannattavuus. 7. Töiden aikataulu Tekniset hankkeet Maa-alueiden osto Päätyöt Käyttöönotto Aloitus syyskuu 1992 syyskuu 1994 kesäkuu 1995 8. YmpärHstöyaJKutusten arviointi Lopetus helmikuu 1995 f kesäkuu 1995 2006 Hanke ottaa huomioon esimtkimuksen tulokset ja sisältää tämänhetkiset ennaltaehkäisevät ja ympäristönsuojelutoimet kaasujen eristamisjärjestelmät). (toimet pesuaineiden estämiseksi, läpäisyn Tehdyn ratkaisun avulla voidaan myös palauttaa maan alkuperäinen muoto ja muuttaa maa myöhemmin viheralueeksi. Ottaen huomioon hankkeen suunnittelussa tehdyt varotoimet ja sen, että töitä ei tehdä ekologisesti herkkien alueiden sisällä eikä läheisyydessä merkittäviä epätoivottuja vaikutuksia ei ole odotettavissa. 9. Kustannusten ja. tuoton tarkastelu Hankkeen avulla arvioidaan saavutettavan asetettu tavoite ja täytettävän yhteisön asiaan liittyvän lainsäädännön vaatimukset. Näillä edellytyksillä sijoitusta voidaan pitää perusteltuna. 10. i________u____ Hankkeen knknnaislmstannnlcset 8 952 699 ecua Hankkeen hyväksymistä edeltäneet kustannukset 30 081 ecua Tukeen oikeutet^ fqist„mwlrset ( n jälkeeni 8 922 618 ecua Rahoitostoen myö__ämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti _••___-_—_______i______________________________•___•__»_—_ Hanke n:o 95/10/61/001-002-005-007 1. BtaflkKeep nftnj Veden toimittaminen Grande Porton eteläalueelle 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Osoite: Av. D, Carlos I, 126-7 1200 Lissabon 3. W a"r%tf? ^Sntfifinpnnnftta v-«t««™ »Un 3. 1. Nimi: Cämara Municipal do Porto Osoite: Rua Baräo de Nova Sintra, 285 Porto 3. 2. Nimi: Câmara Municipal de Vale de Cambra Osoite: Av. Camilö de Matos, 3730 Vale de Cambra 3. 3. Nimi: Câmara Municipal de Vila Nova de Gaia Osoite: Rua 14 de Outubro, 343 Vila Nova de Gaia 3. 4. Nimi: Câmara Municipal de Valongo Osoite: Rua 5 de Outubro, 160 4440 Valongo 4. silainä 4. 1. Jäsenvaltio: Portugali 4. 2. Alue: Grande Porton eteläalue 5. S__2_-_S Kyseessä on joukko toteutettavia toimia neljässä kunnassa Porton eteläalueella. 5. 1. Porto Porton kunnan. vedenottojäijestehnän vahv_s_u__sty^t nykyisten puutteiden poistamiseksi: jälleensyöttökaivot lähellä Leverin vesipostia ja liittäminen Vila 3r4- Nova de Gaian vedenxiostojäijestelmä-n ylrjäämäveden saamiseksi. On myös suunniteltu, että toteutetaan totidmus r/utoiistusjärjestelmän käyttöönotosta vesipostien ympärillä olevilla alueilla. 5. 2. Vale de Cambra Caiman vesipostin vahvistamistyöt, uuden vesipostin käyttöönotto Padastros'ssa ja seitsemän altaan rakentaminen vesijohtoineen ja vedermostopaikkoineen. 5. 3. Vila Nova de Gaia Tuotairtokapasitectin lisääminen kunnan vedenotiolaitoksissa, jotka palvelevat myös useita viereisiä kuntia. Kaksitoista jälleensyöttökaivoa porataan ja antivesioinastnekanismia vahvistetaan suuresnman vesimäärän nostamisen mahdollistamiseksi. 5. 4. Valongo Työt veden kuljetus- ja varastomtikapasiteetin parantamiseksi, mukaan lukien kahden uuden altaan, suurikapasiteettisten kokoojaJcanavien ja virtausta kiihdyttävän armjärjesteliiiän rakentarmnen. | toimet täydentävät Grande Poru) eteläosan kuntienvälistä Kaikki nämä ja suuijäijestelmää, tuJckujakeluinfrastnriauurit ja joka palvelee Porton eteläpuolella olevaa neljäätoista kuntaa. Jäijestehnän i-hoitukseen osallistuu myös koheesiorahasto ja siihen tarvittava kokonaisinvestointi on noin 200 mi^oonaa ecua. vedenotto-, käsittely- kuuluvat suuret johon 6. Jätitte. Kaikkien ___den toimien tarkoituksena on taata veden saanti alueille, jotka jo nyt ovat kokeneet vedenpuutteetta tai vedenjakelun keskeytyksiä, sekä valmistella kuntien veden kuljetus- ja varastointiverkostoja o^-XUtuneeseen yhdistämiseen kuntienväliseen järjestelmään, jolla Porton eteläalue varustetaan. Jäijestelmän kautta toimitettavan veden on täytettävä _____ravinnoksi tarkoitetun veden laadusta annetun direktiivin 80/778/ETY laatovaatimukset. 7. T-lden -dlmtanhi Työn luonne H I Aloitus ||_____________________—-__•__• _____-__-—_________•_•_•_-—-. _-_______*-—___—______________i M Tutkimus 1 Maanosto, | 30. 6. 199S j 30:6. 1995 1,8. 1994 1. 5. 1995 Lopetus I. _. U | Päätyöt | 1. 5. 19?? j 1 31. 7. 1998 _VTS Toimintavaihe 1. 8. 1998 8. Taloudellinen, ja sosiaalinen kugt-nnu^-hyötyajyjg H/16V95/12630000. P00 (PT) mhtf J Todellisten hintojen perusteella, jotka ovat alhaisemmat kuin veden taloudellinen hinta, määritettävät sisäiset kannattavuusluvut ovat erittäin matalat. Nämä luvut saavuttavat tyydyttävän tason, jos otetaan huomioon veden todellinen arvo hankkeiden kohteena olevalle alueelle. 9. Ymnäristöv-ikiitiM--n arviointi Toteutettavat toimet eivät koske ympäristön kannalta herkkiä alueita eikä tällaisten lähellä olevia alueita eikä niillä siten ole huomattavia kielteisiä vaikutuksia. Yleisesti näillä toimilla on myönteinen vaikutus vesivarojen hallintaan ja niiden avulla voidaan parantaa väestön palvelutasoa sekä laadulliselta että määrälliseltä riäkökannalta. 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) Kttftanjiujgfl hantotta tohti Porto Vale de Cambra Vila Nova de Gaia Valongo Yhteensä 490 714 2 705 351 273 832 2 658 839 i Tukikelpoiset kustannukset Tijen Qsmis KohresloraJiasTon tuki Tukikelpoiset 490 714 2 679 351 273 832 2 613 539 6 128 736 6 057 436 85 % 5 148 821 3V\ n______—____________________________________a___---________ Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 1 || Hanke n:o 95/10/61/003 1. Hankkien nimi Grand Porton eteläalueen puhdistaminen - Vale de Cambran alaverkko 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Direccào-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63-1100 LISSABON 3. Hankkeen tflytantfttopanosta vastaava elin 3. 1. Nimi: Câmara Municipal de Vale de Cambra ; 3. 2. Osoite: Av. Vamilo de Matos - 3730 Vale de Cambra 4. Siiajnii 4. 1. JäsenValtio: Portugali 4. 2. Hallinnollinen arrondissementti: Grande Porto 5. Lyhyt kuvaus hankkeesta Grande Porton eteläalueen ojaverkoston jätevesien käsittelyverkon rakentaminen edeUyttää, että Porton eteläalueen/Aguas do Douro e Paivan veden hankintaverkon palvelualueella sijaitsevat neljätoista kuntaa toteuttavat yhdessä alaverkon mukaan ryhmitellyt hankkeet. ja Jokainen kunnallinen alaverkko on suunniteltu paikallisten vesistöalueiden rajojen tai rantarajojen mukaisesti ja aina kun maantieteelliset edellytykset ovat sallineet on valittu kuntienvälinen ratkaisu. Kokonaisinvestoinnin määrä, johon neljässätoista kunnassa on suostuttu, on 200 000 000:n ecun luokkaa. Koheesiorahastosta on jo saatu tukea useisiin hankkeisiin, erityisesti Douron altaan ja Lecan altaan eteläalueen ojittamiseen. Tässä päätöksessä tarkoitettu Vale de Cambran alaverkko muodostuu seuraavista tekijöistä: %feo Sâo Pedro de Casteläon viemäri,;jonka pituus on 7 500 metriä ja jo|kä liittämisen Osselaan palvelee noin 21 000 asukasta ja varmistaa l \ rakennettavaan puhdistamoon i ! I : kaksi puhdistamoa ja niiden vedennostoverkot jätevesien keräämistä! ja viemäriin juoksuttamista varten. | i ! ! ' , ! :. i | ! | '•'• i Tavoitteet Hankkeen pitäisi kohottaa väestön palvelutasoa jätevesien puhdistuksen osalta ja vähentää alueen jokien saastumista. j Tämä toimi on myös osa jätevesien puhdistuksesta annetun direktiivin N:o 91/271 täytäntöönpanoa, ja tämän vuoksi sitä olisi täydennettävä nopeasti Osselan. puhdistamon rakentamisella. Kokoojaviemäreiden ei kuitenkaan tarvitse toimia ennen kuin puhdistamo on toiminnassa. Töiden aikataulu n i _ I ; Aloitus; Tekniset hankkeet Rakentaminen Käyttöönotto 1. 7. 1994 1. 6. 1995 1. 1. 1998 I —n——'—!—hm. | • i Lopetus j | j ! 31. 5. 1995 31. 12,1997 | j ! \ | 1 8. Tildellinen jfl sn^lingn kn^ninns-hvötV-_n|io ' i ! ! i ' i : Investointi on oikeutettu ottaen huomioon hankkeen luonteen ja sèn yhteensulauttamisen suurisuuntaisempaan | toimeeni sekä ottaen huomioon, että kyseessä on tarpeellinen toimi yhteisön lainsäädännön soveltamiseksi jätevesien puhdistuksen osalta. i On vielä lisättävä, että sovellettavat tariffit kattavat käyttökustannukset. 9. Ympäristövaikutusten arviointi i ' | Hankkeella on myönteinen vaikutus maaperän sekä pinta- ja pohjavesivarastojen puhdistamiseen. i I Hanke sijoittuu kauas ekologisesti herkistä alueista eikä sillä ole kielteisiä vaikutuksia ympäristöön. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) IGÀ Hankkeen kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset kustannukset (5. 5. 1995 jälkeen): Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 2 479 919 ecua 2 433 919 ecua 85 % 2 068 831 ecua 3<bz_ Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/10/61/004 HmMtfeP pipij- Kokonaisratkaisu Ria de Aveiroon laskettujen jätevesien keräämiseen ja käsittelyyn - alustavat mtkimukset Nimi: Direccäo Gérai do Desenvolvimento Regional Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 1. 2. 2. 1 2. 2 3. Hanheen taitantpfomanort. vahaava elin 3. 1 Nimi: AM Ria - Associacäo de Municipios da Ria de Aveiro 3. 2 Osoite: Av. Dr Lourenco Peixinho, Nft 15 - 2 G - 3800 AVEIRO 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Portugali 4. 2 Alue: KeskirPortugali 5. SU____L Hankkeeseen sisältyy teivehdytt-unishankkeen alustavan vaiheen: tutkimuksia, jotka muodostavat Ria de Aveiron hallmtomallin totkinûnen kuntien välinen suunnitelma jätevesien yhdistämisen mtkiminen tarjouspyyntömenettelyn laatiminen, jotta kokonaisratkaisuun liittyvät työt saadaan toteutettua tekninen apu ja seuranta. tutkimukset, jotka koskevat pääasiassa tilannekatsauksen ja Ensimmäiset täytäntöönpantavien ratkaisujen ympäristövaikutusten arviointia, ovat jo saaneet. EAKR:n tukea EOWIREG-ohjelman yhteydessä. 6. Tärkeimmät tavoitteet G3 Kokonaisuudessaan tutkimuksissa on määriteltävä Ria de Alveroon, joka on ekologisesti huomattavan arvokas kostea ra___kkoalue, tervehdyttaniisharikkeen yhteydessä sovellettavat ratkaisut ja määritettävä eri toimien ympäristövaikutukset. 7. TSflm aikataulu Tutkimukset ja hankkeet Aloitus 1. 3. 1992 Lopetus 31. 12. 1997 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset kustannukset: 670 267 Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 85 % 569729 1 180 849 3^V Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke n:o 95/10/61/006 1. Hankkeen njmj; Grande Porton eteläosan jätevesien puhdistaminen - Valongon alaverkko 2. HfiftemufoCgta vastaaja eljn 2. 1 2. 2 Nimi: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional Osoite: Rua de Säo-Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Câmara Municipal dc Valongo Osoite: Av. 5 de Outubro, 160 - 4440 Valongo 4. Sjiainti 4. 1 Jäsenvaltio: Portugali 4. 2 Alue: Grande Porto 5. Lvhvt kuvaus hankkeesta: Grande Porton eteläosan ojaverkoston ja jätevesien kasittelyverkon rakentaminen edellyttää, että Porton eteläalueen/ Aguas do Douro e Paivan vesihuoltoverkon palvelualueella sijaitsevat neljätoista kuntaa toteuttavat yhdessä alaverkon mukaan ryhmitellyt hankkeet. Kukin kunnallinen alaverkko on suunniteltu paikallisten hydrografisten altaiden rajojen tai rantaviivan mukaisesti, ja aina kun vuoriston asettamat edellytykset ovat sallioeet, on valittu kuntienvälinen ratkaisu. Kokonaismvestoinnin määrä, johon neljässätoista kunnassa on suostuttu, on 200 000 000 ecun luokkaa. Tässä päätöksessä tarkoitettu Valongon alaverkko kattaa Leça- ja Ferreirajokien altaat ja muodostuu seuraavista osista: Ferreira - kokonaispimudeltaan noin 120 000 metrin pituinen keskusviemäri, joka muodostuu kolmesta viemäristä ja on yhteydessä Valongon käsittelylaitokseen. Leça - Valongon käsittelylaitos, joka on alunperin suunnitelm vastaamaan 30 000 asukkaan tarpeita, • kokonaispituudeltaan noin 5000 metrin pituinen keskusviemäri, joka muodosmu kahdesta viemäristä ja on yhteydessä Ermesinden käsittelylaitokseen ja - Ermesinden käsittelylaitos, joka on alunperin suunnitelto vastaamaan 50 000 asukkaan tarpeita. Tämä hanke täydentää muita Leçan allasta koskevia Koheesiorahaston päätösten N:o C(93) 3977 ja C (94) 3603 mukaisesti yhteisrahoinami* hankkeita. 6. Päätavoitteet Hankkeen tarkoituksena on poistaa käsittelemättömät jätevedet Valongon kunnassa sijaitsevista altaista sekä parantaa pinta- ja pohjavesien laatua. Hankkeella nostetaan huomattavasti väestön palveluastetxa ja edistetään lopullisen jäteveden laatua koskevan direktiivin N:o 91/271 säännösten soveltamista. 7. TvtdvQ 3Jk-tqulu Aloitus Lopetus Tekniset bankkeet 1. 4. 1995 31. 7. 1995 Maanosto 1. 5. 1995 31. 11. 1995 Rakentaminen 1. 5. 1995 30. 11. 1997 Käyttöönotto 1. 12. 1996 3>W 8. T,M-ïllir»n In *nria-«™n k. igtanmis-hvntvflrvin Investointi on oikeutettu ottaen huomioon hankkeen luonteen ja sen sulautumisen suurempaan hankekokonaisuuteen sekä ottaen huomioon, että kyseessä on tarpeellinen toimi yhteisön jätevesien käsittelyä koskevan lainsäädännön soveltamiseksi. On vielä lisättävä, että sovellettavat tariffit kattavat käyttökustannukset. 9. Ymn-ristöv-dkiitusten arviointi Hanke vaikuttaa myönteisesti varmistaen saastumisen yhdentyneen hallinpa" ja parantaen merkittävästi veden laatua. Hanke sijaitsee kaukana ekologisesti herkistä alueista eikä sillä ole kielteisiä vaikutuksia ympäristöön. 10. Kusti^nukp* Hankkeen kokonaiskustannukset: 8 674 450 ecua Tukikelpoiset kustannukset (24. 5. 1995 jälkeen): 8 622 450 ecua Tuen määrä: 85 % Koheesirahaston tuki: 7 329 083 ecua. 3 6 ?- , Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke n:o 95/10/61/009 1. HaflKke^Bnimi Grand Porton pohjoisalueen kuntien yhteinen vesihuoltojärjestelmä. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direccäo Geral do DesenvoMrnento Regional 2. 2 Osoite: Av. D. Carlos I, 126 - 7°, 1200 Lissabon 3. 1. Nimi: Âguas do Càvado, SA 3. 2. Osoite: R. Elias Garcia, 245 - 1° 4750 Barcelos 4. Siiajnij 4. 1 Jäsenvaltio: Portugali 4. 2. Alue: , Grand Porto 5. Kyj__us Poiton Grand tarkoituksena yhteensä 600 000 asukasta pohjoisalueen kuntien yhteisen vesihuoltojärjestelmän on toimittaa juomavettä seitsemälle kunnalle, joissa on ja veden vuosikulums 35 miljoonaa m3, Kyseessä on vesihuoltojärjestelmä, jonka avulla vettä voidaan varastoida ja käsitellä sekä turvata juomaveden päätyminen kunkin kuluttajien jakeluverkosta vastuussa olevan kunnan vesisätiiöihin. Koheesiorahaston kokonaisuudessaan rahoittama yhtenäisesti suunniteltu ja toteutettu järjestelmä koostuu seuraavista osista: Càvadon pintaveden keruuallas; Areias de Vilarin käsittelyasema, jonka teho on 230 000 m3/ päivä ; varastosäiliö; 56? 112 km:n pituinen, halkaisijaltaan jopa 1 400 mm:n suuruisen vesiputken muodostama jakeluverkko (pääpiirteissään); kolme säätelysäiliötä; viisi pumppuasemaa. Tämä päätös koskee töiden ensimmäistä vaihetta, johon kuuluu: padotusaltaan läheisyyteen rakennettava tilavuudeltaan 20 000 m3:n suuruinen varastosäiliö; nimellisteholtaan 50 m3/h suuniinen koekäsittelyasema, jossa testataan Areias de Vilarin käsittelyaseman todennäköisesti monimutkaisia kjisittelymenetelmiä; vesijohtoverkko, joka syöttää vettä neljän kunnan tulovesisäiliöihin (Pövoa do Varzim, Vila do Conde, Maia Nord ja St Tirso) ja niiden yhteydessä olevat kaksi säätelyallasta, neljä pumppuasemaa ja 77 km gravitaatio- ja nostoputkia, joiden halkaisija vaihtelee 1 400 mm:stä 300 mm:iin. järjestelmään kuuluvien pumppuasemien ja käsittelyaseman laitteiden toteumksesssa otetaan huomioon kysynnän kehitys ja Kuntien yhteiseen sähkömekaanisten laitteiden elinikä. 6. I_r___t____ Hankkeella pyritään ratkaisemaan yleisellä ja yhtenäisellä tavalla tiheään asuttujen alueiden veden saanti ja tuottamaan jatkuvasti korkealaatuista vettä. Kuntien yhteisen järjestelmän valinta mahdollistaa raakaveden tuotannossa ja käsittelyssä, olemassa olevien keinojen järkeistämisen jä voimavarojen hallinnan parhaalla mahdollisella tavalla. laajamittaiset säästöt julkisen laatua koskevat parannukset ovat huomattavia, koska Veden vesihuoltoverkon parantaminen vähentää valvomattomista lähteistä peräisin olevan vedenkäyttöä. Järjestelmän tuottaman veden on oltava juomaveden direktiivissä 80/778/ETY säädettyjen laatoominaisuuksien mukaista. Täten on välttämätöntä toteuttaa tutkimus, jossa määritellään veden laadun tarkkailua koskevat perusedellytykset järjestelmin alkuvaiheissa. koskevassa laatua 3é_ 7. Taiten aitotavlu Tyttn luonne Aloitus Lopetus Maan osto Paity6t Toimintavaihc 1. 2. 96 1. 9. 95 1. 6. 97 31. 12. 96 31. 3. 97 31. 12. 2020 8. TriwfcUfaKD ia gogtaflnffl kwtapou>ftyfftyjn1o Vedenkulutuksen arvioidaan seuraavan 30 vuoden aikana kasvavan noin 85 % tämänhetkisestä 35 miljoonasta m3:stä. Käsitellyn veden toimitushinta on 50 escudoa/m3 (vuoden 1994 hinta) ; tämä hinta kattaa toiminta- ja ylläpitokustannukset. Sisäisen kannattavuuden aste on 12,3 % ja kustannus-hyöty-suhde 1,38, 9. YmpäriflyvqiKuWffl axvjptoitf Toteutettavat työt eivät tapahdu ympäristön eivätkä lähialueen kannalta herkällä alueella, eikä niillä ole kielteistä vaikutusta ympäristöön. Hanke vaikuttaa myönteisesti jakeluveden laatuun ja vähentää pohjavesikerroksen nykyisin havaittavaa liikakäyttöä. io. KvrtaMHfafl ia tuM taufra) TuVftçlPojffqt kustannukset (24. 5. 95 jälkeen) 37 227 275 TttCT QflW 84% KgtosiQfaiJ^PQ Wlfl 31270 910 3?D Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke n:o 95/10/61/010 i. HfunttttB nimi Sotavento Algarvion kuntien yhteinen vesihuoltojärjestelmä 2. 1. Nimi: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Osoite: Av. D. Carlos I, 126 - 7° 1200 Lissabon 3. Hankkeen toteutuksetta vastaava elin 3. 1. Nimi: Aguas do Sotavento, SA 3. 2 Osoite: R. Cändido Guerreiro, 43 - 4°, 8000 Faro 4. SUakiti 4. 1 Jäsenvaltio: Portugali 4. 2 Alue: Algarve 5. ________ Sotavento Algarvion kuntien yhteisen vesihuoltojärjestelmän tarkoituksena on seitsemän kunnan itäosassa toimittaa rannikkoalueelle. juomavettä Algarven sijaitsevan Alueella on 177 000 asukasta; koska turismi on alueen pääelinkeino, asukasluku kohoaa huippusesongin aikana 468 000 asukkaaseen. Vuosikulun» on 21 miljoonaa m3, mutta töiden päättymisen jälkeen järjestelmä pystyy vastaamaan päivittäin arviolta 218 000 m3:n suuruisesta kulutuksesta huippusesongin aikana. Kysymyksessä on vesihuoltojärjestelmä, jonka avulla vettä voidaan varastoida ja käsitellä sekä turvata juomaveden päätyminen kunkin kuluttajien jakeluverkosta vastuussa olevan kunnan vesisäiliöön. Yhtenäisesti suunnitelm ja toteutettu järjestelmä koostuu seuraavista osista: 7. TflMcji gikataulv Työn luonne Maanosto Päätyöt Toimintavaihe Aloitus 1. 6. 95 1. 9. 95 1,1. 98 Lopetus 31,3. 98 31. 10. 98 2024 8. Taloudellinen ia sosi-alinen |cMs^Bp_^hYfttY„rv|ft Vedenkulutuksen arvioidaan seuraavan 30 vuoden aikana kasvavan noin 80 % tiniänhetlrisestä 21 miljoonasta m3 :stä. Käsitellyn veden toimitushinta on 54 escudoa/m3 (vuoden 1994 hinta); tämä hinta kattaa touiimui-ja ylläpitokustannukset. Sisäisen kannattavuuden aste on 13,6 % ja hinta-hyöty-suhde 1,49. 9. Ymp_r_ngvalkutu3tçn aniointi Toteutettavat työt eivät upahdu ympäristön eivätkä lähialueen kannalta herkällä alueella eikä niillä ole kielteisiä heijastusvaikutuksia ympäristöön. Järjestelmän käyttöönoton ansiosta on mahdollista luopua valvomattomista lähteistä peräisin olevan veden käytöstä, välttää näin jo hyvin kloridipitoisen pohjavesikerroksen liikakäyttö ja taata parempi veden laatu. io. Kiiirtmniifciift ia tuki (wuin_) KO-TffîlhlnfSfinnVk^ 49 246 542 TuK&clpoisrt kusujnnu^t C24,S,9S laiton) 49 246 542 Tuen osuus 84 % Kohttsigriltf swa tufa 41367 095 -73 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/10/61/011-014 1. 2. Tfflnjftlfregn nimj! Grande Porton pohjoisosan vesihuolto Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Osoite: Av. D. Carlos I, 126-7, 1200 LISSABON 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Câmara Municipal de Esposende Osoite: Praca do Municfpio, 4740 ESPOSENDE 3. 1 Nimi: Câmara Municipal de Fafe 3. 2 Osoite: Av. 5 de Outubro, 4820 FAFE 4. Sijainti Jäsenvaltio: Portugali 4. 1 4. 2 Alue: Grande Porton pohjoisosa 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on saattaa työt loppuun kahdessa Porto-Norten alueen kunnassa. Esposende Rakennetaan 14 kilometrin pituiset gravitaatioputket, joiden avulla vesijohdot voidaan järjestelmän pääjohtoon. liittää Grande Porton pohjoisosan kuntien välisen Fafe ja Rakennetaan vedenottotorni Queimadelan varastoaltaaseen, nostoasema sellainen käsittelylaitos, jossa veden virtaus on 280 l/s, 12 kilometrin pitoinen gravitaatioputki sekä neljä keruu- ja tasausallasta. Kunnan yhden osan syrjäinen sijainti edellyttää osittaisen itsenäisen järjestelmän säilyttämistä suhteessa kuntien väliseen järjestelmään. ihi Kaikilla näillä toimilla täydennetään Grande Porton pohjoisosan kuntien välistä kokonaisjärjestelmää, ja joka palvelee seitsemää Porton pohjoisella jakeluinfrastruktuureja esikaupunkialueella sijaitsevaa kuntaa. Myös Koheesiorahasto osallistuu tämän järjestelmän rahoitukseen, jonka kokonaisinvestoinnit ovat yli 60 miljoonaa ecua. suuria keruu-, käsittely- joihin ja sisältyy 6. Tavoitteet Esposende Hankkeen tarkoituksena on parantaa veden laatua, kun liittyminen kuntien väliseen pääjohtoon korvaa vedenottotornit, joissa on havaittavissa jo tietynasteista pilaantumista. Fafe Hankkeen tarkoituksena on pääasiassa järkeistää olemassa oleva erittäin hajanainen järjestelmä ja varmistaa vedenjakelu 95 prosentille väestöstä. Kummassakin tapauksessa on myös valmistettava kuntien liikenneverkostojen ja veden varastoinnin onnistunut integrointi Porto-Norten alueen kuntien väliseen järjestelmään Järjestelmän avulla jaellun veden on oltava juomaveden laadusta annetun direktiivin 80/778/ETY laatuvaatimusten mukaista. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Aloitus Hankkeen suunnittelu 1. 7. 1995 Maanosto Päätyöt Toimintavaihe 1. 10. 1995 1. 8. 1995 1. 1. 1999 Lopetus 31. 12. 1996 31. 12. 1996 31. 12. 1998 8. Taloudellinen h «ffl^fl1"™" kii^flifnn^hvötvarvio Veden taloudellisia hintoja alempien tosiasiallisten hintojen perusteella määritelty sisäisen kannattavuuden aste on alhainen. Lukuja voidaan pitää tyydyttävinä, jos otetaan huomioon veden tosiasiallinen arvo hankkeiden kohdealueella. 9. Ympäristövaikutusten arviointi VK Toteutettavat toimet eivät koske ympäristön kannalta herkkiä alueita tai niiden viereisiä alueita eikä niillä siten ole kielteisiä ympäristövaikutuksia. Kyseisillä toimilla on sitä vastoin myönteinen vaikutos vesivarojen hallintaan, ja niiden avulla vedenjakelu helpottuu ja veden laatu paranee. 10. Kustannukset ia tnki tamoa) Kustannukset franKekPfàajsesti Kokonaiskustannukset Tukikelpoiset kustannukset Esposende Fafe 1030 371 5 259164 1030 371 5 259 164 KoKon^isKymonnKset 6 289 535 Tiikikelpoiset kustannukset (13. 7. 1995 Jälkeen) 6 289 535 Tuen osuus 85 % KnfrçesiorahflStOn toki 5 346 105 3 Tl Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti n Hanke n:o 95/10/61/012 1. Hankkeen nimi Grand Porton pohjoisalueen puhdistaminen - Maian alaverkko 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional. 2. 2. Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63-1100 LISSABON 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1. Nimi: Câmara Municipal da Maia Osoite: Praça do Municipio - 4470 MAIA 4. Sijainti 4. 1. Jäsenvaltio: Portugali 4. 2. Hallinnollinen arrondissementti: Grand Porto 5. Lvhvt kuvaus hankkeesta Grand Porton pohjoisalueen kuivatusojaston ja jätevesien käsittelyverkon rakentaminen edellyttää, että Porton pohjoisalueen/Aguas do Càvadon veden hankintaverkon palvelualueella sijaitsevat seitsemän kuntaa toteuttavat yhdessä alaverkon mukaan ryhmitellyt hankkeet. Jokainen kunnallinen alaverkko on suunniteltu paikallisten vesistöalueiden rajojen tai rantarajojen mukaisesti, ja aina kun maantieteelliset edellytykset ovat sallineet, on valittu kuntienvälinen ratkaisu. Kokonaisinvestoinnin määrä, johon seitsemässä kunnassa on suostuttu, on 150 000 000 ecun luokkaa. Tässä päätöksessä tarkoitettu Maian alaverkko muodostuu seuraavista tekijöistä: Leandron viemäri, jonka pituus on 6 km ja joka palvelee noin 15. 000 asukasta, yn- Arquinhon viemärin loppuosuus, jonka pituus on 5 km ja joka palvelee 10 000 asukasta, Silva Escuran viemäri, jonka pituus on 8 km ja joka palvelee 12 000 asukasta, Avioson viemäri, jonka pituus on 8 km ja joka palvelee 20 000 asukasta, Barcan viemäri, jonka pituus on 8 km ja joka palvelee 15 000 asukasta, Milheirösin viemäri, jonka pituus on 8 km ja joka palvelee 18 000 asukasta, Leçan viemäri, jonka pituus on 6 km ja joka palvelee 12 000 asukasta. Nämä kaikki viemärit mahdollistavat käsittelemättömien jätevesien johtamisen kahteen vedenkäsittelylaitokseen, joista toinen on jo toiminnassa ja toinen rakenteilla. 6. Tavoitteet Hankkeen tarkoituksena on varmistaa Maian kunnan jätevesien puhdistaminen lähes kokonaisuudessaan ja kohottaa asukasvastineluku 55 prosentista 95 prosenttiin. Hanke kuuluu osana laajempiin toimenpiteisiin, jotka käsittävät Leçan altaan ja täydentävät näin Koheesiorahaston jo rahoittamia hankkeita (päätökset C(93) 3977 ja C(93) 3603). 7. Töiden aikataulu Tekniset hankkeet Maanosto Rakentaminen Käyttöönotto Aloitus 1. 6. 1995 1. 10. 1995 1. 11. 1995 1. 1. 2000 Lopetus 31. 12. 1995 31. 12. 1997 31. 12. 1999 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kiistanims. h¥ftty„rvin Hanke on oikeutettu ottaen huomioon sen luonteen ja kuulumisen laajempiin toimenpiteisiin sekä sen, että kyseessä on tarpeellinen toimi yhteisön jätevesien puhdistusta koskevan lainsäädännön soveltamiseksi. Lisäksi sovellettavat tariffit kattavat käyttökustannukset. 2>te 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeella vaikutetaan suuresti Leçan puhdistukseen ja muiden käynnissä olevien toimien kanssa sen oman puhdistuskapasiteetin sekä ekosysteemin tasapainon palauttamiseen. Hanke on myös osa jätevesin puhdistamisesta annetun direktiivin N:o 91/271 soveltamista, ja koska sitä ei toteuteta ekologisesti herkillä alueilla, sillä ei ole kielteistä vaikutusta ympäristöön. 10. KUiStanuukset ja toHi (ecuina) Hankkeen kokonaiskustannukset: 9 328 261 ecua Tukikelpoiset kustannukset (13. 7. 1995 jälkeen): 9 328 261 ecua Tuen osuus: 85 % Koheesiorahaston tuki: 7 929 022 ecua ft*) Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke n:o 95/10/61/013 1. ffofftfretn njgi- Ria de Aveiroon laskettujen jätevesien kerääminen ja käsittely - ensimmäinen vaihe Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Direccäo Geral do Desenvolvimento Regional Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63-1100 LISSABON 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: AM Ria - Associaçâo de Municfpios da Ria de Aveiro 3. 2 Osoite: Av, Dr Lourenco Peixinho no 15 2o G 3800 Aveiro 4. Sijainti Jäsenvaltio: Portugali 4. 1 4. 2 Alue: Kesld-Portugali 5. Kuvaja Ria de Aveiroon laskettujen jätevesien keräämiseen, käsittelemiseen ja lopulliseen laskemiseen tarkoitettu yhdistetty verkko muodostuu seuraavista osatekijöistä: kolmesta käsittelemättömien jätevesien viemäristä ja yhdestä käsiteltyjen jätevesien viemäristä muodostuva keruu verkosto, johon on yhdistetty vedenalainen viemäri, kaksi jätevesipuhdistamoa jälkikäsittelyä varten, 3 000 metrin pituinen vedenalainen viemäri käsiteltyjen jätevesien laskemiseksi mereen. Verkon on tarkoitus turvata 300 000 asukkaan väestön ja 700 000 yksikön asukasekvivalentin tarpeet, Tämä päätös on osoitettu jäljempänä esitetylle hankeryhmälle: 5. 1 pituudeltaan 3 000 metriä ja halkaisijaltaan 1 600 millimetriä oleva vedenalainen viemäri, joka päättyy 20 metrin syvyydessä sijaitsevaan 300 metriä pitkään diffuusoriin, ^ f ro 5. 2 "Yleisviemäri" käsittää yleisen ja täydentävän vieni_rin, "Torreiran viemärin". Yleisv^cmäri. jota pitkin kulkevat jo toisella tasolla käsitellyt jätevedet, muodostuu pääasiallisesta haarasta, joka alkaa pohjoiselta puhdistamolta ja päättyy vedenalaiseen viemäriin, sekä toissijaisesta haarasta nimeltään "eteläisen puhdistamon putki", joka yhdistää pääasiallisen haaran Gafanhasin alueelle. PttftMltgrn haflf?, muodostuu: ensimmäisestä maanalaisesta, pituudeltaan 12 000 kilometriä ja halkaisijaltaan 1 400 millimetriä olevasta putkesta, joka kulkee IP5 -päätien sivulla, toisesta maanalaisesta, pituudeltaan 5 000 metriä ja halkaisijaltaan 1 600 millimetriä olevasta putkesta, joka sijaitsee • Aveiron satama-alueella, kolmannesta maanalaisesta, pituudeltaan 2 000 metriä ja halkaisijaltaan 1 600 millimetriä olevasta putkesta, joka sijaitsee S. Jacinton tukikohdan viereisellä alueella. Toissijainen haara muodosmu maanalaisesta, pituudeltaan noin 4 600 metriä ja halkaisijaltaan 1 000 millimetriä olevasta putkesta, joka kulkee Gafanha da Nazaren kaupungin tienvartta. Torreiran viemäri muodostuu maanalaisesta, pitoudeltaan 6 200 metriä ja halkaisijaltaan 250 - 350 millimetriä olevasta putkesta, joka kulkee EN 327 -tien varrella alueella, jonka rakennuksista jo 50 prosenttia on tarkoitettu matkailijoille. 5. 3 keskisen ja eteläisen alueen (ETAR-SUL) puhdistamo, joka palvelee 220 000 asukasta ja varmistaa jälkikäsittelyn lietteiden aktivoinnilla; lietteet käsitellään sen jälkeen maatalouden tarpeisiin, joukko viemäreitä ja niitä täydentäviä laitteita, joilla varmistetaan erilaisten olemassa olevien alaverkkojen yhteenliittäminen. T_rKeilI_TlfimvQineet Hankkeen tarkoituksena on koota kokonaisuudessaan Ria de Aveirostt kaikki kotiulouksien ja teollisuuden jätevedet ja käsitellä ne laadullisesti riittävästi, jotta ne voidaan laskea mereen. W Kun valitaan yhdistetty kuntien välinen ratkaisu, voidaan toteuttaa huomattavia säästöjä ja varmistaa yhtenäinen ja yhdenmukainen lähestymistapa, joka noudattaa yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti direktiivissä N:o 91/271/ETY vahvistettuja vaatimuksia. Hankkeen tarkoituksena on myös Ria de Aveiron suojelu vesilinnuille tarpeellisena kosteana alueena, sillä kyse on luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun direktiivin 79/409/ETY mukaisesta suojelualueesta. Hankkeen myönteisten vaikutusten avulla on mahdollista parantaa Rian biologista monimuotoisuutta ja voimistaa, suojella ja hyödyntää sen ekosysteemiä elinympäristöjen suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY tavoitteiden mukaisesti. 7. TMfcP aitettauto Aloitus Maan osto 1. 6. 1995 Rakentaminen 1. 9. 1995 Käyttöönotto 1. 1. 1999 8. ^st^mu^-hYötYajvio i Lopetus 1. 12. 1995 31. 12. 1998 Investointi on oikeutettu kun otetaan huomioon hankkeen luonne ja sen liittyminen suurisuuntaisempaan toimintaan sekä kyseisen toimen tarpeellisuus jätevesien puhdistamista koskevan yhteisön lainsäädännön soveltamiseksi. Sovellettavien maksujen avulla on mahdollista kattaa käyttölmstaimukset. 9. Ymptotövatotustcn arviointi Hankkeen ympäristövaikutukset ovat kaiken kaikkiaan selvästi positiivisia. Järjestelmä parantaa merkittävästi Ria de Aveiron ja Vougan altaan veden laatua. i Koska hanke toteutetaan erityisellä lintujen suojelualueella, on määriteltävä yksityiskohtaisesti ne negatiiviset vaikutukset, joita voi ilmetä erityisesti rakentamisvaiheen aikana, ja panna täytäntöön tarvittavat korjaavat toimenpiteet. 3rL Herkimpiin alueisiin kohdistovia vaikutuksia on vielä tutkittava ja kyseisen totkimuksen tulokset vaikuttavat tiettyihin, tällä päätöksellä aloitettuihin töihin ja valmisteltavana olevan hankkeen toiseen vaiheeseen (katso 5 artiklan 2 kohta ja liitteessä td oleva 5 kohta). Portugalin viranomaiset ja erityisesti ympäristöstä vastuussa olevat viranomaiset valvovat kyseisistä mtkimuksista johtuvien toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja laativat siitä säännöllisesti kertomuksia komissiolle. 10. Kustannukset ia tuki (caiinaï Kokonaiskustannukset: 68 731 337 Tukikelpoiset kokonaiskustannukset: 68 731 337 Tuen osuus; 85% Koheesiorahaston tuki: 58 421 636 323 Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke n:o 95/10/61/015 1. Hankkeen nimi Grande Porton pohjoisosan puhdistus - Esposenden alaverkko 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Direceäo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Osoite: Rua de Sao Juliäo, 63-1100 LISSABON 3. Hankkeen tävtäntöönnanosta vastaava elin 3. 1. Nimi: Câmara Municipal de Esposende Osoite: Praça do Municipio - 4740 ESPOSENDE 4. Sijainti 4. 1. Jäsenvaltio: Portugali 4. 2. Hallinnollinen arfondissementti: Grande Porto 5. Lvhvt kuvaus h^nkke^t^ Grande Porton pohjoisalueen ojaverkoston ja jätevesien käsittelyverkon rakentaminen edeUyttää, että Porton pohjoisalueen/Aguas do Cävadon veden hankintaverkon palvelualueella sijaitsevat seitsemän kuntaa toteuttavat yhdessä alaverkon mukaan ryhmitellyt hankkeet. Jokainen kunnallinen alaverkko on suunnitelto paikallisten vesistöalueiden rajojen tai rantarajojen mukaisesti, ja aina kun maantieteelliset edellytykset ovat sallineet, on valittu kuntienvälinen ratkaisu. Kokonaismvestoinnin määrä, johon seitsemässä kunnassa on suostuttu, on 150 000 000:n ecun luokkaa. Koheesiorahastosta on jo saato tukea useisiin hankkeisiin, erityisesti Aven altaan ojittamiseen ja Barcelosin jätevesien käsittelyyn. Tässä päätöksessä tarkoitettu Esposenden alaverkko muodostuu seuraavista tekijöistä: Marinhasin puhdistamo, joka varmistaa sekundäärisen käsittelyn aktivoidulla lietteellä ja palvelee noin 14. 000 asukasta, zn Antasin puhdistamo Neivan altaalla, joka palvelee noin 2 800 asukasta, Esposenden sekuncUiäripuhdistamon laajennus, joka palvelee noin 20 000 asukasta, useiden puhdistamojen tarkoituksena on palvella noin 70 000 asukasta, tuottaman lietteen käsittelylaitos, jonka halkaisijaltaan eri mittaisia olevat väli- kokonaispituus on noin 20 000 metriä, ja nostoputket, joiden kuusi vedennostokohtaa, laitteistolla. jotka on varustettu sähkömekaanisella 6. Tavoitteet Hankkeen tarkoituksena onpuhdistaaa Esposenden kunnan pohjoinen nuinikkoalue ja nostaa palveluaste 50 %:sta 75 %:iin kotitalouksien osalta ja 32 %:sta 90 %:iin pienten kaupunkialueelle sijoittuneiden teoUisuusyksikköjen osalta. 7. Tflden ajkstaulu Aloitus Lopetus Maanhankinta Rakennus Käyttöönotto 1. 6. 1995 1. 10. 1995 1. 1. 1996 31. 12. 1995 31. 12. 1995 8. Taloudellinen ia sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Investointi on oikeutettu ottaen huomioon hankkeen ja sen yhteensulauttamisen suurisuuntaisenkaan toimeen sekä ottaen huomioon, että kyseessä on tarpeellinen toimi yhteisön lainsäädännön soveltamiseksi jätevesien käsittelyn osalta. luonteen On vielä lisättävä, että sovellettavat tariffit kattavat käyttökustannukset. 9. Ymp-ristövaikutusten arviointi Hanke sijoittuu kauas ekologisesti herkistä alueista eikä sillä ole kielteisiä vaikutuksia ympäristöön. Verkoston käyttöönotto On osa jätevesien käsittelystä annetun direktiivin N:o 91/271 soveltamista. 10. Kustannukset is tuki (ecuina) -%6 Hankkeen kokonaiskustannukset: 4 121 481 ecua Tukikelpoiset kustannukset (13. 7. 1995 jälkeen): 4 121 481 ecua Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 85 % 3 503 259 ecua 3«£ Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke n:o 95/10/61/017 1* H&mjdfeen nimi Grande Porton eteläosan puhdistus - Gondomarin alaverkko 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63-1100 LISSABON 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1. Nimi: Câmara Municipal de Gondomar Osoite: Praça do Municipio - 4420 S. COSME DE GONDOMAR 4. Sijainti 4. 1. Jäsenvaltio: Portugali 4. 2. Hallinnollinen arrondissementti: Grande Porto 5. Lvhvt kuvaus hankkeesta Grande Porton eteläalueen kuivausojaston ja jätevesien käsittelyverkon rakentaminen edellyttää, että Porton eteläalueen/Aguas do Douro e Paivan veden hankintaverkon palvelualueella sijaitsevat neljätoista kuntaa toteuttavat yhdessä alaverkon mukaan ryhmitellyt hankkeet. Jokainen kunnallinen alaverkko on suunniteltu paikallisten vesistöalueiden rajojen tai rantarajojen mukaisesti, ja aina kun maantieteelliset edellytykset ovat sallineet, on valittu kuntienvälinen ratkaisu. Kokonaisinvestoinnin määrä, johon neljässätoista laumassa on suostuttu, on 200 000 000 ecun luokkaa. Tässä päätöksessä tarkoitettu Gondomarin alaverkko muodostuu seuraavista tekijöistä: Jovimin viemäri, jonka pituus on noin 5 000 m ja sen Inttäminen Valbomin vedenpuhdistamoon, %*3- Tortojoen varrelle asennettu 8 000 metrin pitoinen viemän, joka varmistaa liittämisen Freixon ja Ferreiran vedenpuhdistamoihin, Ferreiran viemäri, joka ottaa vastaan Ferreiran altaan jätevedet ja johtaa ne puhdistamoon, Paradan rannan viemäri, jonka pituus on 5 000 m ja joka varmistaa liittämisen Ferreiran puhdistamoon, Ferreiran vedenpuhdistamo, jonka tämän hetkinen 35 000 asukkaan palvelukapasiteetti voidaan nostaa 55 000 asukkaaseen ja joka varmistaa jätevesien jälkipuhdistuksen. 6. Tavoitteet Hankkeen tarkoituksena on puhdistaa kunnan neljä hydrografista allasta ja poistaa jäämät puhdistamattomasta vedestä. Hankkeen tarkoituksena on kohottaa asukasvastineluku 40 - 50 prosentista 85 - 95 prosenttiin ja osallistoa merkittävällä tavalla jätevesien puhdistuksesta annetun direktiivin N:o 91/271 täytäntöönpanoon soveltamalla jäteveden lopullisesta laadusta säädettyjä parametrejä. 7. Töiden aikataulu Aloitus Lopetus Tekniset hankkeet Maan osto Rakentaminen Käyttöönotto 1. 1. 1996 1. 8. 1995 1. 12. 1995 1. 1. 2000 8. Kustannus-hvötvarvio 30. 6. 1996 30. 6. 1999 31. 12. 1999 Investointi on oikeutettu ottaen huomioon hankkeen luonteen ja sen liittyminen laajempiin toimiin sekä ottaen huomioon, että kyseessä on tarpeellinen toimi yhteisön lainsäädännön soveltamiseksi jätevesien puhdistamisen osalta. Lisäksi sovellettavilla tariffeilla on mahdollistä kattaa käyttökustannukset. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeella on positiivinen vaikutos pinta- ja pohjavesivarojen puhdistukseen. Hanke sijoittuu kauas ekologisesti herkistä alueista eikä sillä ole kielteisiä vaikutuksia ympäristöön. ?>n 10. Kustannukset ja frjfri (ecuina) 12 879 627 ecua Hankkeen kokonaiskustannukset: Tukikelpoiset kustannukset (13. 7. 1995 jälkeen): 12 879 627ecua Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 10 947 683 ecua 85 % 3 H Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke n:o 95/10/61/019 1. Hankkeen nimi Lagoan jätevesien kerääminen ja puhdistaminen (Barlavento Algarvio) 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Osoite: Rua de Säo Juliäo, 63 - 1100 LISSABON 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1. Nimi: Câmara Municipal de Lagoa Osoite: Largo do Municipio - 8400 Lagoa 4. Sijainti 4. 1. Jäsenvaltio: Portugali 4. 2. Alue: Algarve 5. Kuvaus Barlaventon ojaverkoston ja jätevesien käsittelyverkon rakentaminen edellyttää veden hankintaverkon palvelualueella sijaitsevan kahdeksan kunnan yhteistä hankkeiden toteuttamista ja noin 60 000 000 ecun kokonaisinvestointia. Koheesiorahasto on jo rahoittanut hankkeeseen kuuluvia valmistelevia totkimuksia sekä Portimäon jätevesipuhdistamon rakentamista. Tähän päätökseen, joka koskee Lagoan kunnan toimia, kuuluvat seuraavat tekijät: tekniset hankkeet Carvoeiron rakentamiseksi, viemäriverkon ja puhdistamon tekniset hankkeet Alporchinhos/Porchesin viemäriverkon rakentamiseksi, Ferragudon verkko: nostoputken rakentaminen ja liittäminen Portimäon puhdistamoon. tekniset hankkeet sekä gravitaatio viemärin, ja viiden nostopaikan muodostaman kokonaisuuden VW Edellä mainittuihin teknisiin hankkeisiin tukihakemus Koheesiorahastolle. liittyvistä töistä on tehtävä uusi 6. Tavoitteet Näiden hankkeiden tarkoituksena on kohottaa asukasvastinelukua ja varmistaa jätevesien puhdistaminen nämä jätevedet vastaanottavalla alueella eli Lagoan rannikolla ja Araden altaalla. Barlaventon alueelle suunnitellut toimet mahdollistavat jätevesien puhdistamisesta annetun direktiivin N:o 91/271/ETY säännösten soveltamisen. 7. Tfflflen aikataulu Tekniset hankkeet Rakentaminen Käyttöönotto Aloitus 1. 6. 1995 1. 3. 1996 1. 1. 1998 Lopetus 31. 12. 1996 31. 12. 1997 8. KMstftnnps-hvötvarvio Kustannus-hyötyarvio koskee koko Barlaventon aluetta ja perustou veden laadun parantumisen vaikutukseen paikallisen talouden toimintaan. Tämä vaikutus on arvioitu pääasiassa kustannusten perusteella. Hankkeen sisäisen kannattavuuden aste on 28 prosenttia ja kustannus-hyötysuhde on luokkaa 2,28. 9. Ympäristövaikntusten arviointi Hankkeella on merkittävä osuus taistelussa saastumista vastaan ja alueen pinto ja uimavesien hyödyntämisessä erityisesti Aradessa, joka tällä hetkellä ottaa vastaan puhdistamattomien jätevesien jäämät. Hanke toteutetaan kaukana ekologisesti herkistä alueista eikä sillä ole kielteisiä vaikutuksia ympäristöön. 10. K a n n u k s e tia t u ki (ecuina! Kokonaiskustannukset: 2 081 880 ecua Tukikelpoiset kustannukset (26. 7. 1995 jälkeen): 2 081 880 ecua Tuen osuus: Koheesiorahaston 85 % 1 769 598 ecua toki: 3rn Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta h:o 95/10/61/025 1. Hankkeen nimi: hydrograftsia altaita koskevat suunnitelmat ja kansallinen vesisuunnitelma 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Direccao-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2 Osoite: Rua de Sao Julilo, 63-1100 LISBOA 3. Hankkeen tavtijntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Instituto da Agua 3. 2 Osoite: Av, Almirante Gago Coutinho, 30 - 1000 LISBOA 4. SiiaiDii 4. 1 Jäsenvaltio: Portugali 4. 2 Alue: kaikki 5. Kirvjgis On kyse kokonaisuudesta, johon kuuluvat kansallisen vesisuunmtelman laatimiseen tähtäävät 16 totkimushanketta sekä 15 hydrograftsia altaita koskevaa suunnitelmaa eli 4 kansainvälisiä altaita koskevaa suunnitelmaa (Minho, Douro, Tage, Guadiana) ja 11 tärkeimpiä kansallisia altaita koskevaa suunnitelmaa (Lima, Câvado, Ave, Leça, Vouga, Mondago, Lis, Ribeiras do Oeste, Sado, Mira, Ribeiras do Algarve). Hydrografisten altaiden vesivaroja koskeviin suuimitelmiin liittyvät mtkimukset ovat samantyyppisiä, ja niiden tulisi tuottaa joukko kansalliseen ^esisuunnitelmaan liittyviä tuloksia. 6. Pääasialliset tavoitteet Tutkimuksissa tulee määritellä painopisteet ja tavoitteet hydraulisiin perusrakenteisiin kohdistuville investoinneille, vesivarojen puhdistamiselle ja hyödyntämiselle sekä palautumiselle ja veden laadulle. 2>1U sellaisten Mahdollistaessaan suunnitelmien valmistamisen, joissa otetaan huomioon kurdein vesistön erityislaatu ja kunkin maan alueen dynamiikka ja kehitys, nämä tutkimukset ovat osaltaan erottamaton osa kansallista vesisuunnitelmaa. Tämän tulisi osaltaan varmistaa kaikkien näiden altaiu koskevien suunnitelmien yhdenmukaisuus. hydrograafisia koskevien altaita A_____A 1. 10. 1995 Lopetus 31. 12. 1997 10. Kwtt-mnukwt ia tuki Kokonaiskustannukset: 8 830 961 ecua Tukikelpoiset kustannukset (23. 10. 1995 jälkeen): 8 830 961 Tuen osuus: 85 % Koheesiorahaston toki: 7 506 317 ecua y*& PORTUGALI LIIKENNE W Rahoitostoen myöntämispäätösten olennaisten kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti äav"" Hanke N:o 94/10/65/004 1. Hankren niPii Moottoritieosuus Porto-Aguas Santas 2. Hakemuksesta vastaava e»n 2. 1. Nimi: Direccäo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Osoite: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 Lisboa 3. Hankkeen tfltflFttflF"fäes-» vastaava elin * 3. 1. Nimi: BRISA - Autoestradas de Portugal, s. a. 3. 2. Osoite: Av. Fontes Pereira de Melo, 6-3* - 1000 Lisboa 4. __i__Q_! 4. 1. Jäsenvaltio: Portugali 4. 2. Hallinnollinen yksikkö: Porto, pohjoinen 5. Hankkeen lyhyt ftpvaiK Porto-Aguas Santas 3,5 kilometrin pituisen moottoritieosuuden laajuudeksi tulee neljä 3,5 metrin levyistä ajotietä. laajentaminen, jonka Hanke on yksi vaihe Porto-Valence moottoritiehen suunnitelluista sijoituksista ja siihen kuuluvat myös: - Cruz-Braga tieosuus, joka on saanut koheesion rahoitusvälineestä tukea noin 26 700 000 ecua, ja - 1 80 000 000 ecun sijoituksen vaativa Braga-Valence tieosuus, jonka pitäisi valmistua 1996- 1997 ja johon haetaan koheesiorahaston tukea. 6. PMtivojtlÊêt Tämän tieosuuden laajentaminen parantaa huomattavasti turvallisuutta ja liikenteen sujuvuutta, kun liikenne oli jo vuonna 1993 keskimäärin enemmän kuin 52 0 00 ajoneuvoa päivässä. Tieosuus, joka on osa IPl-pohjoista moottoritietä, tekee mahdolliseksi hittymisen Porto- Wsr~ Amarante moottoritiehen Aguas Santas eritasoliittymän kautta. 7. Tfflrtfn ail. a. anl„ *». •-• Aloitus tammikuu 1993 Lopetus maaliskuu 1995 fi. Kuitannet) jfl tnnfnn arviointi Tällä moottoritieosuudella liikkuu 49 prosenttia TIR-liikenteestä. 9. Apu Enropptm toahiMf «irtmMIff Porto-Aguas Santas tieosuus luttyy yhtenäisenä osana koko Euroopan laajuiseen tieverkostoon. io. ftHfftann. frjifrt fflflnRRgfn KoKonaifflniffffmi^^t 3 595 ooo ecua Hankkeen hyväksymistä edeltäneet kustannukset 150 000 ecua Tukeen oikeutem hffltfflllfflH 3 445 000 ecua t S*fc Koheesiorahastosta annetun asetuksen N: o 1164/94 "mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen Hanke N:o 94/10/65/007 TUNNISTUSLOMAKE Hankkeen 1. uudenaikaistaminen nimi: Beira Alta-III rautatielinjan 2. Anomuksen tehnyt toimielin 2. 1 Nimi: Direcçào-Geral do Desenvolvimento Regional f 2. 2 Osoite: Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 LISSABON 3. Hankkeen täytäntöönpaneva toimielin 3. 1 Nimi: Caminhos de Ferro Portugueses, EP 3. 2 Osoite: Calçada do Duque, 20 - 1200 LISSABON 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Portugali 4. 2 Hallinnollinen alue: Däo, LafÖes, Baixo Vouga, Serra da Estrela, Beira 5. Lyhyt kuvaus hankkeesta Hankkeeseen liittyvät sähköistystyöt, tietoliijcennetyöt sekä automaattisen nopeuden valvonnan (CONVEL) työt. Sähköistys (toinen vaihe) Kahden sähkövedon liikennesyöttöaseman rakentaminen in -Gouveiaan (144,20*8 km) ja Sobraliin (199,600 km). Kahden ajojöhdon rakentaminen Öliveirinhaan (102,358 km) ja Vila Franca das Navesiin (181,827 km). Ajojöhdon asentaminen osuudelle Pampilhosa - Vilar Formoso (202 km) ; olemassa olevien tunneleiden suunnittelu- ja korjaustyöt. Tietoliikenne Sellaisen tietoliikenneverkoston perustaminen, johon kuuluu: - järjestelmät ja laitteistot suoraan rautatieliikenteeseen jaf liikenteen ohjaukseen/valvontaan liittyvien viestintäyhteyksien takaamiseksi; - CP:n (Caminhos de Ferro Portugueses) tietoliikenneverkostoon, jota kutsutaan "hallintoverkoksi", kuuluvien intermodaalisen liittymän piirien ja opasteiden yhdistäminen; - ajastin- ja tahdistusmekanismien sekä verkoston teknisen valvonnan järjestelmän asentaminen; - kaikkien järjestelmien ja laitteistojen sähkönsyöttöverkoston asentaminen; - tietoliikenneverkostoon ja viestintäyhteyksiin tarkoitettujen tiedonsiirtolaitteiden asentaminen osana merkinantojärjestelmää ja CTC:tä; - videovalvonta- ja tiedotusverkoston asentaminen. m Automaattinen nopeuden valvonta (CONVEL) CONVEL-jäfjestelmän asentaminen, mikä käsittää pitkin linjaa ja asemien päälinjoja asennettavat tiedotus- ja merkinantoasemat, jotka välittävät vetoyksiköille tiedon jokaisella rataosuudella sallituista enimmäisnopeuksista. 6. Päätavoitteet Suunnitellut investoinnit ovat olennainen osa Beira Aitan radan liikenteen joka uudenaikaistamishanketta, kapasiteetin nostamisen ja laadun parantamisen, Lissabonin, Porton ja Vilar Formoson välisen matkan lyhentämisen sekä liikenteen turvallisuuden ja järjestelmän luotettavuuden parantamisen linjalla, joka on pääasiallinen rautatieyhteys Portugalin ja Keski-Euroopan välillä. mahdollistaa 7. Töiden toteutusaikataulu Töiden aloitus: 1988 Töiden päättyminen: marraskuu 1996. 8. Kustannus-hyötyarvio Hankkeen sisäinen taloudellisen kannattavuuden astë on 12 prosenttia. 9. Kulut Hankkeen kokonaiskulut: 55 296 000 ecua Kulut kelpoisuusaikaa edeltävältä ajalta: - Edellytykset täyttävät kokonaiskulut: 55 296 000 ecua 3^7 KREIKKA YMPÄRISTÖ C(oo Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta nro 94. 09. 61. 005 1. Hankkeen nimi Ihessalonikin vesihuolto Aliâkmonjoesta 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansantalousministeriö 2. 2 Osoite: Pl. Syntagmatos 10180 Ateena 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Julkisten töiden, aluesuunnittelu-ja ymr>äristörnmisteriö 3. 2 Osoite: Fanarioton 9, 10178 Ateena 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: KREIKKA 4. 2 Alue: Keski-Makedonia 5. ]_uy_t__ Tutkimukset ja konsulttipalkkiot Putken %dentän_nen Aksiosjoesta Sindoksen rjumppuasemaHe Suljetun ortogonaalisen betoniputken rakentaminen, jonka sisämitat ovat 3. 0 x 3. 5 m, kokonaispituus 56 m, virtaus 660 000 rrrVpäivä (I ja II vaihe) ja jossa välillä rx>ikkiliittymiä. Vahingoista paikan päällä, korvaamiseen tarvittava rahamäärä. lunastuksista ja muista aiheutuneiden kustannusten Suodattimien rakentaminen I yksikköön Virtaus 150 000 mVpäivä (I vaiheen I jakso) Putket juomaveden johtamiseksi D3-säiliöstä Divatan rjumppuaseman Langadasin tienikennustyömaalle sekä D3- ja D4-säiliöön. Teräsputkien asentaminen: a) poikkileikkaus D 1700, pituus 3840 m, D3-säiliöstä Divatan pumrjpiiasernalle välillä olevin rx)ikkiliittyrnin b) poikkileikkaus D 1500, pituus 2750 m, Divatan pumppuasemalta D4-säiliöön c) poikkileikkaus D 1500 - D 1300, kokonaispituus 6050 m, D4-säiliöstä Langadasin tielle. Näiden putkien virtaus on 300 000 nrVpäivä; kaikki ovat osa I vaihetta. - Teräsputkiston asentaminen: vahingoista paikan päällä, lunastuksista ja muista aiheutuneiden kustannusten korvaamiseen tarvittava rahamäärä. - Diavatan pumppuaseman todellinen rakenne sekä sähkömekaaniset laitteet ovat osa I vaihetta. - Maa-alue Diavatan pumppuaseman rakentamiseen on lunastettu. - D3-puhdasvesisäiliö rakennetaan suodattimia varten lunastetulle maalle, ja se tulee olemaan osa I vaihetta. - Poisto/ylivuotoputki D2- ja D3-säiliölle tullaan rakentamaan sementistä, putkien läpimitta on 1000, pituus 800 m - D4-säiliö tulee olemaan osa I vaihetta. Sen on suunniteltu lopettavan rnaanlimastuksen D4-säiliön rakentamiseksi lähitulevaisuudessa. Aliakmonin vesijohdon liittäminen eri rakennelmiin (Diavatan säiliö, D2:n länsialueet; Neapolis, Kallimea sekä Touban ja D5-säiIiöt) - Teknisiä tutkimuksia koskeva tarjouspyyntö on julkaistu. Yhteysputken und-staminen/koijaus Aliakmon-Axios-putken AO-, 6A- ja 9A-osuuden korjaarninen ja uudelleen vetäminen, kokonaispituus 8 000 + 9 800 + 7 400 = 25 220 m 6. TimûflÊÊt Varmistaa miljoonan asukkaan Thessalonikille 660 000 m3/päivä vesihuolto, joka tällä hetkellä hoidetaan porakaivojen kautta, mikä on johtanut vakaviin ongelmiin: a) kuivuus on kuluttanut loppuun maanalaisia vesivarastoja vaikuttaen hälyttävästi vesivaroihin ja kasteluun b) liiallinen pumppaus aiheuttaa vajoamia porakaivoalueilla. Cfo2 7. Töiden aikataulu Työn luonne Tutkimukset Päätyöt Toimintavaihe Aloitus Impetus miltei lopussa, jäljellä vain yksi jo aloitettu 1. 9. 1995 1. 8. 1998 - 30. 9. 1996 31. 12. 1998 8. Taloudellinen ja sosiaalinen taBtannus-hyötyarvIo Kustannus-hyötyarvion suhde on >1. Herldcyysmenetelmän soveltaminen näihin arvioihin saa sekin aikaan positiivisen tuloksen. Kannattavuuskerroin 6 %:n ja 8 %:n korkoasteelle vaihtelee näiden kahden arvion kohdalla 0,91 :stä l,47:ään. Sisäisen kannattavuuden aste on 10. 08 % arviolle a) ja 7. 05 % arviolle b). Täytäntöönpanovaiheessa luodaan ensimmäisenä vuonna suoraan 250 työpaikkaa ja täytäntöönpanovaiheessa välillisesti 200. Suoraan toirnmtavameessaluomjentyör>aikkojen määrä on 50. 9. Ympärislfivail-itifiten arviointi - Kyseisen alueen vesivarojen kohentaminen - Hankkeella on myös laajempi vaikutus: a) Kalokhorin alueella, joka vajoaa porakaivoista pumppaamisen vuoksi ja on vaarassa jäädä meren alle. Pintavesikerros on todettu suolaiseksi, ja alue on muuttumassa suolaiseksi suomaaksi. b) Aravison alueella lähdeveden puhdistaminen tulee mahdollistamaan hävinneiden kasvien ja eläinten korvaamisen. c) Thessalonikissa riittävät vesivarat mahdollistavat ympäristön kohentamisen kasviston määrää lisäämällä. 10. Julkisten hankintojen järjestelmä Putken rakentaminen joelta Sindoksen pumppuasemalle Yksikköhintajärjestelmä Ho3 Suodattimien rakentaminen I yksikköön: Kertaeräjärjestelmä, tutkimus, rakentaminen ja tarjousten arviointi Putket juomaveden johtamiseksi D3-säiliöstä Divatan pumppuaseman Langadasin tierakennusryömaalle sekä D3- ja D4-säiliöön: Kertaeräjärjestelmä Aliakmonin vesijohdon Uittaminen eri rakennelmiin (Diavatan säiliö, D2:n Länsialueet; Neapolis, Kallithea sekä Touban ja D5-säiliöt) Kertaeräjärjestelmä Yhteysputken uudistaminen/korjaus Kertaeräjärjestelmä. 11. Kustannukset ja tuki (ecuina! Kokonaiskustannukset 95 127 000 Tukikelpoiset kustannukset 95 127 000 Tuen osuus 85 % Koheesiorahaiston tuki 80 857 950 12. Tulot ja hintapolitiikka Koheesiorahasto seuraaja tutkii kaikkia hankkeesta suoraan johtuvia tuloja sekä hanketta koskevaa hintapolitiikkaa tulevaisuudessa. Koheesiorahasto tulee tarkastelemaan, käyttääkö hankkeen alullepanija kyseisen hankkeen yhteisön rahoituksella rakentamisesta aiheutunutta rahallista voittoa Hankkeeseen tulee liittää ajantasaistettu yleissuunnitelma Thessalonikin suuralueen vedenkäytöstä. Koheesiorahasto tulee seuraamaan tarkasti valvontaa ja vesivuotojen vähentämistä koskevien ohjelmien täytäntöönpanoa sekä Kreikan viranomaisten alueella suorittamia verkkotutkimuksia. Kreikan viranomaisten on tehtävä korkealuokkainen arviointi olemassa olevien hankkeiden tilasta ja tarvittavasta ylläpidosta. Cfo4 Kreikan viranomaisten on asennettava kansainvälisten valvontajärjestelmä suodattimista tulevia liete- ja jätepäästöjä varten. standardien mukainen ^5 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta nro 94/09/61/010 1. Hankkeen nimi Thessalonikin jätevedenkäsittelylaitosten laajentaminen ja täydentäminen, toinen vaihe 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansantalousministeriö 2. 2 Osoite: Pl Syntagmatos 10180 ATEENA *- F-UiM-ttn ffly1nn1^rMn™<n vasfaflVfl »'m 3. 1 Nimi: Julkisten töiden, aluesuunnittelu-ja ynpäristöministeriö 3. 2 Osoite: Amaliados 17, 11523 Ateena. 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: KREIKKA 4. 2 Alue: Keski-Makedonia 5. Kiivjtifi Thessalonikin jätevedenkäsittelylaitosten toinen vaihe Tähän mennessä toteutetut laitokset (ensinimäinen vaihe) ovat syöttöpumppuasema, välppäys, hiekan erotin, ensimmäisen vaiheen laskeutus- ja lietteenkäsittelylinja sekä desinfiointi. - Tutkimukset - Thessalonikin lahden ja pohjasedimenttien laadunvalvonnan tutkimusohjelma, joka kattaa myös lietteen mahdollisen käytön maaduttamalla - Tekninen konsultointi - jo toimivia yksiköitä täydentävien yksiköiden rakentaminen ja käsittelyn jäteveden mereen laskemisen mahdollistaminen. Käsittelyn lisälaitos (toinen vaihe): olemassa olevien laitosten laajentaminen ilmastusaltaat välipumppuasemat lopulliset laskeutusaltaat putki käsiteltyjen jätevesien laskemiseen Thessalonikin lahteen. - Putken maaosuus, kokonaispituus noin 7 920 m, olemassa olevasta laskualtaasta merenalaisen osan laskuun; kyseessä olisi kaksoisputki, poikkileikkaukseltaan 1 500 tai 1 600 mm rakennusaineen mukaan; - Putken merenalainen osa, koostuu kahdesta haarasta, kurnmankin kokonaispituus 2 600 m (mukaan lukien difruusorit); suurin osa putkesta tulee olemaan poikkileikkaukseltaan tulevat olemaan 1 600 tai 1 500 mm rakennusaineen mukaan; diffiiusorit poikkileikkaukseltaan asteittain suippenevia. 6. Tavoitteet Thessalonikin jätevedenkäsittely. Käsittelystä tuleva jäte lasketaan Thessalonikin lahteen. Tällä hetkellä käsitellään ainoastaan pieni osa alueen jätevesistä ja altaiden jätevesistä. 7 Toi(fru qitatmil" Työn luonne Päätyöt Toimintavaihe Aloitus 1996 1999 Lopetus 1999 2000 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyaivio Investointien toteuttaminen tulee olemaan hyödyllistä. Se tulee tuomaan huomattavia välittömiä etuja ja suuren hyödyn. Investoinnin toteuttamatta jättäminen aiheuttaisi vastaavasti poikkeuksellisen vakavia ongelmia Luodut suorat työpaikat: toteutusvaiheessa 100 vuodessa, toimintavaiheessa 5. Luodut välilliset työpaikat: toteutusvaiheessa 10 vuodessa, toimintavaiheessa 2. 9. Ympärisfövaikutusten arviointi Tällä hetkellä on olemassa neljänlaisia saastelähteitä: a) kaupunkien jätevedet ja altaiden jätevedet b) teollisuusjätteet c) juoksutusojat - pumppuasemat d)joet. Teollisuusjätteet tulevat pääosin neljältä teollisuusalueelta: a) Ladagas b) Diavata/EKO c) VIPETH/Gallikos d) Axios. Juoksutusojista Sindos laskee suoraan Thessalonikin lahteen. Muut päätyvät neljälle pumppuasemalle: Itä-Khalastraan, Länsi-Khalastraan, Kleidokseen ja Malgaraan. Kolme pääjokea ovat Axios, Loudias ja Aliakmon. Lukuun ottamatta Aliakmonin-Loudiaksen- Axioksen suiston vesibiotooppia ei alue ole eläimistöltään yleisesti kiinnostava. Kasviston mielenkiintoisia elementtejä ovat erityyppiset kasviplanktonit. Saastepäästöjen vähentyminen tulee vaikuttamaan seuraavilla tavoilla ympäristöön: 1) Thessalonikin lahden ja rannikkoalueen laatu paranee merkittävästi 2) Thessalonikin lahden keskeiset osat kohentuvat rehevöitymisen osalta 3) myrkyllisten jätteiden keruu tehostuu. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) Kokonaisloistannukset 66 080 000 Tukikelpoiset kustannukset (11. 7. 1994 jälkeeni 66 080 000 Tuen OSUUS 85 % Koheesiorahaston tuki 56 168 000 11. Erityisehdot Kreikan viranomaiset huolehtivat Thessalonikin lahden sisä- ja keskiosien veden laadun laajentaakseen tarkasta valvonnasta. Ne ja valvomaan viemäriverkostoa teollisuuspäästöjen laatua. toimiin teollisuusalueen siihen tulevat ryhtymään liittämään ja pyrkivät tarvittaviin Ne tulevat varmistamaan, että toiminta-ja ylläpitokustannukset katetaan asiaankuuluvista tuloista. <K>8 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 94. 09. 61. 11-8 1. Hankkeen nimi Kitheronaksen tunnelin yläjuoksulla olevan Momoksen vesijohdon tukeminen pilarein 2. tfatemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansantalousministeriö 2. 2 Osoite: Pl Sintagmatos - 10 180 Ateena 3. Hankkeen tayläntoonpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Ateenan vesihuolto- ja viemäriyhtiö 3. 2 Osoite: Oropou 156 111 - 46 Galatsi 4. Syainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Keski- Kreikka 5. 1_uyj_£ Hanke, jonka tarkoituksena on Momoksen avovesijohdon tukeminen pilarein ja vahvistus siten, että se vastaa suhteessa olemassa olevaa poikkileikkausta, kostuu seuraavista kahdesta osiosta: 1. esijännitettyjen pilareiden sijoittaminen 0,8 metrin välein 9 550 metrin pituudelle 2. esijännitettyjen pilareiden sijoittaminen 0,7 metrin välein noin 14 800 metrin pituudelle. Sijainti suhteessa vesijohtoon, jolla työt suoritetaan, on seuraava: Sijainti Kokonaispituus (metreinä) Kyseinen välimatka (metreinä) Khrissoksen kanava 3 600 Delfi B:n kanava 1 900 3 150 1 900 V^7 Kyriakionin kanava Elikonaksen kanava Elikonas B:n kanava Thisvis - Ellopian kanava Yhteensä 6. Tavoitteet 2 100 1 060 1 530 14 800 24 990 2 000 1000 1 500 14 800 24 350 Vähentää kanavan vuodot 25 prosentilla (8 prosentista 6 prosenttiin). 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 1995 Lopetus 31. 12. 1997 • 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio Saavutettu hävikin väheneminen tulee säästämään vuosittain suuria määriä vettä, joka muuten hankittaisiin pumppaamalla Uikin vesijohdosta, mikä kattaa sähkövoimaan vaaditut kustannukset. Q YffîpÉifftiifraikÉKten »™™nti Kitheronaksen tunnelin yläjuoksulla olevan Momoksen vesijohdon kanavan seinämien tukemisella pilarein ja yleisellä vahvistuksella ei tule olemaan ylimääräistä valloitusta ympäristöön. Työ kohdistuu olemassa olevaan rakennelmaan eikä vaikuta uusiin alueisiin. 10. r-jstannuteet ja tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: 13 845 000 Tukikelpoiset kustannukset: 13 845 000 Tuen osuus: 85% Koheesiorahaston tuki: 11 768 250 11. Erityislausekkeet Kreikan viranomaiset sitoutuvat laatimaan ja toimittamaan Euroopan komissiolle Ateenan vesihuollon pääsuunnitelman ja riirnittämään projektipäällikön Koheesiorahastosta rahoitetuille Ateenan vesihuolto- ja viemäriyhtiön hankkeille. *tl6 Koheesiorahasto varaa oikeuden tarkastaa työt varmentaakseen niiden yhdenmukaisuuden teknisten määritysten sekä Koheesiorahaston konsulttien antamien teknisten suositusten toteuttamisen kanssa. ku Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien jullcaiseminen KoheesiorabastosU annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti n:o 94/09/61/015-2 i. Hankkeen aintl Kreikan Skydran biologinen puhdistamo ja viemäriverkko 2. Hakemuksestfl vastaava Sllf 2. 1 2. 2 Nimi: Kansantalousooinisteriö Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 3. ffapM«*n tMvtäntöönpaiiosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: DEYA Skydras Osoite: Sisärninisteriö - Stadiou 27, Ateena 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Makedonia 5. Kuvaus 1) Viemäriverkon valnûsniminen a) Ympäristön kunnostus b) Reunusten kunnostus c) Katukäytävien kunnostus d) Viemärien tuloväylät rauutiekiskoilla 2 500m2 5 000m2 2000 m2 1 2) Biologinen puhdistamo 13 652 m2 Maan ostaminen Tutkimus Pumppuasemat Kaupunkiviemärien tulokaivot Jätevedenpumppaus VicmäriyksikkÖ Välppä Hiekanerotin Syötön mittaus 100% 100% 3 1 1 1 2 2 1 Syöttömittari Ilmastus - typerys - typen poisto Saostus, toinen taso Lietteen pumppuasema Pumppuasema - sekoitus Veden puhdistus kloorilla Lietteensakeutus Lietteen kuivaus Pumppuasema Automatisointi Muut laitteita koskevat työt Laitosten koekäyttö 18 kk 00% 6. Tavoitteet Hankkeen tällä vaiheella pyritään saattamaan loppuun jätevedenpoistoverkko sekä rakentamaan biologinen puhdistamo (maan ostaminen, tutkimus ja jäteveden käsittelylaitos). 7. Töiden aikataulu ___m____s_a_____________saaB^^^mammmKammmBmmmMËiBimmm^^amÊmUÊMmÊÊmmmÊmËmmmËmÊammmmammBmmÊmmt Työn luonne Lopetus Aloitus | Päätyöt 1 1. taroinikmita 1995 11 _ 8. Taloudeninen ia sosiaalinen kiistannas-hvtttvarvio 31. joulukuuta 1997 I i Yhteiskunnallinen hyöty. Asukkaiden elämä-laadun ja kansanterveyden yleinen parantuminen. Ajan mittaan taloudellisen kehityksen ja hajauttamisen edistäminen, *H5 9. Vmn-rirtgy-itaitusten arviointi Hanke olisi direktiivin 91/271/EY mukainen, sillä viemärit laskevat Loudiajokeen. Hankkeen tulee täyttää tanunikuussa 1994 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja julkisten töiden ministeriön asetuksessa N:o 91446 määrätyt edellytykset. 10. _fn_t_«ntiil__-t ia tuki feciiinai Tuen Mira: 1830 000 85% Kfth^frrahaifflm tt1^ i5 55 5 0° V/<f Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 94/09/61/017 *. HanRtoen rumt Kreikassa sijaitsevan Kavalan Palion jätevesien poistojärjestelmä ja biologinen puhdistamo 2. Haktamilaasta vastaava elin 2. 1 Nimi: K___antalousn__iisteriö 2. 2 Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena 3. Hanjfteen t_rtäntw. p_nosta vahaava sUtt 3. 1 Nimi: DEYAKavalas 3. 2 Osoite; Sisäasiainministeriö - Stadiou 27 Ateena 4. SHainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4;2 Alue: Makedonia 5. Kuvaus 1. Poistoviemäri 2. Poistopumppuasemat: (a) Pääasemat (b) Sivuasemac 3. Merenalainen poistoviemäri 2 930 m 2 yksikköä 10 yksikköä 400 m 4. kapasiteetiltaan 20 000 ihmistä palvelevan biologinen puhdistamo 5. Fosforin poistoyksikkö Kavalan kaupungin laitoksessa 1 yksikkö 6. Käsiteltyjen jätevesien poistoputki Kavalan kaupungin sisäisessä verkossa 3 000 m 6. laiidîtÊo Hankkeen toisen vaiheen tarkoituksena on Kavalan Palion jäteveden poistojäxjestelmän rakentamisen loppuun saattarninen, Jätevedet johdetaan puhdistamoon, joka rakennetaan samanaikaisesti poistojärjestelmän kanssa. 7. Taidan aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 1. 1995 Lopetus 31. 12. 1997 8. T-londeillntn la ff"dH8n«" kiiBfflnuuj-hvfttY-r^ft Palio sijaitsee 8 km lounaaseen Kavalan kaupungista, ja sen väestömäärä nelinkertaistuu kesäisin turismin takia. Hankkeen tarkoituksena on Palion väestön elämänlaadun ja kansanterveyden parantuminen, mikä puolestaan kehittää alueen ja perusrakenteita, ja pitkällä aikavälillä hajasyoitt_n_j_en. taloutta 9. Ymp-rifitövflilcirtMten arviointi Pallossa ei ole jäteveden poistojärjestehnää. Jätevedet kerätään piilokaivoihin, mikä saastuttaa pohjavesikerroksia. Lisäksi biologisen käsittelylaitoksen toirninta puhdistaa osaltaan merta, johon jätevedet lasketaan. Tämän vuoksi hanke olisi direktiivin 91/271/EY mukainen. Hankkeen tulee täyttää 2. joulukuuta 1993 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja julkisten töiden ministeriön asetuksessa n:o 66717 määrätyt edellytykset. 10. Kustannukset ia tuki (ecninaï KoKon-iisK-Siammteff: i TMCÛ OSUUS' KotosionhMtoTi tuki: 5 146 000 85 % 4 374 100 */6 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien Julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti i. Hankkeen nimi no 94/09/61/026 Toissijaisen jäteveden poistoverkon rakentaminen Kreikan loanninaan. 2. 2. 1 2. 2 H a t e n "1"^ *aiftaava elin Nirni: Kansantalousministeriö Osoite: Plana Syntagmatos -101 80 Ateena 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: DEYA Ioannina Osoite: Sisäasiaixmiinisteriö - Stadiou 27, Ateena 4. suataii 4. 1 4. 2 Jäsenvaltio: Kreikka Alue: Epiroksen alue 5. ________ Jäteveden puistoverkko 38 000 m Sadeveden poistoverkko 18 500 m Kaivot Sähkönjakelukeskus Loka-auton osto Sähköntuotantovälineet 5 800 yksikköä 100 % 100 % 100 % 6. Tavoitteet Hankkeen vaiheen tarkoituksena on saattaa loppuun erillisen jäteveden ja sadeveden poistoverkon rakentaminen. Ufr 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus Lopetus l. t«mnitanita 1995 31. joulukuuta 1998 I 8. T^rnhl"nrn la tffîBla-liT,*n k » * « » ™ * ^ ^ t ™ fo Sosiaalinen hyöty loanninan 56 500 asukkaan kaupungille, joka on Luoteis- Kreikan alueen suurin kaupunki. Asukkaiden elämänlaadun paranmminen ja suuralueen taloudellisten kehitysrnahdollisuuksien kasvu. 9. Ymnäristövaikutusten arviointi Hankkeen tarkoituksena on saastumisen vähentäminen, koska aivan äskettäin jätevedet poistettiin Ioanninassa piilokaivojen avulla, jotka saastuttivat pohjavesiä ja aiheuttivat merkittäviä saasteongelmia Ioanninajärvessä. io. K«itfannilta* ia tuki tavina) Kol. omiTtosMnift-taçt; Turn osuus; Kohmtorghfffltf>n mki' 8940 000 85% 7 599 000 UtS Rahoitustuen myöntämis päätöksen tärkeimpien kohtien jnlkalseininen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti n:o 94/09/61/028 l. Hankkgffl nimi Kreikassa sijaitsevan Korfun jätevesien poistojäijestelmä ja biologinen puhdistamo * Ha^jikMffta vaafraiva ftl<f> 2. 1 Nimi: 1___nsantalousmmisteriö 2. 2 Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena 3. Hanktfeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: DEYA Corfu 3. 2 Osoite: Sisäasiaiiiministeriö - Stadiou 27 Ateena 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue/Joonian saaret 5. Kuvani Jäteveden poistoi-riestelmä 1. 160 - 800 viemärit 2. Tzavroun 1 pumppuasema 3. Kontokalioun 1 pumppuasema 4. Alikon Potamon 2 pumppuasemaa 5. Vedenalainen poistoviemäri 6. Viemärin pumppuasema 7. Vedenalaisen viemärin kaivo Biologinen pyfrJfrttmQ 1. Pengerrys 2. Tie- ja vesirakennustyöt 3. Sähkömekaaniset työt 14 250 m 100 % 100 % 100 % 1 700 m 100 % 100 % 62 % 73 % 78 % ' 6. i____£t§_i U4^ Tämän hankkeen toisen vaiheen tarkoituksena on Korfun kaupungin pohjoispuolella sijaitsevien esikaupunkien poistoverkosto valmisturninen, jolloin sadevedet johdetaan mereen ja jätevedet valmisteilla olevaan biologiseen puhdistamoon, 7. Töiden aikataulu Työn luonne Aloitus Lopetus m—*~mmm——*m^*ÈËËÉam^i*ÊÊm^^^^^ÊÈÊÈÊÊ^miÊÊmÊammÊÊm^mmmmm w»~^*—**i***i^*^^^^^^*^*i^^**———»i^^mmmÉÈÉÈmÊÊmmimm • M _ _ - « - _ _ _ M _ - - _ _ ^ - - - - - - « _ - M - - M M I « II »II» « - « m • •» Päätyöt 1. 6,1995 31. 12. 1997 * Taimi-frllftw ia -Y_. --_l. Kn n ^ " " ™ - ^ ^ »1"^ SogiaaiiTft- ftyötv- Korfun tärkeimpiin kuuluvan turistialueen 36 900 asukkaan elämän laadunjakaiisanteiTcydenparanturninen. Pitkällä aikavälillä jätevesien poismjärjestelmän ja biologisen puhdistamon valmistuminen edesauttaa taloudellista kehitystä ja väestönkasvun edeUyttäznää hajasyoittamista. 9. Ymn-ri-t-^aikiinisten arviointi Hankkeen tulee täyttää 1. kesäkuuta 1993 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja julkisten töiden ministeriön asetuksessa n:o 16125 määrätyt edellytykset. 10. Kustannukset ja tuki («ulna) KoKonalfflniimTiTmkset: Tuan osuus: Kfftewtorahastftn mki: 9 345 000 85 % 7 943 250 ^2o Rahoitustuen irryöntömispffitöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 93/09/61/029-2 9_/ 1. Hankkeen nimi Agrinionin suuralueen jätevederqjuhdistamo 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kartsantalousrninisteriö 2. 2 Osoite: Platia Syntogmatos - 101 80 Ateena *- Hankkeen In^ntööF1!»"1^1 vfflfo»1™ eMn 3. 1 Nimi: DEYAAgriniou 3. 2 Osoite: Sisteiainrninisteriö - Stadiou 27 Ateena 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Länsi-Kreikka 5. ________ Agrinionin suuralueen kapasiteetiltaan 60 000 asukasta palvelevan jätevea^uhdistamon rakentaminen (a) EsikUsittelvlaitteisto Sisääntulon perusrakenteet ja elektromekaaninen laitteisto (nostopimippuasema, välppä - hiekan eroitin, päävirtausmittari, välppälaitteisto jne. ) (b) Biologisen käsittelyn laitteisto Biologisen käsittelyn kahden täydellisen linjan perusrakenteet ja elektromekaaninen laitteisto uiidelle*nkierrätyksen pumppuasema ja lietteen lisäpumppuasema) (c) Desinfiointilaitteisto Perusrakenteet ja elektromekaaninen laitteisto laskeutusaltaista biologisen puhdistamon poistoputkeen ja desinfiointilaitteet) (d) Lietteenkäsittelylaitteisto (desinfiointiallas, virtausmittari, ohituslaitteisto, desinfiointitila (esivalintakaivot, laskeutusallas, ilmastusallas, UU Perusrakenteet ja elektromekaaninen laitteisto lietteen lisäpumppulaitos kuivalietesäiliöon (lietteensakeutuslaitteisto, lietteenkuivauslaitteisto, rakennelmat, suodatusverkosto jne. ) (e) Hallintorakennus (f) Sähköenergialaitteisto (g) Muut vesihuolto, poisto, puiden istuttaminen) (h) Mittaus- ja automatiikanvalvontajärjestelmä (i) Laitteistontestaus (12 kk). laitteistonhuoltotyöt, ympäristön kunnostus, 6. I&oJtteÊÎ tienrakennus, sulkeminen, Hankkeen tarkoituksena on rakentaa ja saattaa käyttökuntoon laitteisto, joka on kuvattu tämän liitteen 5 kohdassa ja josta hyötyvät kyseisen kaupungin 40 000 valdtuista asukasta. 7 Tftifkn aikatan!1! _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ — _ _ _ _ _ _ = — — _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ : S B S s _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ a _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ — _ _ _ _ _ __ Työn luonne Lopetus Aloitus Päätyöt 1. 1. 1995 31. 12. 1996 8. Taloudellinen ja sosiaalinen l_us--inus-liyötyaryiQ Julkinen hyöty 40 000 asukkaan elämänlaadun parantuminen pitkällä aikavälillä alueen asukasmäärän ennustettu kasvu mahdollisuus hajautukseen. 9. Ympfin-tövaikinlBten arviointi Hankkeen taricoituksena on saada aikaan parempi tuotto jätevesien keräämiselle, käsittelylle ja poistamiselle. Näin ehkäistään ympäristön saastuminen ja erityisesti biotooppina merkittävän Trihonidasjärven saastuminen. Hanke olisi direktiivin 271/91 mukainen, sillä käsittelyn läpikäyneet jätevedet lasketaan Acheloosjokeen. Hankkeen tulee täyttää 29. heinäkuuta 1994 annetussa ympäristö-, aluekehitys-ja julkisten töiden ministeriön asetuksessa n:o 342480 määrätyt edellytykset 10. KiBtannutaet ja tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: 4. 675. 410 V22U Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 85% 3. 974. 099 <413 Rahoitustuen nryöntanisrjäätöksen tärkeimpien kohtien jidkateeninen foheesioiahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 nrinisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 93/09/61/029-3 1. H-nfcfceen nimi Pygroksen jätevesien poistojärjestelmä ja biologinen puhdistamo 2. Hatermiksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansantalousrninisteriö 2. 2 Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena X Hankkeen tgytantftönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: DEYAPYRGOU 3. 2 Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27 Ateena 4. Syainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Länsi-Kreikka 5. __!_¥___ 1. Pituudeltaan 3 000 metrin jäteveden sisäinen poistosäiliö 2. Pituudeltaan 3 000 metrin keskusrx>istorjutki 3. Kapasiteetiltaan 50 000 ihmistä palvelevan puhdistamo, joka koostuu seuraavista: 3. 1 Sisääntuloviemäri 3. 2 Sisääntulokaivo 3. 3 Nostolaitteisto 3. 4 Esikäsittely, virtausmittari 3. 5 Ilmastusaltaat 3. 6 Laskeutusaltaat 3. 7 Kloorausaltaat 3. 8 Lietteensakeutus 3. 9 Lietteen kuivaus 3. 10 Lietteen uudelleenkierrätyksen pumppuasema 3. 11 Hallintorakennus 3. 12 Käsittelyputkisto 3. 13 Ympäristön kunnostus 3. 14 Irutetn_«tuuriverkosto 3. 15 Sär_cölaitteet: 3. 16 Mttauslaitteet ja työlaitteisto 4. Pituudeltaan 1 000 metrinen käsiteltyjen jätevesien poistoputki. 6. T__3_i_____ Hankkeen tarkoituksena on (a) laajentaa kaupungissa olemassa olevaa rxnstojärjestelmää ja rakentaa jätevedet puhdistamoon johtava keskuspoistoputki, josta ne johdetaan Alfiosjokeen poistoputkea pitkin, sekä (b) rakentaa Pyrgoksen jätevesipuhdistamo, joka on kapasiteetiltaan 50 000 ihmistä palveleva 7. Ii_____l___J__l__li_U Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 1. 1995 l^Detus 31. 12. 1998 ; 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyörvaivio Julkinen hyöty ilmenee vuosina 1981- 1991 voimakkaasti väestöltään kasvaneen kaupungin 30 000 vakituisen asukkaan elämänlaadun parantumisena. Ehdotetut työt tulevat parantamaan kaupungin asukkaiden elämänlaatua ja vahvistamaan sen asemaa suuralueen maataloustuotantoa täydentävien toimintojen keskuksena. 9. VmpäHstfivflikiitiKten arviointi Hankkeen tarkoituksena on luoda paremmat edellytykset jätevesien keräämiselle, käsittelylle ja poistamiselle. Näin ehkäistään tehokkaasti saastuminen, joka johtuu kaupungin ja suuralueen kasvavasta talouden ja matkailun kehityksestä sekä lannoitteiden merkittävästä käytöstä maatalouden hallitsemalla alueella Hanke olisi direktiivin 271/91 mukainen, sillä käsittelyn läpikäyneet jätevedet lasketaan Alfiosjokeen. Hankkeen tulee täyttää 12. tammikuuta 1994 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja julkisten töiden ministeriön asetuksessa n:o 342480 rnäärätyt edellytykset. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) V2T Kokor-uskustannukset: Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 5. 885. 000 85% 5. 002. 250 w _ M K _w Rahoitustuen niyöntannspäätöksen tänVeimpien kohtien juu\a_sen___9n Koheesioiahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 93/09/61/030 l. Hanl-ton nimi Thivan kaupungin vesihuolto, poistojärjestelmä ja biologinen käsittely 2. Ifaken-iksgsta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansantalousministeriö 2. 2 Osoite: Platia Syntagmatos - 10180 Ateena X Hankkeen fayfantflanpannsta vastaava elin 3. 1 Nirri: DEYA1MVA 3. 2 Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27 - Ateena 4. __jainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Sterea Ellada 5. _______ Thivan vesihuolto - poistojärjestelmä - biologinen käsittely (a) Pituudeltaan 26 000 metrin vesihuoltoverkoston rakentarninen (b) Poistojärjestelmän rakentaminen pituudeltaan 47 400 metrin PVC S41 -putket) (c) Kokonaispituudeltaan 2 000 metrin keskuspoistoputki (d) Kapasiteetiltaan 40 000 asukasta palveleva jäteveo^enpuklistarno, joka koostuu seuraavista: dl. sisäanpurnppausasema d2. esikäsittely: (a) vienréfoeiden sisääntulo ja esikäsittely (b) välppä (c) hiekan erokin sekä vaahdon ja muiden kelluvien aineiden eroitin •v d3. viemäri- ja välprjärakennuksen ilmastus ja hajujen poisto d4. jäteveden biologinen käsittely (a) iLrnastusaltaat jakava säiliö H n- <b) H „ d5. vajoti^ajtgat, toinen taso d6. lietteeriuiKtelleerikierrärys d7. pyörivät filtterit d8. jätevesien desinfiointi d9. lietteenkäsittely (tiivistys - kuivaus). &lta_)_j__t Tämän hankkeen tarkoituksena on: (a) vesmuoltojärjestelrnän järidperäinen hallinta ja vuotojen vähentärninen tiettyjen olemassa olevan verkon parannusten, kcrvausten ja laajennusten avulla (b) rakentaa jäteveden poistojärjestelmä, joka laskee jätevedet rjuheltetarnoon johtavaan kesloispoistoputkeen. i • ifrifiCrH MH-MI1 1'11 Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 1. 1993 lopetus 31,12. 1998 I I fL TalnimVIHnMi ja «naia-Hnen la-rtni^it-hvftlyaivin Sosiaalinen hyöty pararOurninea Asukasluvun kasvujani - Thivan suuralueen vakituisten asukkaiden elämänlaadun Q. Vn^ri«*Bv_ik_-Mgten arviointi Hankkeen taricoituksena on luoda parempi järjestelmä poistovesien ja sadeveden keräämiselle ja poistamiselle, mikä johtaa ympäristön saastumisen tehokta__iyaan valvontaan, lïanke on yhteisön direktiivin 271/91 mukainen, sillft käsittelyn läpikäyneet jätevedet johdetaan lopuksi Ylikijärveea Hankkeen tulee täyttää 25. toukokuuta 1994 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja julkisten töiden rninisteriön asetuksessa määrätyt edellytykset ia _________JaJiIdi___0 ((21 Kokonaiskwtenniilffffîr: Then orani*** Koheesiorahaston tuki: 17. 228. 000 85% 14. 634. 800 ms Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen Nio 1164/94 mukaisesti no 94/09/61/031-1 1. H-wlflfffT frteni Jätevesien poistojärjestelmä Ksylokastrossa H a K W 1l k M g ta vastaava elin Nimi: KarisantalousministeriÖ Osoite: Platia Syntagmatos - 1 01 80 Ateena' Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin Nimi: Ksylokastron kaupunginvaltuusto Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadion 27, Ateena 2. 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 4. Sijainti 4. 1 4. 2 Jäsenvaltio: Kreikka Alue: Peloponnesos 5. I_U__J"_I Paineviemäri • Keskuspumppuasema Välipumppuasema Keskuspumppuaseman mekaaniset laitteet Välipumppuaseman mekaaniset laitteet Neljän kaivon mekaaniset laitteet Poistoverkko Putkien hankinu liittymät - tarvikkeet Asfalttipäällyste 1980 m 4 5% 45 % 30%, 30% 30 % 2 500 m 2 500 m 1 000 yksikköä 15 000 m2 6. Ia___itÊ£_ Hankkeella pyritään saamaan valmiiksi jätevesien poistoverkko, jota pitkin vedet kanavoidaan Enviregin rahoittamaan kaupungin biologiseen puhdistamoon. 7. Tvldep aikatavJu Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 1. 1995 1 Lopetus 31. 12,1996 1 — 8. Taloudellinen li snsMinqi Kuirtannw-liY^-Yaryto Ksylokastro sijaitsee lähellä merta, ja se on matkailijoiden suosiossa kesäkuukausina. Kaupungin vakituinen 6 000 asukkaan lukumäärä viisinkertaistuu kesäisin. HankkeeUa pyritään parantamaan kaupungin infrastruktuureita ja sen asukkaiden ja matkailijoiden terveyttä. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Jokin aika sitten alueella ei ollut minkäänlaista jätevesien poistoverkkoa. Jätevedet laskettiin pieniin yksityisiin piilokaivoihin, jotka saastuttivat rannikkoaluetta. Alueen ympäristöongelmat ratkaistaan rakentamalla poistoverkko, johon Intetään puhdistamo. 10. KiyJM»akMt ja tuki fecuinai KoKrniai-ta«fttnwK. et: 447 000 Tuen OSUUg: 85 % Koheesiorahaston tuki: 379 950 *H Rahoitustuen myöntäinispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti n:o 94/09/61/031-2 1. ffankRyn nimi Kre-kassa sijaitsevan Kiatönin kaupungin vesihuolto ja jätevesien poistojärjestelmä 2. 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 W-lrgmiiltffi|ft- v-<fiflvg j [n Nimi: Kansan_Uou5_ai_isteriö Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena ff„nklri*n täytäntöönpanosta vastaava alin Nimi: Kiatönin kaupunki Osoite: Sisäministeriö - Stadien 27 Ateena 4. Sijainti 4. 1 4. 2 5. Jäsenvaltio: Kreikka Alue: Peloponnesos Kuvaus 1) Jätevedenpoistoverkko: - Poismviemärin rakentaminen 3 000 m - Pumppuasema 40 % 2) Vesihuoltoverkosto - Vedenkeruuviemärin r-to__aminen 23 000 m • Vedenkeruuallas 1 yksikkö 6. :i_B___t___ Koheesion rahoitusvälineen myöntämällä yhteisöavustuksella on rakennetm keskusviemäri ja jätevesien lisäpoistoverkko. Tässä valheessa hankknen tavoitteena on rakentaa toinen viemäri, jonka kautta jätevedet johdetaan V32. Enviregin rahoittamaan biologiseen puhdistamoon, sekä laajentaa kaupungin vesihuoltojärjestelmän parantamiseksi tarvittavaa vesihuoltoverkostoa. 7. Widen aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus Lopetus 1. tammikuuta 1995 31. joulukuuta 1996 _______B__B_S_SB———s_-_s__-_amamàmi*^B^Mmasssa^mmB^a*mmim^mmÊi^Bac^MaÊÊia*ÊamimÊÊKmmmmmm^mmam 8. Taloudellinen la sosiaalinen ta Kiatönin kaupunki sijaitsee lähellä merta, ja siellä käy paljon matkailijoita kesäkuukausien ailcanä. Kaupungin asukasluku (9 000) viisinkertaistuu kesäisin. Hankkeella pyritään parantamaan perusrakenteita sekä edistämään alueen asukkaiden ja matkailijoiden terveyttä, 9. Ympfir-n^vaikut-sten arviointi Alueella ei vielä vähän aikaa sitten ollut minkäänlaista jäteveden poistoverkkoa. Jätevesien poisto tapahmi piilokaivojen kautta, jotka saastuttivat alueen ja rannikkoalueen pohjavesiä. Hankkeella pyritään ratkaisemaan ympäristöongelmat. 10. Kustannukset la tuki (ecuina) KoK9na^sh^sîTTln^lfggt• TUffl Qg-Us: 1 663 628 85% Koheesiorahaston tulri: 1 414 084 433 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti ________________________________ N:o 94/09/61/032 1. ffflilKkeen nimi Jäte- ja sadeveden poistaminen Veriassa Kreikassa. 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Kansantalousministeriö 2. 2. Osoite: Platia Syntagmatos - 10180 Ateena 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1. Nimi: DEYA Veriä 3. 2. Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27, Ateena 4. Sijainti 4. 1. Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2. Alue: Makedonia 5. Kuvaus Jäte- ja sadeveden poistoverkko, jonka pituus on 47 000 metriä. 6. Tavoitteet Tämän hankkeen osan tarkoituksena on (a) kerätä kaupungin jätevedet keskusviemäriin ja siirtää ne jätevesipuhdistamoon, (b) kehittää nykyistä jäte- ja sadeveden poistoverkkoa korvaamalla sen tietyt osat sekä laajentamalla tätä verkkoa kaupungin niille alueille, joilla sitä ei vielä ole. 7. Töiden aikataulu Työn luonne ____•_?_______! Aloitus Lopetus Päätyöt 1 päivä tammikuuta 1995 31 päivä joulukuuta 1999 IfiVf 8. Taloudellinen ia sosiaalinen kiistonnn^hvotvarvio Veriä on Tessalonikin jälkeen toinen kaupunki, jolla on suurta merkitystä Makedonian alueen taloudelliselle ja hallinnolliselle kehittymiselle. Verian alueella on (maataloustuotteiden) teollisuutta, joka työllistää melko suuren määrän asukkaita etenkin kesällä. Hankkeesta on selvää yhteiskunnallista hyötyä, koska sen tarkoituksena on parantaa 39 619:n asukkaan elämänlaatua ja kansanterveyttä ja pitkällä aikavälillä alueen taloudellista ja rakenteellista kehittymistä. 9. Ymp-ristövaikutusten arviointi Kaupungin sadevedet johdetaan Tripotamos-jokeen ja sieltä T66-ojaa pitkin Aliakmonas-jokeen ja sen jälkeen mereen Kiidin alueella, jota on suojelm vuodesta 1989 RAMSAR-sopimuksella. Tämän vuoksi hankkeen olisi oltava direktiivin 91/271 mukainen. 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset 4 245 033 Tuen osuus 85 % Koheftsjorafraston tuki 3 608 278 &r Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien Julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ E _ B _ _ B _ _ _ _ _ a _ B B H B B B B B H-• n B a m M H B S H B — _ • O HM n:o 94/09/61/033-1 1. H a n k in nimi Jätevesien poistojärjestelmä Parraksessa Kreikassa 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Kansantalousministeriö Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: DEYA Parras Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27, Ateena 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Peloponnesos 5. Kuvaus Jäteveden poistoverkko 56 140 m Sadeveden poistoverkko 37 450 m Viemärit 13 820 m Vedenpoistokaivojen rakentaminen 710 yksikköä Vedenpoistokaivojen puhdistaminen 7 900 yksikköä Pumppuasemat 10 yksikköä 6. Tavoitteet Hankkeella pyritään saamaan valmiiksi jäte- ja sadeveden poistojärjestelmä Patxaksen kaupungissa. w 7. Töiden aikataulu Aloitus 1. 4. 1995 Lopetus 31. 12. 1999 8. Taloudellinen ia sosiaalinen knstannus-hvötvarvio Hankkeella pyritään parantamaan asukkaiden elämänlaatua kaupungissa, joka on Länsi-Kreikan kulttuurillinen ja yliopistollinen keskus. Kaupungin rannikkoaluetta kehitettyy lisäksi nopeasti, mikä johtaa alueen taloudelliseen kehittymiseen kauppa- ja matkailutoiminnan lisääntyessä. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hanke on direktiivin 91/271 mukainen, sillä se vähentää Parraksen lahden jo melko vakavaa saastumista. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) Kokoimiskustannukset: 32 100 000 Tuen osuus: 85% Knhffgjnrflfrayfnn tu)ri: 27 285 000 m Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 94/09/61/037-2 1. *f. Iflfrftftt" nimi' Kreikassa sijaitsevan Xanthin viemäriverkkoon liittyvien töiden loppuun saattaminen 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 Nimi: Karisantalousrninisteriö Osoite: Platia Syntagmatos • 10180 ATEENA Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin Nimi: DEYA Xanthi Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27, ATEENA 4. Siiaintj 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Traakia 5. Kuvaus Poistoviemärit Valvontakaivot Vesihuoltoverkostot Sadevesiverkostot Vesihuoltokaivot Päällystys asfaltilla Kaoikiveys 19 500 m 220 yksikköä 19 000 m 4000m 100 yksikköä 75 000 m2 2 700 m2 6. T. vQfttect Hankkeen tarkoituksena on rakentaa osa poistojäijestedmää Xanthin kaupungin esikaupunkialueille. Hanke on erikoislaaniinen, koska sen tarkoituksena on laajentaa hieman melko kapeiden katujen poistoveikkoja ja sen jälkeen tarvittaessa muuttaa jonkin verran vesihuoltoa ja sadevesien poismjäxjestelmää ottaen huomioon, että katujen kapeuden vuoksi on mahdollista rakentaa vain yksi kaivo veden poistoa ja vesihuoltoa varten. Tämä hanke on jatkoa (toinen vaihe) jo vuonna 1993 aloitetulle hankkeelle. Sen tarpeellisuus on ilmeinen, jotta viemäröiritijärjestclmä toimisi täydellisesti ja moitteettomasti. uw 7. Tffidun aikataulu Työn luonne Aloitus Lopetus Päätyöt 1. tammikuuta 1995 31. joulukuuta 1995 8. Taloudellinen ia sosiaalinen kiistannus-hvötvarvio Xanthi on Xanthis-nomoksen hallinnollinen ja talouddlinen keskus, jolla on hyvät mahdollisuudet kehittyä taloudellisesti ja teollisesti. Kaupungin poismjäijestelmän valnustuminen parantaa i__rastruktuuria ja esikaupunkien 40 000 asukkaan elämänlaatua sekä väestön ja työvoiman pysymistä alueella, mikä vaikuttaa myönteisesti alueen kehittyrniseen. 9. YmPfri$tvY_-Kutu,3ten grvjototi Hankkeen tarkoituksena on kaupungin viemärö__tijärjestelmään liittyvien töiden loppuun saattaminen ja järjestelmän Inttäminen jo toimivaan puhdistamoon sekä Xanthin vesihuollon parantaminen. 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) KoKonaisK-Sttnnukset: Tuen osuus: folieesioratoslon. tuM; 1993 355 85 % 1 694 352 m°\ Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 94. 09. 61. 039 1. Hankkeen nimi Uuden kaatopaikan rakentamisen loppuun saattaminen Patraksessa 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansantalousministeriö 2. 2 Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Patraksen kunta 3. 2 Osoite: Sisäasiainministeriö, Stadiou 27, 101 83 Ateena 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Länsi-Kreikka 5. _______ Uuden kaatopaikan rakentamisen loppuun saattaminen 42 % Vanhan kaatopaikan kunnostus 100 % 6. Tavoitteet Ympäristönsuojelu. Jätteiden valvomattoman hautaamisen ongelman ratkaiseminen. ,mw 7. TflWtn flftMflff1" Tydn luonne Paatyot Aloitus 01. 01. 1995 Lopetus 31. 12. 1997 8. Taloudellinep ia sosiaalinen kii^flnni^hvötvaryio Toimintakulujen korvautuminen saaduilla tuloilla. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Ympäristön ja väestön terveyden suojelu jätteiden valvomattoman hävittämisen aiheuttamilta haitoilta. Elämänlaadun huomattava parantuminen. 10. KJIFrtflHlUPfc** ja tuki (ecuina) Kokonaisku^nfiukset: 2 576 000 Tukikelpoiset fogtgnmftset (27. 07. 1994 jälkeen): 2 576 000 Tuen osuus: 85 % ^frjTfffrrnfrti™1 TOM- 2 180 600 VM Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 94/09/61/043 !• Hflnlckfl>n ni*"i Jäteveden puhdismslaitoksen turistialueella rakentamisen loppuun saattaminen Thessalonikin 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansantalousministeriö 2. 2 Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Thessalonikin viemäröintijärjestö 3. 2 Osoite: Tsimiski 98 - 546 22 THESSALONKI 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: KESKI-MAKEDONIA 5. Kuvaus Jäteveden puhdismslaitoksen rakentamisen loppuun saattaminen. Allasviemäröinti Tulovirtaus Erottelukammio Ensimmäisen vaiheen saostusallas Ilmastusallas Kokoojat, joilla säädellään virtausta toisen asteen saostukseen Toisen vaiheen saostusallas Desirifiointilaitteisto Lietteen uudelleenkierrätyksen pumppuasema Lietteen sakeutos Sakeutetun lietteen pumppuasema 21 % 46 % 16 % 5 % 2 % 74 % 9 % 29 % 18 % 32 % 18 % ^ 2- Lietteen mädättämö Kuivatus Siiviläpumppuyksikkö Hallintorakennus Työskentelytila, konetila Ala-asema, pari Käsittely ja siiviläputkisto Vedenhankinta ja kastelujärjestelmät Tien päällystys, maisemointi, aidoitos, sadeveden keruu Apulaitteet ja laboratorio Ulkovalot, valaistosjohdot Yleiset maatyöt, täyttömaa Valvontakeskus ja välineet Koekäyttö Toiminta Poistoputki Alueen istutukset Lisävarusteet 6. Tavoitteet 29 % 25 % 10 % 5 % 2 % 73 % 38 % 95 % 76 % 58 % 20 % 13 % 76 % 100 % 100 % 2 % 100 % 100 % Yhdentoista kunnan kaupunkijätteen käsittely, alueen puhdistaminen ja Thessalonikin lahden suojelu. 7. Töiden aikataulu I Työn luonne I Työt Aloitus 1. 1. 1995 Lopetus 31. 12. 1996 8. Taloudellinen ia sosiaaijnen kii^nnus-hvötvarvio Koko hankkeen työllistävä vaikutus: Hankkeen aikana: suoraan 8 henkeä välillisesti 2 -3 henkeä Täytäntöönpanon aikana: suoraan 135 miestyövuotta välillisesti 45 miestyövuotta. 9. Ympäristövaikutusten arviointi ¥13 Ympäristönsuojelu ja kansanterveys. Thessalonikin lahden suojelu. Hankkeen on oltava ympäristöministeriön päätöksessä 13059/19. 11. 1992 määrättyjen ympäristöä koskevien edellytysten mukainen. 10 ^»ittfflmntfKffrt to tffM f«*njnfli Kokonaiskustannukset: 2 743 000 Tiikikelpoiset kustannukset (27. 7. 1994 Jälkeen) 2 743 000 Tuen osuus: ftofieesioraMston tuki: 85 % 2 331 550 *m Rahoitostoen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o. 1164/94 mukaisesti Hanke n:o 94/09/61/046 1* "flUF^frll HIHII Rhodoksen kaupungin jätevesipuhdistamo. 2. ffrömvfrststa vastaava, ebn 2. 1. Nimi: Kansantalousministeriö 2. 2. Osoite: Platia Syntagmatos, 10180 Ateena, Kreikka 3. H a n k in täytäntöönpanosta vastaava alin 3. 1. Nimi: DEYA RHODOS Osoite: Stadiou 27, Ateena, Kreikka - Sisäasiainministeriö 4. Sijâfflîi 4. 1. Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2. Alue: Aigeianmeri - Dodekanissan "nomos" 5. _______ Kaupungin jätevesipuhdistamon rakentaminen. Toteutettavat työt 1 päivän tammikuuta 1995 jälkeen ovat seuraavat: 6 maansiirtotyöt 3 sisäänmenokaivo biologinen asteikko 77 maapohjan lopullinen laskeutuminen 74 75 desinfiointi 13 pumppauslaitos 57. 12 esikäsittely 41. 69 laskeutuminen/ilmastus 45. 19 poistotyöt 97 lietteen käsittely 98. 36 veden poistaminen 100 automatisointi 100 tilojen kunnostaminen 98. 03 rakennus 100 koulutus 46. 35 laitteet ^ 6. Tavoitteet Veden poistoverkon ja kaupungin jätevesipuhdistamon rakentaminen. 7. Töiden aikataulu Aloitus Lopetus 1 pnä tammikuuta 1995 31 pnä joulukuuta 1996 Tflto"#Wn<?n jft yWPffaHfffî kn^nnn^hY^tYflnîO Yleishyödyllinen - kansanterveyden parantaminen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Saastumisen vähentyminen. Hankkeen vaiheiden on täytettävä alueiden muutoksista ja julkisista töistä 15 päivänä helmikuuta 1994 tehdyssä ympäristöministeriön päätöksessä N:o 68625 määrätyt vaatimukset. 10. ^"^nnnkggt ja tuki (tuhatta ecua! Kokonaiskustannukset: 7 770 000 Tuen osuus: 85 % Koheesiorahaston tuki: 6 604 500 ty*6 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti ___•_—•____—__—__•—__—___—_——___——_—_____——___•_——_____—_—_____——______•_________ Tiivistelmä hankkeesta n:o 94. 09. 61. 047 !• Hjykjfe^p nimj Zakynthoksen jätehuollon jäljestäminen rTifcnmikiwarta vastin* elin Nimi: Kansantalousministeriö Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena 2. 2. 1 2. 2 3. Hankkeen tfYttBtiKfqpMiO-ta •aflMYa elin 3. 1 3. 2 Nimi: Zakynthoksen hallintoalueiden ja kuntien jätehuoltopalvelujen liitto Osoite: Sisäministeriö Stadiou 27, 101 83 Ateena 4. safaiaä 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Joonian saaret 5. ________ I_-päisemättöxnien kalvojen asettaminen Pengerrystyöt kalvon suojakerrosta varten Biokaasun poistoputkien ja lauhteen kokoojaputken käyttöön ottaminen Lauhteen tiivistämiseen liittyvän k___ivointij_ijestelmän käyttöön ottaminen Lauhdepumpun hankkiminen ja ascntaminen Siltavaa'an hankkiminen ja asenuuninen Kulkutien kunnostus Kulkutien asfaltointi 2 km:n pituudelta Jätteiden peittäminen Ympäristöön sukuttaminen Päällyksen tiivistäminen» täyttö ja istutukset Lauhteiden ja biokaasun hallintaan liittyvät työt Aikaisemniin jätteiden polttamiseen käytetyn jätteiterjpolttouunin entisen sijoituspaikan suunnittelu ja ympäristön suunnittelu 20 miljoonaa drakhmaa maksavan säiliöauton hankkiminen Läpäisemättömyyden kokonaislaadun valvonta Q4V 6. I___3it__ei Ympäristön, suojelu luvatonta jätteiden levittämistä vastaan Zakynthoksessa. 7. Tvid. n ajfeatwrfu H__________B-_-___*-__—•——«aiwmKmamEa**aailKÊniaiÊ*Ê*m*W99mÊKmu*a*ammm^mUÊWmmam^^mama^mmm**mEZA Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 1. 1995 Lopetus 31. 12. 1996 8. Taloudellinen la wriaallnen hnstagnu>hvftY_n1o Tulojen ja tounintakustannusten välinen hyvitys Työpaikkojen luominen välittömästi täytäntöönpanovaiheen aikana: 22 miestyövuotta Työpaikkojen luominen välittömästi toimintavaiheen aikana: 4 työpaikkaa Työpaikkojen luominen välillisesti: - täytäntöönpano vaihe: 6 - toimintavaihe: 2 9. Ympärlst<fr-j-^ustep arviointi Ympäristön suojelu ja kiinteistä jätteistä aiheutuvan saastumisen vähentäminen. Uudet huoltomenetclmät. 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) KotoP^tasAaniittKsct: 1 060 000 Tukikelpoiset tais_. TMuJcsct (27. 7. 1994 jälkeen): 1060 000 ]__a__£_-tti: 85% Koheesiorahaston tuki: 901000 SW Rahoitostoen myöntämispäätösten olennaisten kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke N:o 94/09/61/048 a-___-_-___-—-__-_-___k_--H-_L Igumemtsan kaupungin viemäröinti ja biologinen puhdistos 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Ministry of National Economy 2. 2. Osoite: Pl. Syntagmatos, 10180 Athens 3. Hankki n toteuttamisesta vastaava elin 3. 1. Nimi: Ministry of the Interior / Municipality of Igoumenitsa 3. 2. Osoite: Stadiou 27, Athens 4. SiiaMi 4. 1. Jäsenvaltio: KREIKKA 4. 2. Alue: EPIRUS 5. Kuvaus 1. Hanke 94/09/61/048: Igumemtsan kaupungin viemäröinti ja biologinen puhdistos - Viemäriputkiston rakentaminen: - gravitatiivinen: pituus 2150 metriä - poisto: pituus 2160 metriä Kaksi pumppausyksikköä, joiden teho on 2x25+50 kW Jäteveden puhdistamoja 27 000 asukkaan tarpeeksi Vedenalainen poistoputki (pituus: 225 metriä) Viemäriverkosto (toinen): 48 kilometriä Vuoden 1994 määrärahat käytetään viemäriverkoston ja ulkoisen viemäriputken rakentamisen aloittamiseen. m<\ 6. Tavoitteet Jätevesien yhtenäinen hallinta. Viemäriverkoston ja jätenveden puhdistamon laajentaminen. 7. Töiden aikataulu Töiden luokitus Aloitus Lopetus Päätyö 1 tarnmikuuta 1993 31 joulukuuta 1997 8. Taloudellisten ja sosiaalisten kustannusten ja hyötyjen arviointi Yleinen merkitys; elämän laadun parantaminen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Ympäristön suojelu jäteveden keräämisen avulla. Terveyden suojeleminen. Tämä on erityisen tärkeää, koska Igumenitsasta on kaavailto yhtä tärkeimmistä kauttakulkukaupungeista tultaessa Kreikkaan tai poistuttaessa sieltä. 10. Kuftflnnukset ja tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset 11 099 Tukeen oikeutetut kustannukset ( Tuen määrä Koheesiorahaston tuki 9. 43 [Jos on kysymys tuottavista investoinneista: :n jälkeen) Kokonaiskustannukset Tukeen oikeutetut kustannukset ( Tuen laskemiseksi huomioon otettavat kustannukset (tulojen vähentämisen jälkeen) Tuen määrä Tukil :n jälkeen) hm Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien Julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti n;o 94/09/61/049 l. Hin____e_a___mi Skiathoksen jätevesien poistojäijestelmä 2. 1 Nimi: K___san__lousmi_isteriö 2. 2 Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena 3. 1 Nimi: DEYA Skiathou 3. 2 Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27 Ateena 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Magnisiasin nomos 5. Kuusia Jätevesien poistoverkosto. Sadevesien poistoverkosto Valvontakaivot 6. l_____t_fit 6 100 m 2 850 m 195 kappaletta Hankkeen, josu on käynnissä sen toinen vaihe, on yleisesti tarkoitus saada rakennettua Skiathoksen Icaupunkiin jäte- ja sadeveden sisäinen poistojärjestelmä. lisäksi tarkoituksena on rakentaa jätevesiveikkoon liittymiä, jotta tietyt kaupunginosat voidaan yhdistää jätevesien poistojäijestelmään. 7. TWtll -"--*-""' tm—mmmmmmaawmWÊWÊWmÊm————••___________p______________w__-----_______|__P___^ Työn luonne Aloitus Lopetus _ _ _ _ __ _ _ — — _ — — _ — —_ 1 —————i i ————— —» - — » — _ • _ « — — « _• _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _i Päätyöt 1. 1. 1995. 31. 12. 1997 _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ « _ — - - - - - _ - _ — _ — _ _ _ P — H — ~ H^ vri g T-lniin»1Hn*n fr «-d--hn«n kii«t-nnn^hyftfvar-in Sosiaalinen hyöty kaupungin 22 000 hengen väestölle (elämänlaadun ja kansanterveyden paranmminen) Lisäksi hankeen tulee osaltaan edistämään biologisen puhdistamon asetettujen kriteereiden mukaista järkiperäistä toiinintaa, sillä sinne johdetaan tällä hetkellä erittäin saastunutta jätevettä. 9. Ympftr_rtöY_-kytWffl arvjojnti Kyseisen hankkeen töiden ympäristövaikutukset ovat positiivisia, sillä ne edistävät osaltaan alueen vedenalaisten kaivojen saastottarnan pohjavesikerroksen puhdistumista sekä. alueen merellisen ympäristön suojelua. 10. KiirtaniifinKt ia tuki (ecuina) Koh-wiorahaffton tuki: 2 354 000 2000900 ikCi Rahoitustuen niyöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti n:o 94/09/61/049-1 1. Wankkg»n nimi Jätevesien poistojärjestelmä Karditsassa Kreikassa. 2. l-ak-muks-sta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Kaiisantalousrriinisteriö Osoite: Platia Syntagmatos -10180 Ateena 3. T¥. nkka*n täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: DEYA Kaidhsa Osoite: Sisäasiainministeriö - Stadiou 27, Ateena 4. Sijainti 4. 1 4. 2 Jäsenvaltio: Kreikka Alue: Thessalia 5. Kuvaus Jäteveden poistoverkko 62 000 m Sadeveden poistoverkko 22 000 m Jäteveden pumppuasema B! 1 Pumppuaseman A! laajentaminen - ajanmukaistaminen 1 Mekaanisten varusteiden hankinta 2 yksikköä Poistomenetelmää koskeva tutkimus 100 % Vx3 6. Tavoitteet Kyseisen hankkeen toisessa vaiheessa pyritään saattamaan päätökseen (a) jäteveden poistoverkko ja (b) sadeveden poistoverkko sekä rakentamaan pumppuasemat ja miden xziekaaniset varusteet» jotta nykyisen biologisen puhdistamon toiminta olisi tehokasta jä tarkoiti__se_muk_ista. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 1. 1995 ' Lopetus 31. 12. 1997 I 1 8. Taloudellinen la sosiaalinen kiistannus-hvatvarvio Kaupungin väestö lisääntyy erittäin nopeasti ja ennusteiden mukaan ennen vuotta 2000 asukasmäärä on 51 000, josta 46 000 on kaupungin vakituisia asukkaita. Hankkeella edistetään kansanterveyden paranemista sekä pitkällä aikavälillä alueen taloudellista kehittymistä sekä hajauttamista. 9. Ymn_ristov_dkutusten arviointi Hankkeella pyritään saattamaan päätökseen erilliset jätevesien ja sadevesien poistojärjestelmät, jotta Mega- ja Pinios-joen saastuminen pysähtyisi. Tältä osin hanke olisi direktiivin 91/271/EY mukainen. Hankkeella pyritään myös poistamaan suuren väestönosan käyttämät piilokaivot; jotka saastuttavat pohjavesiä. 10. MffP»?»^^n n i l l r s e t! 4 300 000 Tuen osuus: 85% Kohccsiorahaitton tuki: 3 655 ooo * rY Rahoitustuen myöntämif päätöksen tärkeimpien kohtien julkaisemin ien koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti I I 1. W»nkk*«i nimi n:o 94/09/61/054-1 Jätevesien poistojärjestelmä ja biologinen puhdistus Kozanissa 2. Hakumnksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 a. 3. 1 3. 2 4. Nimi: K___s____lou_ministeriö Osoite: Platia Syntagmatos -101 80 Ateena HanKftffin -flvffintWnp anosta •artaaya elin Nimi: DEYA Kozani Osoite: Sisäministeriö - Stadion 27 Ateena suaioti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Makedonia 5. Kuvaus Vesihuolto - Jätevesien poistnfarjffifg|ffl*j - Jäteveden poistoverkko - Vesihuoltoverkko - Keslcuspoistoviemäri - Vedenkeruiiallas - Pumppuyksiköt - Kaukovalvonta- 53 520 m 46 140 m 18 000 m 2 500 m5 2 yksikköä Veden johtamiseen käytetyn purnprjuaseman viestintäjärjestelmä 1 yksikkö ^sf Biologinen, p_h_ifl_m,Q - Veden sisääntulo - Vesivoimala - Hallintorakennus - Fosforinpoisto - Sisäiset viemärit - Kaivot - Autom. jälkiasema - Ilmastus - typen poisto - Pemsrakennetyöt ja -laitteisto 1 yksikkö 1 yksikkö 1 yksikkö 1 yksikkö 1 yksikkö 1 yksikkö - JäUrisaostus - Alueen kunnostus - Lietteen uudeUeenkierrätyksen ja poiston pumppuasemat - Lietteen tuvistäminen - kuivaus - Desinfiointi - Koekäyttö 24 kk 6. Tsï_it_e__ Tämän vaiheen tavoitteena on Kozanin kaupungin vesihuoltoverkon ja jäteveden poistoverkon valmistuminen sekä biologisen puhdistamon rakentaminen. 7. Ttttöffl ajkataul. Työn luonne Päätyöt Aloitus Lopetus I 1. tarnjnikuuta 1995 , 31. joulukuuta 1997 8. Taloudellinen ia soriaalfnen knsfannus-hvötvarvk) •Kozani on IJinsi-Makedonian suuralueen keskus. Kaupungin syaôntialueella on runsaasti îuskohMesiintymia, minkä vuoksi alueen taloudellinen kehitys on ollut erittäin nopeata. Hankkeen tarkoituksena on parantaa asukkaiden elämänlaatua sekä perusrakenteita, jotta hajautus olisi tulevaisuudessa mahdollista. tf-r^ 9. YmpärtrtflYa-Kutttrtffl arrtolntl Hanke olisi direktiivin 9. /271/EY mukaineh, sillä kaupunkiviemärit tyhjentyivät Polyfitoujärveen ja Aliakmonajokeen. Hankkeen tulee täyttää 31 päivänä tammikuuta 1994 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja julkisten töiden ministeriön asetuksessa N:o 66630 määrätyt edellytykset. 10. Kustannukset ta ftikl fwuina) ^W N8^^ Tufinosuuj: 13 890 000 85% KoheçgJOPteStoft t__j: 11 806 500 afff Rahoitustuen nryöntän__pä_ttöksen tärkeimpien kohtien juikaiseninen I-oheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 nutaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o ^09/61/055-3 1. Hankkeen nimi Yiannitsän jätevesien poistojärjestelmä ja puhdistamo 2. HatemuJgesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansantalousrninisteriö 2. 2 Osoite: Platia Syntogmatos -10180 Ateena X Hankkeen •äyröntftftnpannsta vastaava riin 3. 1 Nimi: DEYA YIANNITSON 3. 2 Osoite: Sisäasiainniinisteriö - Stadiou 27 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Makedonia 5. __jy__fi 1. Pituudeltaan 880 metrin keskusputken rakentaminen. 2. Pituudeltaan 2 100 metrin jäteveden poistosäiliön (tulvien ehkäisy) rakentarninen. 3. Kapasiteetiltaan 35 000 ihmistä palvelevan biologisen puhdistamon rakentarninen. Puhdistamo koostuu seuraavista: 3. 1 Esikäsittelylaitteisto 3. 2 Biologisen käsittelyn laitteisto 3. 3 Desinfiointilaitteisto 3. 4 Lietteenkäsittelylaitteisto 3. 5 Hallintorakennus 3. 6 Sähköenergiarakennus 3. 7 Nfuut työt 3. 8 Mittaus- ja valvontajärjestelmät, automatisaatio 3. 9 Toiminta 12 kuukauden ajalta. 6. 1____tt__t on tarkoituksena Hankkeen i_kentaminen jätevedenpuhdistamon saartaminen toimintakuntoon 5 kohdassa kuvatulla tavalla Poistojärjestelmä jaetaan kahtia siten, että sadevedet ohjautuvat (tulvien ehkäisy) ja lasketaan Louviasjokeen, kun taas jätevedet ohjautuvat keskusviernärin kautta jätevedenpuhdistamoon. jäteveden poistoverkoston sekä 7. ________a_a_-iihi Työn luonne Päätyöt Aloitus 1. 1. 1995 l^rjetus 31. 12. 1998 8. Taloudellinen ja sosiaalinen l_«(ajmug-hyötyaivio Tämän hankkeen tuoma julkinen hyöty, sekä keskipitkällä aikavälillä 25 000 Yiannitsén kaupungin vakituisen asukkaan elämänlaadun parantuessa että pitkällä aikavälillä talouden kehittyessä ja hajauttamisessa, on erittäin tärkeää. 9. Ymrtiristövajtaiftpfcn arviointi Hankkeen tarkoituksena on luoda paremmat edellytykset jätevesien keräämiselle, käsittelylle ja poistamiselle saastumisen tehokkaasti ehkäisemiseksi. Hanke olisi yhteisön direktiivin 271/91 mukainen, sillä käsittelyn läpikäyneet jätevedet johdetaan Yannitsan altaaseen, josta ne lasketaan Loudiasjokeen. Hankkeen tulee täyttää 14. marraskuuta 1994 annetussa ympäristö-, aluekehitys- ja julkisten töiden ministeriön asetuksessa määrätyt edellytykset. 10. r_js-uinuteet ja tuki (ecuina) KokonaislftlStanriuto Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 3. 703. 000 85% 3. 147. 550 VJ*) Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien jullcaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 1. ffa^^y1 f l l f wl n:o 94/09/61/064 Kreikassa sijaitsevan Livadian vesihuolto ja jätevesien poistojäijestelmä 1 Hakttn«k«i?ffta ^«frara filin 2. 1 Nimi: Kansaxttalousm__isteriö 2. 2 Osoite: Platia Syntagmatos -10180 Ateena 3. ffankKfoi t_Yt_ntvvnp-po6ta vastaava elin 3. 1 Nimi: DEYA Livadia 3. 2 Osoite: Sisäasianministeriö - Stadien 27 - Ateena 4. stains! 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2,Alue: Sterea EUada 5. Kuvaus i. Vç-ita-ote a) viemärit b) altaat c) Chilian alueen pumppuaseman uudelleenrakentaminen ja uudena&aistaminen d) Odlian pumppuaseman porakaivot 21 000 m 640 m3 1 osa 1 osa 1 osa 2. Jätevesien poiflQi-lie. teLmft a) jätevesiviemärit b) liittymät c) sadevesiviemärit d) järjestelyt vastaanottavassa joessa 6. lavoittttl 45 000 m 2 000 osaa 15 000 m 450 m Tämän hankkeen tarkoituksena on kaupungin vesihuoltoverkoston ja jätevesien poistojärjestelmän valmiiksi saattaminen sekä sadvesien johtamisen joen tätä varten kunnostettuun osaan, jotta vältetään tulvat kaupungissa ja sen suuraluella. 7. Töiden fljjf?fr-»i" • • • • • • _ - _ - - - - _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ B I _ _ _ _ H _ _ _ _ - - - - _^ Työn luonne Aloitus Päätyöt 1. 1. 1993 Lopetus 31. 12. 1999 8. Taloudellinen la sosiaalinen knstannns-hvörvarvio Sosiaalinen hyöty -19 000 Livadian vakituisen asukkaan elämänlaadun parantuminen ja mahdollisuus kehittää pidemmälle hallinnollisia ja matkailuun liittyviä perusrakenteita, 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeen tarkoituksena on vesijohtoverkoston ja sadevesien sekä jätevesien poistojärjestelmän hyödyntäminen, minkä seurauksena alueen juomaveden laatu paranee sekä Livadian asukkaiden elämänlaatu kohenee. Ajanjaksona 1981 - 1991 kaupungin väestömäärä kasvaa 6,3 prosentilla, koska Livadia on alueen hallinnon, maatalouden ja kaupan keskus ja turistien matkallaan turistikohteisiin kuten Delfiin käyttämä läpuoilkupaikka. 111 Kqfrflnniilfm i? tuKi fmlna) Kokonai-cust-mniksct: _ _ _ _ _ _ _ _ * _ w _ >* Kohccsioraliaston tuki; 9400 000 85 % 7990 000 Ui Rahoitustuen myöntän_kp_ätösten tärkeimpien kohtien Julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 1. ff anhKnn nimi n: 94/09/61/066 Tyrnavosin viemäriverkko Ja sadeveden keräilyverkko Kreikassa. 2. HffkgmilkMfflta vastaava elin 2. 1. Nimi: Valtiovarainministeriö 2. 2. Osoite: Platia Syntagmatos -10180 Ateena 3. 1 Nimi: DEYA Tyrnavou 3. 2 Osoite: Sisäministeriö - Stadiou 27, Ateena 4. Sjiainä 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Thessalia 5. ________ Jätevesien viemäriverkko 31 500 Sadeveden viemäriverkko 10 000 Valvontakaivoja Liittymiä Kahden pumppuaseman rakenne Punmpuasemien sähkömekaaninen laitteisto Sulkulaitteisto 900 yksikköä 2 340 yksikköä 2 yksikköä 2 yksikköä 1 yksikkö 6. Igvo_____ Hankkeen tämän vaiheen tavoitteena on rakentaa koko Tyrnavosin kaupungin tarpeet tyydyttävä jäte- ja sadeveden viemäriverkko. 7. Töiden alkataiilu Hi^. Työn luonne Aloitus Lopetas Päätyöt l. tanunitaiuta 1995 31. joulukuuta 1998 8. Taloudellinen la soriaallnen kusfanniM-hvötvarvio Sosiaalinen hyöty on melko huomattava, koska hankkeen avulla varmistetaan alueen 12 000 asukkaan dämänlaadun ja kansanterveyden parantaminen, mutta sillä edistetään myös perusrakenteiden tasapainoista ketattämistä ja pitkällä tähtäimellä myös taloudellista kehitystä ja hajauttamista. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Tyrnavosin kaupungilla ei ole tähän mennessä ollut jäte- ja sadeveden viemärijärjestelmää. Viemäreinä toimivat syrjäiset kaivot, jotka ovat saastuttaneet pohjavesikerrosta. Lisäksi saastuminen uhkaa yhä vakavammin kaupungin keskustaa, joka on melko tiheään asutm. Koska kaupunki lisäksi sijaitsee tasaisella alueella, sadeveden viemäröinti on vaikeaa, minkä vuoksi kaupunki on jäänyt kaksi kertaa tulvan alle, vuosina 1935 ja 1972. Tähän hankkeeseen kuuluvat työt edistävät osaltaan näiden ongelmien ratkaisua. 10. g"Mr"llll"c* fft tMteg f-*----» KoKoTMiffKustannulfflct 6 785 000 Tuenpsuu. 85 % Kohcesioratoion p_tt 5 767 250 «TÉ3 Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kestien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 09. 61. 003 1. _________L__mi Khanian vesihuolto 2. H-kcn-t-ksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansantalousministeriö 2. 2 Osoite: Pl. Syntagmatos 10180 ATEENA 3. Hanld-een tflytfintfiftnpanngta vastaava din 3. 1 Nimi: Khanian vesihuollon ja puhdistuksen kunnallisyritys 3. 2 Osoite: AV. de Kydonias, Khania 73100 4. Sjj-inti 4. 1 Jäsenvaltio: KREIKKA 4. 2 Alue: KREETA 5. _______ A, TOTEAMUKSET 1. Pienikokoisiin säiliöihin liittyvät mtkimukset ja 2. Olemassa oleviin tarjouspyyntöasiakirjat (pumppuasemat, säiliöt ja verkostot (suuret rakenteet + sal-cörnekaaninen laitteisto) verkon automatisoinnin, laajennusten ja paremman valvonnan mahdollistamiseksi liittyviä muutoksia koskevat tutkimukset laitoksiin 3. Verkon tarjouspyyntöasiakirjat laajennusta ja putkien korvaamista koskevat tuddmukset ja 4. Laitosten valvomoita koskevat tutkimukset ja tarjouspyyntöasiakirjat. B. TYÖT <#>? - Vesijohtoverkoston uudenaikaistamiseen ja järkiperäiseen hallintaan tähtäävät välineet (virtausmittarit, kloorijaamien mittaamisen käytettävät laadullisten parametrien mittarit, painemittari, paineenmittausvälineet,. ) - D. E. Y. ACH:n osuus tietokoneissa ja ohjelmistoissa (verkot, AUTO CAD, project, Coreldrawjne. ) - Jakelujärjestelmän automatisointi SCADA-järjestelmän asennuksella (keskusasema, paikallisasemat, yhteydet, automatisointivälineet, olemassa olevien perusrakenteiden muutokset, lisämateriaali, pumppuasemien ja säiliöiden laitteisto, autorr^isoirnattoman laitteiston korvaaminen), sähkömekaanisten laitteiden parantaminen, valvomoiden rakentaminen keskusaseman käyttöön ottamiseksi Pituudeltaan 14 000 metrin olemassa olevan verkon korvaaminen tai uudistaminen Venttiilien ja kokoojakaivojen asentaminen tai uudistaminen verkon toiminnan parantamiseksi. Pituudeltaan 10 000 metrin pääverkon asentaminen Pituudeltaan 32 000 metrin sivuverkon asentarninen Kahden tilavuudeltaan 6 500 m3 säiliön rakentarninen lisälaitteineen (venttiilit, putket, klooraus, klooraus- ja valvontalaitteisto) Tilavuudeltaan 2 000 m3 säiliön rakentarninen lisälaitteineen Tilavuudeltaan 1 000 m3 säiliön l^entarninen lisälaitteineen 1 000 m3 tilavuuden lisääminen yhteen säiliöön Ayan pumppuaseman ja Vanten säiliöt yhdistävän 8 000 metrin putki lisälaitteineen ja muutoksineen (venttiilit, kokoojakaivot jne. ) niiden yhdistämiseksi olemassa olevaan verkostoon Toisesta järjestelmästä saadun veden mekaaninen suodatus. 6. I_Q_____t Tämän hankkeen tarkoituksena on olla taloudellinen ja hallinnoida vesivaroja järkiperäisesti liittyen juomaveden laadun ominaispiirteiden parantamiseen. Päätavoitteena on juomaveteen liittyvän määrällisen ja laadullisen ongelman sekä jakeluun liittyvän ongelman ratkaisu. Khanian vesihuollon ja puhdistuksen kunnallisyrityksen tietojen mukaan kaupunki kärsii lomakuukausien aikana 30 % alijäämästä, joka kasvaa yhä. tktr 7 Tftiften aikatauli1 Työn luonne Tutkimukset Päätyöt Aloitus 1. 1. 1996 1. 1. 1996 opetus 31. 12. 1996 31. 12. 1999 K Taloudellinen ja sosiaalinen kustannns-hyörvaivio Tutkimuksen aikana luodut työpaikat: suoraan 18 välillisesti 80 Täytäntöönpanon aikana luodut työpaikat: suoraan 2 välillisesti 10. Vesijohtoihin liittyvät investoinnit takaavat riittävän vedenjakelun Khanian kaupungin väestölle ja riittävät palvelut matkailun vedentarpeisiin. Kaudelle 1999 - 2014 arvioidut vesivarasäästöt ovat 13 414 992 m3 juomavettä. 9. Ymnäristnvaikiitusten arviointi Vesijohtoverkon vahvistaminen ja vuotojen pysyvä valvonta johtavat kaudella 1999 - 2015 13 414 992 m3:n vesivarasäästöihin. Tältä kannalta ehdotettu hanke on Euroopan unionin vesivarojen säästämisen ja järkiperäisen hallinnan tavoitteiden mukainen. Kyseinen hanke säästää myös osaltaan vesivaroja Khanian alueella, joka on kohdannut myös sateiden vähenemiseen liittyviä vakavia ongelmia Veden laatu tulee parantumaan. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) Kokonaisloistannukset 5 524 000 Tukikelpoiset kustannukset n. 3. 1995 jälkeeni 5 524 000 Tuen osuus 85 % Koheesiorahaston tuki 4 695 400 MM~ Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 95. 09. 61. 11-10 l. ffankton nimi Ag. Dimitrios -pato - rakenteiden sähkömekaaniset laitteet Evinos-Mornos-tunneli - sähkömekaaniset laitteet 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Kansantalousministeriö Osoite: Pl. Syntagmatos 10180 ATEENA 3. Hankkien täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: Julkisten töiden ministeriö Osoite: Amaliados 17 115 23 ATEENA 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Länsi-Kreikka 5. Kuvaus Laitteet, jotka asennetaan Ag. Dimitrios -padon alatason poistoaukolle, erityisesti: a) laitteet alatason poistoaukon tunnelia varten h) laitteet alatason poistoaukon sulkuportin kammiota varten c) laitteet 1 m3/s juoksutusta varten d) laitteet padon valvontarakennusta varten e) tulevaisuudessa pieni vesivoimala « 6. Tavoitteet Tämä hanke mahdollistaa Ag. Dimitrios -padon sekä Evmos-Momos-tunnelin toiminnan. m 7. Töiden aikataulu _______________________________________________________________________________ Työn luonne Tutkimukset Päätyöt Toiminta Aloitus marraskuu 1995 kesäkuu 1996 Lopetus huhtikuu 1996 lokakuu 1997 marraskuu 1997 tai joulukuu 1997 S. Taloudellinen fo «osi^ncn kngtannns-hvotvarvio Kustannus-hyötysuhde on 1. Hankkeen luomat työpaikat: suoraan täytäntöönpanovaiheessa: 40/vuosi välillisesti täytäntöönpanovaiheessa: 10/vuosi suoraan toimintavaiheessa: 15 välillisesti toimintavaiheessa: 12 9. Ympäristövaikutusten arviointi 10. Kustannukset ia tuki (ecuina) Knkn^islni^nnuk-set: 9 300 000 T u M w i s et JmstanmiKsef (264Q. 19?? jafteen) 9300000 Tuen osuus: 85% Koheesiorahaston tuki: 7 905 000 11. ErityisedeUytykset Kokonaiskustannuksia voidaan muuttaa ainoastaan neuvoa-antavan ja koordinointikomitean käsityksen mukaan tai myönnetyn sopimuksen perusteella. Sähkömekaanisia laitteita koskeva sopimus lähetetään koheesiorahastolle. *b«l Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta nro 95/09/61/043 1. __U_____IJ____ Thessalonikin turistialueen puhdistaminen, toinen vaihe 2. Haken-Asesta vastaava elin 2. 1 Nimi: YPETHO 2. 2 Osoite: Pl. Syntagmatos 10180 ATEENA 3. rfankteen ttyffint^npanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: THESSAIX)NIK1N PUHDISTOSJÄRJESTÖ 3. 2 Osoite: Tsimiski 98 - 546 22 THESSALONIKI 4. __j_i__i 4. 1 Jäsenvaltio: KREIKKA 4. 2 Alue: Keski-Makedonia 5. __uy____ 28 000 metrin viemäreiden ja 6 pumppuaseman rakentarninen Thessalonikin turistialueelle. * *• ____B______U__-___-t Puhdistus- ja biologisen käsittelyn töiden täydentäminen Thessalonikin turistialueella kokonaistoimivuuden takaamiseksi - alueen puhdistaminen - Thessalonikin lahden kohentaminen - matkailun tehostaminen - viljelyn ja kalastuksen tehostaminen. <ffc 7. Töiden aikataulu ___________________—_________=____—__________________ Työn luonne Aloitus Päätyöt 1. 1. 1996 Lonetus 31. 12. 1998 _ _ _ _ _ _ _ _ _ = B =mS S S _ _ _ — = - _ _ _ - — — _ _ B S S = _ _ _ _ _ _ ! S _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ •• 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio Vaikutus työllisyyteen: rakennusvaiheessa: luodaan 150 suoraa ja 20 välillistä työpaikkaa työpaikkaa. toimintavaiheessa: luodaan 4 suoraa ja 500 välillistä Sisäisen karinattavuuden aste: 5,2%, kulujen/hyödyn suhde: 1,046. 9. Ynyäri-tövaikiiMPtfn arviointi - Alueen puhdistaminen - Thessalonikin lahden kohentaminen - Yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesien käsittelystä annetun direktiivin 91/271 ja pintavesien laadusta annetun direktiivin 75/440 kanssa. Hankkeen rakentamisvaiheen aikana 13059/19. 11. 1992 yrnpäristörajoituksia. on noudatettava ympänstöministeriön päätöksen 10. Kustannukset ja tnld (ecuina) Kokonaiskustannukset 8 696 000 Tukikelpoiset kustannukset (1. 9. 1995 jälkeen) 8 696 000 Tuen osuus 85 % Kohmiorahaston tuki 7 391 600 VH K R Ë J X K KA T T X W\TMT7 IiXXlvCiNNË Uïl- Rahoitustuen myöntämispäätösten olennaisten kohtien julkaiseniinen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti I. HANKE IN:o 93/09/65/001 94/09/65/021,025,026 Lentoliikenteen nykyaikaistaminen. TAVOITTEET JA KUVAUS: n ) Kahden tutkayksikön hankinta ja asentaminen Thessalonikin ja Rodoksen kansainvälisille lentokentille. Kahden kansainvälisille lentokentille. tutkayksikön hankinta ja asentaminen Iraklionin ja Korfun Kolmen pitkän kantaman tutkan (SSR) hankinta ja asentaminen. n i eruoliikenteeseen liittyvien jakamiseen tarkoitetun järjestelmän aikaansaaminen. tietojen keräämiseen, käsittelyyn ja JÄSENVALTIO: Kreikka HANKKEEN TOTEUTTAMISESTA VASTAAVA ELIN: '. i'keiirieministerio - siviili-ilmailuliikenne > S UA IN H: Attiki, Kreeta, Thessaloniki, Rodos, Korfu «v* ESTOIN riKLSlANNDKSET: -< ^. »naiskustannukset: 38 387 550 äkeen oikeutetut kustannukset: 32 387 550 •"JIDEN -*. lk* I Al. i LU: -Aloitus: - Lopetus: 1. 7. 1994 31. 12. 1998 i f N N E-1TV Tli Kl: (85 prosenttia) •t HEI. LISTEN JA SOSIAALISTEN HYÖTYJEN ARVIOINTI: •f : -H uv lavissa oleva tili <3 m KANNATTAVUUS: Taloudellinen kannattavuus: Hanke on EUROCONTROLin vahvistamien vaatimusten mukainen. * > </ Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 93. 09. 65. 004 1. Hankkeen nimi "IGOUMENITSAN UUSI SATAMA" 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Kansantalousministeriö Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: YPECHODE Osoite: Char. Trikoupo 182, Ateena ~« £2^J£B___9_I 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Ipiros 5. ________ Igoumenitsan suunniteltujen rakennustöiden tarkoituksena on tarjota nykyaikainen satama, joka kykenee palvelemaan maan luoteisväylää käyttäviä matkustajia ja aluksia vuoteen 2020 asti. Uutta satamaa käytetään ulkomaanliikenteeseen. Työ sisältää seuraavat osa-alueet: a) Rakennetaan noin 760 m:n pituinen satamalaituri ajoneuvoja kuljettavien alusten laituriin kiinnittymistä varten. Satamalaituri rakennetaan nykyisestä satamasta etelään. Uusi ja vanha satama sijaitsevat noin 300 m: n päässä toisistaan. Rakennetaan viisi aluetta, jotka voivat palvella aluksia samanaikaisesti. Kukin kolmesta ensimmäisestä alueesta palvelee yhtä alusta. Seuraavat kaksi aluetta palvelevat kahdesta neljään alusta niiden koon mukaan. Kaikki alueet voivat palvella yhtä aikaa enintään seitsemää alusta. M l* Kiinnitrymislaituri rakennetaan solukkoisista nostoponttoneista. Alueen maakerrosten pehmeyden vuoksi laitetaan ponttonien perustusta varten halkaisijaltaan 600:n puristettuja sepelipaaluja eri ristikkoihin ja tehdään keinotekoinen maankuivatuskanava painumisen nopeuttamiseksi. Uusien rakennustöiden eteläpuolelle on varattu tila tulevia junalauttarakennelmia varten. b) Luodaan uusi maa-alue satamalaiturin taakse. Alue on kokonaisuudessaan 20,5 hehtaaria, josta 13 hehtaaria kuuluu satama-alueeseen (valvottu ja aidattu alue), ja sen ulkopuolelle jäävät 7,5 hehtaaria varataan ajoneuvojen pysäköintiin ja teitä varten. Tarvitaan seuraavat infrastraktuureihin liittyvät työt: vierriärijärjestelmä ja yhteys olemassa oleviin viemäritienimpuihin veden- ja sähkönjakelu, puhelinlinjat jne. alusten kiinnittymislaitureille ja kaikkiin maalla sijaitseviin rakennuksiin sisäiset tiet; alueet, jotka palvelevat monia tarkoituksia maanpuoleisella satama-alueella; sataman sisääntuloväylät sähkövalaistus ja palonsammutus. c) Rakennetaan sataman toimintaa varten tarvittava rakennus, toisin sanoen rakennukset matkustajien palvelemista varten, katetut tarkastusalueet, toimistot ja pienet sivu/varastoalueet satama-alueen pääsisäänkäyntien yhteyteen. Matkustajien palvelemiseen tarkoitetun päärakennuksen ala on 4 000 m2, ja sataman kahden portin luona sijaitsevien katettujen tarkastusalueiden ala on 5 000 m2. d) Hankkeen ensimmäinen vaihe sisältää 100 metrin pituisen ja 12 metrin levyisen satamalaiturin rakentamisen. e) Hankkeen toinen vaihe sisältää kaikki a, b ja c kohdassa tarkoitetut työt, lukuun ottamatta d kohdassa tarkoitettuja töitä. 6. Tavoitteet Kreikan ja EU:n välisen, Italian kautta tapahtuvan meriliikenteen ja yhdistetyn liikenteen kehuttaminen Tämä hanke liittyy "VIA EGNATLAn rakentamiseen", joka tulee muodostamaan maan itä-lä__i-kulkuyhteyden. H%i •_-_---______---__Bt_-----__a__l-____t Työn luonne Suunnittelutyöt Maanosto Päätyöt Aloitus Tammikuu 1993 Tammikuu 1993 Tammikuu 1993 Lopetus Lokakuu 1995 Joulukuu 1996 Joulukuu 1999 Toiminnallinen vaihe osittain joulukuusta 1998 alkaen 8. Taloudellinen jfl «-vHpalin^ k^pnnn^hvtttvarvin Sisäinen kannattavuuden aste on 3,66 %. Sosiaalis-taloudellinen tuottoaste on 21,5 %. 9. Ympftrist^yaikutu^ep anlpfatf Hankkeella on ympäristövaikutuksia. Ministeriön päätöksessä N:o 66586/5. 11. 1993 vahvistetut ympäristöä koskevat edellytykset muodostavat osan hankkeen tavoitteista. 10. Kiistanmikwt ia tuki (ecuina) Kn|fOi-ti„taM-ifinnhet? Tukikelpoiset knstannn-set M. 1. 1003 jällreeirt (6. 7. 1995 jälkeen) YHTEENSÄ Tuen Mtemfoesga, hwmiQQn 9t?tut Jrosfännyfrset (tulojen vtotëmisen jfillfeen): Tuen osuus: 85 % Koheesiorahaston tuki: 52 110 000 3 682 000 48 428 000 52 110 000 41 688 000 35 434 800 tfl* Rahoitustuen myöntämispäätösten tärkeimpien kohtien julludseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke N:o 93. 09. 65. 009 ja 94. 09. 65. 009 1, Hankkeen nimi KAKSIRAITEISEN RAUTATIELINJAN RAKENTAMINEN EVAGELISMOSIN JA LEPTOKARYAN VÄLISELLE RATAOSUUDELLE 2. Hakemuksesta vastaava toimielin 2. 1 Nimi: Ministry of National Economy 2. 2 Osoite: Syntagma squ. , Ateena 3t Hankkeen tflytantöttnpanpsta vastuussa oleva toimielin 3. 1 Nimi: OSE 3. 2 Osoite: Karolou 1-3, Ateena 4, Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: KREIKKA 4. 2 Alue: LARISA-PIERIA 5. Kuvaus 1. Uuden kaksiraiteisen nopeakulkuisten junien rautatielinjan rakentaminen rataosuudelle EVAGELISMOS - N. PORON, pituudeltaan noin 24 km. Aloituskohta on km 375, lähellä Evagelismosin pysäkin paikkaa olemassa olevalla linjalla. Uusi linja kulkee olemassa olevan linjan länsipuolella ylittäen uuden Ateena-Thessaloniki- valtatien (300 metrin silta) ja Piniosjoen (250 metrin silta) ja seuraa Tempilaakson pohjoispuolta olemassa olevan rautatielinjan yläpuoleUa ja yhtyy olemassa olevaan linjaan Rapsanin asemalla (km 387). Tätä yhteensä 12,1 km pitkää osuutta koskeva työaikataulu sisältää maanrakennustöiden lisäksi vähäisiä teknisiä yksityiskohtia ja (edellä mainitut) kaksi suurta siltaa (valtatien ja Piniosin ylittävät sillat), 4 km pitkän Tempin tunnelin, neljä pienempää tunnelia (jotka rakennetaan louhimalla ja kattamalla) yhteensä 1 km, neljä yli 20 m pitkää rautatiesiltaa ja kaksi ylikulkuväylää. Paikallisteiden korjaustyöt on myös luettu mukaan. im i tao. suutta koskevat suunnittelun yksityiskohdat: kaarevuussäde on vähintään 4000 m ! ätä ia kaltevuuskulma enintään 1,4 prosenttia. Uusi linja kulkee Rapsanin asemalta (km 387) km 399:ään tasaisella maalla ja maanrakennus töiden tarve on vähäinen. Näiden töiden ja vähäisten teknisten yksityiskohtien lisäksi aikataulu sisältää Kaksi yli 20 m pitkää rautatiesiltaa, neljä ylikulkuväylää paikallisteille sekä paikallisteiden korjaustöitä. On syytä huomata, että osuutta km 387 - km 393 koskevat -autatielinjojen perusrakennetyöt on jo toteutettu vuosien 1989 - 1993 tukikehyksestä. Suunnittelun yksityiskohdat tälle km 387:n km 399:n väliselle osuudelle: vaakatasoinen kaarevuussäde on vähintään 3000 m ja kaltevuuskulma enintään 1,4 prosenttia. Hankkeeseen sisältyy myös kaltevuuksista, erillisistä risteyksistä ja tieverkon jälleenrakenta- nisest* sekä tarpeellisista pakkolunastuksista tehtävät mtkimukset. ,. Iiuden kaksiraiteisen nopeakulkuisten junien rautatielinjan rakentaminen rataosuudelle Nea Poron-Leptokaria, pituudeltaan noin 11 km. Y v H/nuadi< olemassa olevan rautatielinjan km 399:stä, johon tätä edeltävät kaksiraiteisen insai- ^Remiustyöi päättyvät. Uusi "UJ. H kulkee tiheään rakennettujen ja asutettujen Platamonasin ja Ag. Pantelemonasin • «lueidm läpi 4,5 km pitkässä tunnelissa (km 0+900:sta km 5+400:aan). \ miiiM M Kt;ia se iculkee tasaisella maaperällä olemassa olevalle Leptokarian asemalle, johon tr,. -Mn- päättyy <km 11+350). Uusi tunnelin päästä alkava, rautatielinjan kanssa •',. 1-IM •Iinamen tie rakennetaan lähes rataosuuden koko matkalta (yhteensä 9 km) tieverkon «••*nausce^ vnteydessä. aikatauluun sisältyy myös seitsemän yiikulkuväylän rakentaminen rataa risteäviä teitä varten ana rakennetaan yhteensä 5,5 km) alueen yhteyksien säilyttämiseksi merenrantaan, sillä «. y. scosä »n erittäin suosittu matkailukohde. Kok< rataosuudella rakennetaan seitsemän tieliikennesiltaa ja kuusi rautatiesiltaa sekä uusi Platamonasin asema rataosuuden aloituskohtaan. Hanke käsittää myös kaikki tarpeelliset mtkimukset ja pakkolunastusten loppuunviemisen. 3 Bnsmimäinen vaihe kattaa kaikki 16 päivänä joulukuuta 1993 tehdyssä ministeriön päätöksessä N:o C(°3)3980/2 tarkoitetut työt, jotka ovat: ! • 1 utKiniukset RATAOSUUS KM 399 - KM 410 (PLATAMONASIN ALUE) * MIHÎ mksia vhteensä 250 000 ecun arvosta. m 2. Perusrakenteet RATAOSUUS KM 375 - KM 381,4 Maanrakennus- ja rakennetöitä yhteensä 1 650 000 ecun arvosta. RATAOSUUS KM 381,4 - KM 387 (TEMPIN ALUE) Maanrakennus- ja rakennetöitä yhteensä 7 000 000 ecun arvosta. 4. Toinen vaihe kattaa kaikki a ja h kohdassa esitetyt työt c kohdassa esitettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta. 6. Tavoitteet ATEENAN JA THESSALONIKIN välisen rautatielinjan uudenaikaistaminen ja matkaan kuluvan ajan vähentäminen 2-3 tunnilla. 7. Töiden toteutusaikataulu Työn luonne Hankkeen suunnittelu Maan osto Päätyöt Toiminnallinen vaihe Aloitus 1993 1994 1996 2000 Lopetus 1996 1997 1999 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Hanke on kannattava. Sisäisen kannattavuuden aste = 7,5 prosenttia. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeella ei ole merkittäviä ympäristövaikutuksia. Ministeriön päätöksellä N:o 91336/19/11/1993 asetetut ympäristöä koskevat ehdot kuuluvat hankkeen tavoitteisiin. 10. Kustannukset ja tuki (ecuina) Kokonaiskulut Tukikelpoiset kustannukset (1. 1. 1993 jälkeen) (13. 7. 1994 jälkeen) YHTEENSÄ Tuen osuus 85 % 251 400 000 11 400 000 240 000 000 251 400 000 Koheesiorahaston tuki 213 690 000 t{W Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 1. Hanke N:o: 93/09/65/032 94/09/65/032 Inddionin sataman IV+V terminaalin töiden loppuunsaattaminen Luonne ja lyhyt kuvaus: Iraklionin sataman IV+V terminaalin töiden loppuunsaattaminen. Seuraavat työt on suunniteltu: I Selvitykset II Satamatvöt a) 130 metriä pitkän laiturin päällysrakenne b) uudet pituudeltaan 720 metrin ja syvyydeltään -15 metrin mittaiset laiturit terminaalin ympärillä c) terminaalin maalla täyttäminen 87 000 m2 d) sataman tiettyjen sisäosien ruoppaus Edellä mainitut työt vastaavat määrällisesti noin 990 000 m3 kaivauksia, kaikkiaan 589 000 m3 täyttömaata, 96 000 m3 erilaista louhostäytettä, 780 000 m3 teräsbetonielementtiä sekä pienempiä töitä. 2. Edunsaajajäsenvaltio: Kreikka i/U 3. Hankkeen täytäntöönpaneva toimielin: Ympäristöministeriö 4. Sijainti: Kreeta 5. Investointikulut: - Yhteensä: 24 138 000 - Rahaston tuen laskemisessa käytetty (edellytykset täyttävä) perusta: 18 344 880 6. Töiden toteutusaikataulu: - Aloitus: 1. 1. 1993 - Lopetus: 31. 1. 1998 7. Myönnetty tuki: (85 prosenttia) <9 Taloudellis-sosiaalisen hyödyn kuvaus: Termi inituottoaste: 12 prosenttia Ajankohtaistettu nettoarvo: 3 856 miljoonaa GRD Kulujen/hyödyn suhde: 1,7 Lfbb Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti _ _ _ _ — _ _ —i Tiivistelmä hankkeesta n:o 94. 09. 65. 005 1. wan^^n "i mi N. Ikonion konttiterminaalin laiturin n:o II rakentaminen 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Pireuksen satamalaitos 2. 2 Osoite: 2. Merarchias 2 - Pireus 3. Hankkeen täytöntffinpanosta vastaava eUn 3. 1 Nimi: Pireuksen satamalaitos 3. 2 Osoite: 2. Merarchias 2 - Pireus 4. ftrjajftfi 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Attika 5. Hankkeen kuvaus Sellaisten laitureiden ja maa-alueiden rakentaminen, joissa on kaikki konttien käsittelyyn tarvittavat perusrakenteet ja välineet. Hankkeen tarkoituksena on myös terminaalin laiturin n. o n sälikömekaanisten laitteiden asennuksen päätökseen saattaminen. Suunnitelmissa on: a) b) c) 908 m pitkien ja 14 -16,5 m syvien laiturien rakentaminen. neljän konttien nostamiseen tarkoitetun laitteen ja neljänkymmenen lukkitrukin (straddle carrier) ostaminen. Näitä laitteita ei saa siirtää Ikonion satamasta ilman komission etukäteissuostumusta. hankkeeseen sisältyy myös kolmenkymmenen traktorin ja kahdeksan haarukkatrukin (fork lirit) ostaminen. Nämä laitteet eivät sisälly koheesiorahaston tuen laskentaperusteisiin. 6. Tavoitteet a) b) konttien käsittelykapasiteetin lisääminen 1 500 000 konttiin vuodessa nykyisestä 667 000 kontin vuosittaisesta kapasiteetista. kaupallisen toiminnan erottaminen Pireuksen satama-alueen matkustajaliikenteestä ja kaiken konttien käsittelyn siirtäminen N. Ikonion alueelle. 7. Töiden aikataulu I Tyo^îuonne Aioitits Päätyöt 01. 04. 1994 Lopetus 31. 12. 1998 Toiminnallinen vaihe vuodesta 1995 alkaen _________________________________________•_________________________________•__ vuoteen 1999 asti 8. Taloudellinen \* snriaalinMi k^finn^hvft^rvin Hanke on toteuttamiskelpoinen. Sisäinen kannattavuusaste on erityisen korkea (IRR = 28,6), kustannus-hyötysuhde on 4,5 ja nykyinen nettoarvo on 7,7 miljardia drakmaa. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia ympäristöön. 10. Knrtannnkfirt ia tuki (ecuina) Kokonaiskustannukset: 67 115 600 Tukikelpoiset kustannukset (14. 6 jälkeen) 67 085 600 Tukikelpoiset kustannukset traktoreista ja haanikkatrukeista aiheutuneiden kustannusten vähentämisen jälkeen 62 529 300 Tuen laskemiseksi huomioon otettavat kustannukset (tulojen vähentämisen jälkeen) Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 18 758 790 80 % 15 007 032 <(W Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti —__-____________—____•________________•____________________•____ N:o 94. 09. 65. 016-b 1. H^nlfk^n nimi VIA EGNATIA, osuus LYKOPODI-MAKRYCHORA 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Karisantalousministeriö Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: YPECHODE Osoite: Char. Trikoupi 182, Ateena 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Thesprotia 5. ________ a) Rakennetaan moottoritie, jonka kokonaisleveys on 22,0 m ja jossa on kaksi pääkaistaa ja yksi lisäkaista suuntaa kohti. Ajoradat erotetaan toisistaan keskiviivalla ja turvapientareilla. Laajojen teknisten töiden väliin suunnitellaan tunneleita, maasiltoja ja eritasoliittymiä. Huomautetaan, että tietyt laajat työt, kuten tunnelit, rakennetaan ainoastaan moottoritien yhtä ajorataa varten. Hankkeen tämä vaihe sisältää seuraavat työt: Kaikki maatyöt, päällystystyöt, asfalttityöt ja merkkien asentaminen koko poikkileikkauksen osalta (2 kaistaa suuntaa kohti ja hätäkaistat) 5,0 kilometrin pituudelta (k. p. 8+000:sta 13+000:aan). Osuudella k. p. 8+000:sta k. p. 8+500:aan vaaditut sähkö- ja mekaaniset laitteet rakennetaan tunneliin ja ainoastaan toiseen ajoradoista. Töihin ei sisälly asemassa k. p. 11 + 120 oleva maasilta. LfM h) Hankkeen ensimmäiseen vaiheeseen sisältyy 16 päivänä joulukuuta 1993 tehdyssä päätöksessä N:o 3980/8 hyväksytyt työt, joita muutetaan seuraavasti: 1 211 00 m3:n kaivaukset, 400 000 m3:n pengerrykset, maan osto, rakenteet ja muut tekniset työt. c) Hankkeen toiseen vaiheeseen sisältyy a kohdassa kuvatut työt, lukuun ottamatta b kohdassa tarkoitettuja töitä. 6. Tavoitteet Ipiroksen ja Makedonian alueiden kehittäminen Kreikan liittäminen EU. hun Italian kautta 7. Tflden aikataulu Työn luonne Suunnittelutyöt Maan osto Päätyöt Toiminnallinen vaihe Aloitus 1994 1995 1994 1998 Lopetus 1996 1996 1997 _J 8. Taloudellinen \a m M f n fn hTI^TMIlT^hvötvajyio Hanke on toteutettavissa. Hyöty /kustannus = 1,55; sisäisen kannattavuuden aste = 8. 8 % 9. YmDäristövaikutusten arviointi Ministeriön päätöksessä N:o 91337/19/11/1993 vahvistetut ympäristöä koskevat edellytykset muodostavat osan hankkeen tavoitteista. W 10. Kustannukset ja tsiKI femina) Kokonaiskustannukset! 13 933 000 Tukikelpoiset kustannukset (1. 1. 1993 jälkeen) 6 654 000 YHTEENSÄ Tuen osuus: (13. 7. 1994 jälkeen) 7 279 000 13 933 000 85 % Koheesforalyiston tuki- U 843 050 Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hanke synnytä tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. k Sr- Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti n:o 94. 09. 65. 016-e 1. Hankkeen nimi "EGNATIAN TIE, tieosuus: MAKRYCHORA-KRYSTALOPIGI" 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Kansantalousministeriö Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: YPECHODE Osoite: Char. Trikoupi 182, Ateena 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Thesprotia 5. Kuvaus Hanke kattaa kaikki maanrakennustyöt ja pohjustuksen, asfaltoinnin ja opasteiden asennuksen kokonaispituudeltaan 6,5 km (MR 18 + 500 - 25 + 000) olevan tieosuuden koko leveydeltä (kaksi ajokaistaa molempiin suuntiin sekä lisäkaistat). Asemassa MR 25 + 000 sijaitsevan tunneliin (pituus 500 m) rakennetaan tarvittavat yksi sähkömagneettiset laitteistot. Tähän eivät sisälly Neokhorion liittymä tuloteineen tai Neokhorion maasilta. ainoastaan ajorata sekä 6. Tavoitteet - Thesporatian alueen kehittäminen - Liitetään Kreikka EU:hun Italian kautta 7. Töiden aikataulu Työn luonne Aloitus v« Lopetus m Suunnittelutyöt Maan hankinta Päätyöt 1995 1995 1995 1997 1996 1997 Toimintavaihe _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ • _ _ _ _ _ _ _ _ _ i _ _ _ _ B _ _ _ _ _ aw m m m w m m m w m m m m Ê m w m m m m m m m m m m m m m m m m w m w m m m w m m m m m m w m W Ê m m wa 1998 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Hanke on toteutettavissa. Hyödyn ja kulujen suhde on 1,55, sisäisen kannattavuuden aste 8,8 %. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Ministeriön päätöksessä n:o 1337/19. 11. 93 vahvistetut ympäristöehdot muodostavat osan hankkeen tavoitteista. 10. Kustannukset ia tuki (ecuina! Kokonaiskustannukset: 11 231 000 Tukikelpoiset kustannukset (13. 7. 1994 jälkeen) 11 231 000 Tuen osuus: Koheesiorahaston tuki: 85% 9 546 35Q Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu siihen oletukseen, että hanke ei tuota tuloa. Tämän oletuksen muuttuessa komissio arvioi tuen uudelleen. M Pf Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti 1. Hflnfrkgftn nimi N:o 94. 09. 65. 016-h EGNATIAN TIE, tieosuus PHSYLORACHI - AG. NKOLAOS 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: Kansantalousministeriö 2. 2. Osoite: Platia Syntagmatos, 101 80 Ateena 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1. Nimi: YPECHODE 3. 2. Osoite: Char. Trikoup 182, Ateena 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: KREIKKA 4. 2 Alue: IPIROS 5. Kuvaus a) Hanke sisältää: Kaikki 7,5 kilometrin pituisen moottoritieosuuden rakentamisen koko leveydessään edellyttämät työt, toisin sanoen kaksi ajokaistaa sekä yksi lisäkaista kumpaankin suuntaan Egnatialle määritellyn kaistajärjestelyn mukaisesti. Hankkeeseen kuuluvat myös maanrakennustyöt. Kaikki suunnitelmassa määritellyt suuret ja pienet tekniset yksityiskohdat samoin kuin muut työn aikana tarpeellisiksi osoittautuvat seikat rakennetaan, tie pohjustetaan, asfaltoidaan ja viemäröidään ja opasteet asennetaan paikoilleen. h) Ensimmäinen vaihe sisältää kaikki 17 päivänä toukokuuta 1994 tehdyssä päätöksessä hyväksytyt työt, joita muutetaan seuraavasti: Kaivaustyöt 1 800 000 m3, pengerrystyöt 1 550 000 m3, maan lunastus ja muut rakenteet. c) Toinen vaihe sisältää kaikki a kohdassa kuvatut työt lukuun ottamatta b kohdassa kuvattuja töitä. <*% Tavoitteet - IPIROKSEN alueen kerrittäminen - Liitetään KREIKKA EU:hun ITALIAN kautta. Töiden aikataulu _________________________;p________________________B__ Työn luonne Aloitus Lopetus Suunnittelutyöt Maanhankinta Päätyöt Toimintavaihe 1995 1995 1995 1998 1997 1996 1997 8. Taloudellinen ia sosiaalinen kn^nnn^hvötvarvio Hanke on toteutettavissa. Hyödyn/kulujen suhde on 1,55, sisäisen kannattavuuden aste on 8,8 % 9. Ympäristövaikutusten arviointi Ministeriön päätöksessä n:o 67240/18. 2. 94 vahvistetut ympäristöehdot muodostavat osan hankkeen tavoitteista. 10. Kustannukset fo W (ecuina) KoKonais^tann^s^t; Tukikelpoiset kustanni^set; YHTEENSÄ Tuen osuus; 85% Koheesiorahaston tuki; (1. 1. 1993 jälkeen) (13. 7. 1994 jälkeen) 22 288 000 5 198 000 17 090 000 22 288 000 18 944 800 Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu siihen oletukseen, että hanke ei tuota tuloa. Tämän oletuksen muuttuessa komissio arvioi tuen uudelleen. tfM Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti H N:o 94. 09. 65. 020-a 1. Hankkeen nimi "VIA EGNATIA, osuus: KA VAL AN OHIKULKUTIE AGHIOS ANDREAKSEN ERITASOLIITTYMÄSTÄ KM 4+937:ÄÄN ASTI" 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Kansantalousministeriö Osoite: Platia Syntagmatos, 101 80 Ateena 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: YPECHODE Osoite: Char. Trikoupo 182, Ateena 4. Siiajaii 4. 1 Jäsenvaltio: KREIKKA 4. 2 Alue: Itä-Makedonia - Traakia 5. a) Kuvaus Rakennetaan tieosuus MR 0 + 796,22: sta (Ag Andreaksen risteyksen paikalta) MR 4 + 932,89:ään (Palioksen liittymään), pituus 4,1 km, moottoritien risteys, tien kokonaisleveys 2 x 9,75 m, ja Ag Andreaksen eritasoristeys. Työhön sisältyy: 1) 2) 3) 4) 5) 6) 7) 8) maanrakennustöitä koko pituudelta; kymmenen pienen teknisen yksityiskohdan rakentaminen (mm. kaaret), aukot 1 - 4 m; sillan rakentaminen rotkon yli MR 4 + 073:een, kokonaispituus 13,2 m (2 x 25 + 30• + 2 x 25); sillan rakentaminen rotkon yli MR 4 + 888:aan, kokonaispituus 100,15 m (4 x 25); teiden pohjustaminen; asfaltointi ja liukumista estävä pinnoite; liikennemerkit, ajokaistojen merkitseminen ja turvamerkinnät; siltojen valaistus; < ^ _- 9) Ag Andreaksen risteyksen rakentaminen kokonaisuudessaan. b) Hankkeen ensimmäinen vaihe sisältää kaikki 16 päivänä joulukuuta 1993 tehdyssä päätöksessä C(93)3980/5 hyväksytyt työt, joita muutetaan seuraavasti: kaivaustyöt 1 300 000 m3, pengerrystyöt 660 000 m3, maan lunastus, rakenteet, teiden pohjustaminen, asfaltointi ja muut kustannukset. c) Hankkeen toinen vaihe sisältää kaikki a kohdassa kuvatut työt lukuun ottamatta b kohdassa tarkoitettuja töitä. 6. Tavoitteet - Itä-Makedonian ja Traakian alueen kehittäminen. - Liitetään KREIKKA EU:hun ITALIAN kautta. 7. Tflnjen aikataulu Työn luonne Suunnittelutyöt Maan osto Päätyöt Aloitus 1994 1994 1994 Lopetus 1996 1996 1996 Toimintavaihe in'iii —————_—__——•——•———g______jsssssaessxsms^sssxmssasMJmsBammmmBmmmmsmmmsmmsmmmmmwmmwmmmmmmmmmi 1997 ' 8. Taloudellinen \a «^alinen kiistanniis-hvötvarvio Hanke on toteuttamiskelpoinen. Kustannus-hyötysuhde = 2,1; sisäisen kannattavuuden aste = 11,8 prosenttia. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia ympäristöön. 10. ynstanni|frsi* )a tuki fceiiinnl KokonaisloistftnnuKset: Tukikelpoiset kustannukset: (1. 1. 1993 jälkeen) (13. 7. 1994 jälkeen) 10 711000 9 394 000 1 317 000 M M YHTEENSÄ 10 711000 Tpen QSWJS: 85 % Koheesiorahaston tuki: 9 104 350 Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta seuraa tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. 1(9 If Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti J n. o 94. 09. 65. 020-c ___-__B_-_-__-____K---__----js__B VIA EGNATIA, osuus: VIA EGNATLA, osuus: KAVALAn ohilculkutie km 9+400:sta km 13+780:een 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 Nimi: Kansantalousministeriö Osoite: Platia Syntagmatos - 101 80 Ateena 3. Hankkeen tftyffintffinpanosta vastaava elin 3. 1 3. 2 Nimi: YPECHODE Osoite: Char. Trikoupi 182, Ateena 4. SMatott 4. 1 Jäsenvaltio: Kreikka 4. 2 Alue: Itä-Makedonia - Traakia 5. Kuvaus 4,4 km:n pituisen osuuden rakentaminen MR 9+400:sta (Palioksen ulosajotie) MR 13+780:een (alkaen Ag. Syllan liittymästä), moottoritien risteys, tien kokonaisleveys 2 x 9,75 m. Töihin sisältyy: 1) 2) 3) 4) 5) 6) 7) 8) 9) maanrakennustöitä koko pituudelta 13 pienen teknisen yksityiskohdan rakentaminen P7-tien ylikulkutie MR 9+806:ssa P8-tien alikulkutie MR 11 +688:ssa, leveys 17,50 m P9-tien alikulkutie MR 12+014:ssä, leveys 8 m teiden pohjustaminen asfaltointi ja liukumista estävä pinnoite pystysuorat ja vaakasuorat liikennemerkit ja turvamerkinnät valaistus ja tieyhteys DEPOSin paikkakuntaan. Tavoitteet Itä-Makedonian ja Traakian alueen kehittäminen Tieyhteys Kreikasta Euroopan unioniin Italian kautta. Töiden aikataulu j Työn luonne Suunnittelutyöt Maan osto Päätyöt Aloitus 1993 1995 1995 Lopetus 1997 1996 1998 Toimintavaihe mmmmwmmmmwmmmmmmmwmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmimmmmmmwÊÊÊmmmmmmmmmmi 1999 _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ 8. Tfllmirf«IHn«i ja «reiaalinpn knsfainhiijB-hvÖtvarvio Hanke on toteuttamiskelpoinen. Kustannus-hyötysuhde = 2 , 1; sisäisen kannattavuuden aste = 11,8 % 9. Ympäristövaikutusten ^ 0^ Hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia ympäristöön. 10. Kurtannukret ja tuki (ecuina) Kokonaiskustaimiikset: 11 013 000 TufcMwiset taistannujcset f1?T7,1994 jftltoen): 11 013 000 Tuen osuus: 85% lfoh^sioph^tnn tuki: 9 361050 Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta saada tuloja. Tämän olettamuksen muuttuessa komissio tarkistaa tuen määrän. *% Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen 1. Hanke N:o: 95/09/65/034 Uuden OLP:n konttiterminaalin N. Ikoniossa sekä tulevan Thriassio välisen rautatieyhteyshankkeen teknisten selvitysten toisen vaiheen valmistelu. rautatierakennelman Pedion Luonne ja lyhyt kuvaus: - alustava selvitys ja valitun reitin lopullinen selvitys - tekniset rakenteet - rekisteri - geologiset ja geotekniset selvitykset ensimmäisessä alustavan ympäristöselvityksen jatkona täydellinen ympäristövaikutusten selvitys. toteutettavan vaiheessa 2. Edunsaajajäsenvaltio: Kreikka 3. Hankkeen täytäntöönpaneva toimielin : Kreikan rautatietoimielin (OSE) 4. Sijainti: Attika 5. Investointikulut: - Yhteensä: 1 300 000 - Rahaston tuen laskemisessa käytetty (edellytykset täyttävä) perusta: 1 300 000 W 6. Töiden toteutusaikataulu: - Aloitus: 1 päivänä marraskuuta 1995 - Lopetus: 31 päivänä joulukuuta 1996 7. Myönnetty tuki: (100 prosenttia) 8. Rahoitussuunnitelma: (katso liite) 9. Taloudellis-sosiaalisen hyödyn kuvaus: Yhteys takaa Pireuksen sataman Thriassion rautatierakennelmien ja maan muun rautatiever koston tehokkaan palvelun. Yhteys mahdollistaa myös Pireuksen sataman kuorma-autoliiken teen huomattavan vähenemisen. * ?« IRLANTI YMPÄRISTÖ • • • • HV\ Koheesiorahastosta annetun asetuksen 1164/94 mukaisen tukipäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Hankkeen numero: 93/07/61/010/022/026 1. Hankkeen nimi: Barrow-joen veden laadun parantamissuunnitelma 2. Soveltamisesta vastuussa oleva järjestö 2. 1 Nimi: Department of the Environment 2. 2 Osoite: O'Çonnell Bridge House Dublin 2, Ireland 3, Hankkeen täytäntöönpanosta vastuussa oleva järjestö 3. 1 Nimi: Carlow Co. Council Athy Urban Distr. Council 3. 2 Osoite: County Offices Carlow Ireland Rathstewart Athy, Co. Kildare Ireland New Ross Urban Distr Council The Tholsel New Ross, Co Wexford Ireland 4. Hankkeen sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Maakunta: Co. Carlow, Kildare ja Wexford, Irlanti y^&o 5. Hankkeen kuvaus Tämä päätös kattaa kolme viemäröintisuunnitelmaa Athyssa, Muinebheagissa ja New Rossissa, joiden kaikkien tarkoituksena on parantaa huomattavasti Barrow-joen veden laatua. a) Athy ja uuden kahden Päätös kattaa kaksi ensimmäistä vaihetta tästä hankkeesta, johon sisältyy olemassa olevan putkiverkoston korvaaminen sekä uuden jälkikäsittelylaitoksen pumppuaseman toimittaminen. Tämä päätös sisältää ennakkoraportin, kustannus hyötyanalyysin ja yksityiskohtaisen suunnittelun. Toinen - rakentamista koskeva - vaihe käsittää laitosten tuloliitännät, kaksi ilmastusallasta, kolme sirkulaariselkeytintä, kaksi sadevesiallasta, liejupumppuaseman ja virtaaman jakokaivot, lietteen puristinrakennuksen sekä viipymäaltaan ja hallinto- ja valvontarakennuksen. mekaaninen urakkasopimus sisältää vedenottokohdan jälkeiset osat ja ilmastusaltaat. Lisäksi kuuluva mukaan b) Muinebheag ja lika- pumppuaseman, Tämä hanke koostuu jälkikäsittelylaitteiden toimittamisesta ja kolmen ja paineenkorotusasemien rakentamisesta Muinebheagin kaupunkiin. Käsittelylaitokset on suunniteltu palvelemaan 4 000 henkilöä vaiheessa 1. Hankkeen yhteydessä asennetaan noin neljä kilometriä 225 mm - 600 mm halkaisijaltaan olevia viemäreitä, mukaan lukien lyhyet 150 mm halkaisijaltaan olevat painejohdot ja kolme uppopumppuasemaa. sadevesiviemäreiden c) New Ross Päätös kattaa New Rossin pääviemäröintisuunnitelman rakentamisen alkuvaiheen, johon sisältyy jakelu- ja kokoojaverkoston ?°A ja kehittäminen. putkiverkoston K ä s i t t e l y l a i t t e i s i in seisotusaltaat ja käsittelevät New Rossin liejun. Kokonaisuuteen s i s ä l t yy k ä s i t t e l y l a i t o k s en biologinen käsittelylaitokset, sisältyy lietteen pumppuasemien, rakentaminen. jälkikäsittely, jotka tulevan ja West Wexfordin alueelta 6. Tavoitteet Koko hankkeen tärkeimpinä tavoitteina on: - yhdenmukaisuus yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin (91/271/ETY) kanssa olemassa olevien käsittelemättömien jätevesipäästöjen poistaminen - veden laadun parantaminen Barrow-joen suulla - kausittaisten tietulvien poistaminen saasteiden vähentäminen kylpemisessä ja virkistyslaitoksissa käytetystä vedestä - kansanterveyden turvaaminen - vesieliöstön ja kalakantojen suojelu - parannukset alueen matkailun, teollisuuden ja kaupan kehittämisessä 7. Aikataulu ALOITTAMISPÄIVÄ PÄÄTTYMISPÄIVÄ Suunnittelututkimukset Helmikuu 1978 1995 Maa-alueen hankinta 1964 1995 Tärkeimmät laitokset Maaliskuu 1993 1997 Toiminnallinen vaihe 1997 jälkeen <Çot, 8. Kustannus-hyötyanalyysi Kustannus-hyötyanalyysi osoittaa hankkeen sisäisen tuottavuuden olevan 8,9 prosenttia (Athy), 6,7 prosenttia (New Ross) ja 6,3 prosenttia (Muinebheag). Arvioinnin mukaisesti merkittävää edistymistä on odotettavissa terveyden ja turvallisuuden, alalla, matkailun asuntoalalla, teollisessa ja kaupallisessa kehittymisessä, ja hankkeen täytäntöönpano aiheuttaa New Rossin satamalle liitännäishyötyä, hyödyttää kalastusta ja tuottaa suoranaista voittoa. virkistysalueiden parantamisen ja 9. Ympäristövaikutusten arviointi Euroopan yhteisöjen (ympäristövaikutusten arviointia koskevien) vuonna 1989 annettujen, direktiivin 85/337/ETY Irlannissa täytäntöönpanevien asetusten mukaisesti suunnitelman kolmen osan ympäristövaikutusten arviointia ei vaadita tässä vaiheessa suunnitelman. Irlannin viranomaiset toteuttivat kuitenkin ympäristövaikutuksia koskevan tutkimuksen New Ross -'•hankkeen käsittelylaitteiden osa-alaa varten. Laitosten käytön on lisäksi oltava yhdenmukaista direktiivin 91/271/ETY 12 artiklan kanssa, erityisesti sääntelyn ja/tai erityisten päästöjä koskevien lupien osalta. Käsittelylaitosten käytön on oltava myös neuvoston direktiivissä 76/464/ETY olevien laatutavoitteiden mukaista. ' 10. Kokonaiskustannukset (miljoona ecua) Total costs = Kokonaiskustannukset Expenditure before eligible date = Kulut ennen määräpäivää* Total eligible costs = Tukeen oikeuttavat kokonaiskustannukset soz Cohesion Fund grant = Koheesiorahaston, tuki * 1 päivän tammikuuta 1993 jälkeen aiheutuneet kulut oikeuttavat tukeen so «/ Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 94/07/61/007 1. HanK ton nimi 2. 2. 1 2. 2 3. 3:1 3. 2 Lough Dergin veden laadunparannus flakemuMsta •astay» dta Nimi: Ympäristöosasto Osoite: O'Connell Bridge House Dublin 2 flankfrren tëYtitatWnpfflQrtà •artam f Iin Nimi: Offaiy County Council Tipperary County Council Osoite: Nimi: Osoite: Nimi: Courthouse Tullamore Co Offaiy Courthouse Nenagh Co Tipperary Clare County Council New Road Ennis Co Clare Westmeath County Council County Buildings Mullingar Co Westmeath Galway County Council Prospect Hill Galway Roscommon County Council Courthouse Roscommon 4. 3ila___i 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alueet: 5. Kuxaiö Kreivikunnat Galway, Clare, Roscommon, Tipperary, Offaiy ja Wèstmeâth Lough Derg on suurin järvi Shannonin jotstossa, joka ulottuu laajalle Irlannin länsi- ja sisäosiin. Järven pituus on 40 km sen leveimmän kohdan ollessa 13 km. Lough Dergin liiketaloudellinen arvo perustuu pääasiallisesti sen tämänhetkiseen merkitykseen matkailuteoUisuudclle sekä tähän liittyviin mahdollisuuksiin, sillä se kuuluu Shannonin vesistöön, joka on Irlannin laajin yksittäinen muualla kuin rannikolla sijaitseva virkistysalue. Näitä mahdollisuuksia uhkaa veden laadun heikkeneminen, erityisesti hyvin rehevöityneelle järvelle ominainen korkea fosforipitoisuus ja runsas levänkasvu. Lough Derg luokitellaan 'herkäksi vesistöksi' ja kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin mukaan suuremmista kuin 10 000 asukkaan taajamista tuleville jätevesille on vuoden 1998 loppuun mennessä järjestettävä jälkikäsittelyä perusteellisempi käsittely. Hankkeen tavoitteena on panna järveä varten täytäntöön valvontajärjestelmä, suunnitella ja rakentaa tai kunnostaa vedenkäsittelylaitoksia järveä ympäröivillä kuudella suurimmalla kaupunkialueella sekä suunnitella tulevia rakennustöitä muilla pienemmillä paikkakunnilla. Toimenpiteisiin kuuluu: Arviointiohjelma veden laaduntarkkailun hoitamiseksi tulevaisuudessa, mukaan lukien hydrodynaamisen mallin kehittäminen vesistöalueelle sekä laaja tiedonkeruu; Viemäri-, jälkikäsittely- ja fosforinpoistolaitteistojen käyttöönotto tai kunnostus Nenaghin, Birrin, Ballinasloen, TuUamoren, Roscrean ja Athlonen kaupungeissa; Tulevien laitteistojen suunnittelu ja kehittely Poitamnassa, Clarassa ja Moatessa. î_vûiî___t Lough Dergin vesivarojen suojelu ja kartuttaminen pysäyttämällä järven rehevöityminen ja kääntämällä se laskuun; veden laadun parantaminen vesialueen sivujoissa; veden laaduntarkkaUujärjestelmän perustaminen Lough Dergia varten; kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin täytäntöönpano; osallistuminen direktiivin 76/464/ETY mukaisen fosibripäästöjen vähentämisohjelman täytäntöönpanoon (erityisesti fosforia koskevaan laatutavoitteeseen pääseminen) Lough Dergissä. TO _ffl aikataulu _____a_____w_____—____••—_—__—!____•______—_____•_____•__—•_•••—___•————_•______—_—•_••_—___P. Työn luonne Lopetus Aloitus ' Suunnittelutyöt 1. 1. 1991 31. 12. 1997 Sb£ Maan hankinta Päätyöt Toimintavaihe 1,1. 1995 1. 1. 1995 1. 1. 1999 31. 12. 1996 31. 12. 1998 • 8. T_lQU-eHin_n ia h a l i n en Ky?^njug-iiv^y _r^o Lough Derg -hankeryhmän arvioinnin suorittivat Euroopan komission nimeämät asiantuntijat. Tutkimuksen tarkoituksena oli määrittää hankkeista saatava suora hyöty selvittämällä kunkin hankkeen osuus järven biokemiallisen hapentarpeen ja fosforipitoisuuden alentamistavoitteen saavuttamisessa sekä kunkin hankkeen kustannustehokkuus. Hankkeista koituva, matkailun ylläpitämistä ja edistämistä alueella koskeva välillinen hyöty arvioitiin, kuten myös se, miltä osin vedenkäsittelylaitosten puute haittaa asuma-alueen kehitystä sekä teollista ja kaupallista kehitystä. Ensisijaisten hankkeiden valinta perustui kuitenkin suurelta osin kustannustehokkuuden ja ympäristövaikutusten arviointiin ottaen huomioon, että riittäviä tietoja välillisen hyödyn määrittämiseksi ei ollut saatavilla. Valitut hankkeet ovat tässä arvioinnissa yksilöidyt ensisijaiset hankkeet. 9. ?n arvjoiati Ympäristövaikutusten arviointia ei vaadita missään tähän hankeryhmään kuuluvista yksittäisistä hankkeista. 10. Kitftam utact ia tuki (Mwyina) Kokonaiskus tannukset Kustannukset ennen kelpoi* suuspäivää* Tukikelpoiset kustamiukset yhteensä Koheesio rahaston tuki Tuen osuus 13,098 -' 13,098 11,133 85 % Tukikelpoisia ovat hankkeen esittämispäivän, joka on 13 päivä lokakuuta 1994, jälkeiset kustannukset. So 7- Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 94/07/61/009 1. HflfilckAMi nimi- Traleen vieinäröintijärjestelmä 2. Hakemuksesta vastaava clip 2. 1 Nimi: Ympäristöosasto 2. 2 Osoite: 0'Connell Bridge House Dublin 2 X Hankk^n täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Kerry County Council 3. 2 Osoite: County Buildings, Tralee, Kerry 4. suajnii 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: County Kerry 5. _____U1_ Traleen viemäröintijärjestelmä koostuu viemäröintijärjestelmän laatimista Traleen kaupungille ja sitä ympäröivälle alueelle, mihin kuuluu alitehoisten viemärien kunnostaminen, eri osastoja lika-/huleveden erotteluun, uudet lika- ja huleveden pumppuasemat sekä uuden jäteveden käsittelylaitoksen ja poistoputken rakentaminen Traleenlahteen, Käsittelylaitoksen biologinen kuormitus tulee olemaan 25 400 asukasvastinetta. Ultraviolettidesinfiointi on tarpeen käsittelylaitoksessa uimavettä koskevan direktiivin noudattamiseksi. Lika- ja hulevesiviemäreiden asentamista sekä viallisten viemäreiden kunnostamista tuettiin ENVIREG-ohjelmasta. Tämä päätös kattaa hankkeen jäljelle jäävät osiot ja seuraavat työt: - kuusi pumppuasemaa - pääpumppaamo, jossa on lika- ja huleveden pumppuyksiköt SV? - viemäröinnin käsittelylaitteiden rakentaminen, johon kuuluvat seuraavat: - sisääntulolaitteisto, johon kuuluvat seulonta, huleveden ylivuodon ja virtauksen mittaus - saostus kahdessa halkaisijaltaan 22 metrin säiliössä - pikabiosuodattimet - aktiivilietereaktorit - jälkisaostus kolmessa halkaisijaltaan 19,4 metrin säiliössä - UV-säteilyä käyttävä desinfiointilaitteisto - poistoputki, jossa on virtausmittari - huleveden tasaussäiliö - lietteenkäsittelyalue (jossa on lietteen sakeutus, mädätys, säilytys ja kuivaus) sekä yhdistetty lämpö- ja energiayksikkö - valvontarakennus, kuivaamo, puristamo ja lietteenvalvontarakennus. 6. iMOitt-St - yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin kanssa - yhdenmukaisuus uimavettä, simpukkavettä ja jätevesien lietteitä koskevien direktiivien kanssa - matkailun, teollisuuden, kaupan ja asumisympäristön kehittäminen. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Toimintavaihe Aloitus 01/01/95 01/01/98 Lopetus 31/12/97 _______ g. Taloudenhan |ff snsiaalinfrn knstannii^hvrttvar-4n Hankkeen taloudellisesta arvioinnista käy ilmi, että käsittelemättömien jätevesien laskemien vesiin johtaa Leejoen estuaarin saastumiseen fyysisesuVkemikaalisesti ja bakteriologisesti. Esimerkiksi simpukkavesien saasteiden lakisääteiset enimmäisrajat on ylitetty. Jälkikäsittelyn jäljestäminen johtaa teollisuuden ja alueen pääasiallisen tulonlähteen, matkailun, nopeampaan kasvuun sekä teollisuuden ja kaupan kehittymiseen. Jälkikäsittely tulee järjestää Traleessa vuoteen 2000 mennessä kaupunkien vesiä koskevan direktiivin mukaisesti. Kustannustehokkuuden arviosta käy ilmi, että laitosta ei ole suunniteltu liian suureksi, kun otetaan huomioon väestön ja teollisuuden kohtuullinen kasvu. Hankkeen yksikkökustannukset ovat matalammat kuin kuuden vastaavankokoisen ja samalaista käsittelytekniikka käyttävän hankkeen. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hankkeen ympäristövaikutusten ympäristöministeriö elokuussa 1992. arvioinnin sai päätökseen ja varmensi 1ft l-iifftannyKffftf k ftft1 f m m^ I Kokonaiskus- 1 tannukset Kustannukset ennen tukikelpoisuu den määräpäivää* Tukikelpoiset kokonaiskus tannukset Koheesiora haston tuki Tuen osuus (%) 10,868 0 10,868 9,238 85 #-" Slo Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti : Tiivistelmä hankkeesta n:o 94/07/61/016 1. HflnUcfregff "inffl- Sligon pääviemäröintijärjestelmä (I vaihe) 2. Hakemuksesta vastaava elin, 2. 1 Nimi: Ympäristöosasto 2. 2 Osoite: 0'Connell Bridge House Dublin 2 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Sligo Corporation 3. 2 Osoite: Town Hall, Sligo 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Co. Sligo 5. Kuvaus Hanke koskee Sligon kaupungin jäteveden keruu- ja käsittelyjärjestelmän suunnittelu- ja laadintavaihetta, joka tulisi saada aikaan vuoteen 2000 mennessä kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin mukaisesti. Tällä hetkellä poistovedet kerätään ja lasketaan käsittelemättömänä Shgonlahden estuaarivesiin. Tarkoituksena on rakentaa uusi viemäri uuteen poistovesien käsittelylaitokseen, joka sijaitsee 800 metriä olemassa olevasta jätevesien keruupisteestä. Käsittelylaitoksessa vedet tullaan käsittelemään toisen kerran ennen pois laskemista. Sligon kaupungin on myös tarkoitus toimia keskuksena, joka tarjoaa mahdollisuudet kaupungin ja sitä ympäröivän alueen lietteenkäsittely ja sijoittamiselle. 6. :__________ - yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin kanssa - ympäristön suojelu käsittelemättömien jätevesien vaikutuksilta SH - Sligoa ja sen ympäristöä palvelevan lietteenkäsittelyn mahdoUistaminen - Shgonlahden ympäristön suojelu - kansanterveyden suojelu estämällä jäteveden tulviminen kaduille. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Hankkeen suunnittelu | Toimintavaihe Aloitus 1972 1998 Lopetus 1997 I I [ 8. Taloudellinen ia sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Sosiaalis-taloudellisten etujen arviointi suoritetaan osana hankkeen I vaihetta. Koheesiorahaston mahdollinen tuki tulee riippumaan tästä ja ympäristövaikutusten arvioinnista (katso alla). 9. Ympäristövaikutusten arviointi Hanke edellyttää ympäristövaikutusten arviointia, joka tullaan toteuttamaan osana I vaihetta Tämä päätös ei mle rajoittamaan kunnallishallinnon (suunnitteluja kehittely) vuoden 1990 määräysten IV osan mukaisia menettelyjä. 10. Kustannukret ia UM (jmecujna) Kokonaiskus tannukset Kustannukset ennen tukikelpoisuu den määräpäivää41 2,035 TuTSeTpömäovan^ Tukikelpoiset kokonaiskus tannukset Koheesiora haston tuki Tuen osuus (%) 2,053 1,730 85 57Z- Koheesiorahastosta annetun asetuksen N: o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen Hanke N:o 94/07/61/019 1. Hankkeen nimi: Lough Maskin alueellinen vedenjakelu 2. Anomuksen tehnyt toimielin 2. 1 Nimi: 2. 2 Osoite: Department of the Environment 0'Connell Bridge House Dublin 2, Irlanti 3. Täytäntöönpaneva toimielin 3. 1 Nimi: Mayo County Council 3. 2 Osoite: Aras an Chontae, Castlebar, Co. Mayo 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Co. Mayo 5. Kuvaus Anomus kattaa Lough Maskin alueellisen vedenjakelun suunnitelman (Ballinrobe/Claremorris), hanke N:o 93/07/61/038, rakennustöiden loppuunsaattamisen sekä projektin jäljellä olevien osien suunnittelun loppuunsaattamisen. Komissio hyväksyi 15 päivänä marraskuuta 1993 päätöksellään N:o C(93) 3257/13 kulut säiliön ja keskusrakennuksen suunnittelusta ja rakentamisen käynnistämisestä rakentamisen ensimmäisessä vaiheessa, Claremorrisin pääjohdon vetämisestä ja yhteyksistä Çi_ olemassa oleviin jakeluverkkoihin. Nyt pyydetään hyväksyntää näiden rakentamisen loppuunsaattamiseen sekä jakeluverkkojen lisälaajennusten suunnitteluun. ja ja kahteen toiminnan yksityisistä Ballyhaunisiin, Knockiin pääasialliseen alueelle taloudellisen asutuskeskukseen Claremorrisin itäpuolella toimitetaan vesi pienistä julkisista vedenjakelujärjestelmistä, joiden tuotantokyky ei ole riittävä ja joiden laatu vaihtelee. Lisäksi 15 yksityistä vedenjakeluryhmää toimittaa vettä maaseudun väestölle. Monissa näistä vesi tulee lähteistä. Niistä puuttuu huonolaatuisista peruskäsittelylaitokset, eivätkä ne pysty tuottamaan juomaveden laatuvaatimusten mukaista vettä. Claremorrisin kaupunki on viimeinen suuri asutuskeskus Lough Maskin vedensaannossa, joka poistaa huonolaatuista jätevettä vedensaannon pintavesiin. Lough Maskin, joka on Lough Maskin alueellisen vedenjakelun lähde, veden laadun suojelemiseksi ja parantamiseksi ehdotetaan myös Claremorrisin viemärilaitoksen parannustöitä, ja tämä anomus sisältää myös ehdotuksen laitoksen suunnittelun loppuunsaattamisesta. 6. Tavoitteet käsitellyn veden jakelun järjestäminen koko alueella juomavedestä annetun direktiivin 80/778/ETY mukaisesti; Claremorrisin kaupungin jätevedenkäsittelylaitosten järjestäminen; Lough Maskiin virtaavan River Roben vesiympäristön suojeleminen. &f 7. Töiden toteutusaikataulu ~--—~-*—*~~mm-mmmmmr~mmm~~—~~--, i _ _ — — __ , , - — —— _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ Työt Aloitus Suunnittelutyöt 5/1/88 Maan osto Päätyöt Toiminnallinen vaihe 1/1/95 1/9/94 1/1/97 Lopetus 31/12/97 31/12/97 31/12/97 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio Hankkeen ensisijainen peruste on laatuvaatimukset alittavien vesilähteiden korvaaminen uudella lähteellä, joka täyttää laatuvaatimukset, sekä Lough Maskin saastumisen vähentäminen. Hankkeen vaiheessa I (jota avusti koheesion rahoitusväline) toteutettu kustannus-hyötyarvio osoitti, että hankkeesta seuraa sekä taloudellista hyötyä pääasiassa lisääntyneen matkailun nopeamman teollisen, kaupallisen ja maatalouden toiminnan osalta. 9. Arvio ympäristövaikutuksista Hankkeelta ei vaadita ympäristövaikutuksia koskevaa selvitystä. 57r- 10. Kulut ja tuki (miljoonaa ecua) Kokonaisku lut Menot ennen kelpoisuus ajan alkua Edellytyks et täyttävät koko naiskulut Koheesiora haston tuki Tuen aste (%) 17,686 - 17,686 15,033 85 r/6" Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen Hanke N:o 94/07/61/022 1. Hankkeen nimi: Wexfordin pääviemäri (Vaihe II) 2. Anomuksen tehnvt toimiehn 2. 1 Nimi: Department of the Environment 2. 2 Osoite: 0'Connel Bridge House Dublin 2, Irlanti 3. Täytäntöönpaneva toimielin 3. 1 Nimi: Wexford Corporation 3. 2 Osoite: Municipal Buildings, Wexford 4_Sijai!__ 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Co. Wexford 5. Kuvaus Tällä hetkellä Wexfordin kaupungin likavesi tyhjennetään käsittelemättömänä yli kahdesta kymmenestä laskuojasta Slaneyn joensuuhun ja Wexfordin satamaan. Tästä seuraa satama- alueen saastuneisuus ja este alueen teollisuuden, kaupan ja matkailun mahdollisuuksien kehitykselle. 5"/1- Suunnitelma käsittää seuraavat rakennustyöt: 6. Tavoitteet kaupungin ja ympäristön laaja uudenaikainen viemäriverkosto sekä siihen liittyvät pumppausasemat; kokoomaviemäri pitkin laituria ja pääasiallinen pumppuasema. Tähän sisältyy olemassa olevan puisen laituri/jalkakäytävän sekä leveydeltään 15 ja 25 metrin vaihtelun täyttömaan purkaminen; käsittelylaitos, johon kuuluu esikäsittely-yksiköt, ensimmäiset seisotussäiliöt, toisen biologisen käsittelyn yksiköt, toiset seisotussäiliöt sekä liejunkäsittelylait teet liejunpoistoputkella poistoaukkoon sataman pääkanavaan. mukautuminen yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettuun direktiiviin 91/271/ETY; mukautuminen uimaveden laadusta annettuun direktiiviin 76/166/ETY, simpukkavesiltä vaadittavasta laadusta annettuun direktiiviin 79/923/ETY sekä makeiden vesien laadusta annettuun direktiiviin 78/659/ETY; Slaneyn joensuun veden laadun parantaminen sisältäen näkyvän saasteen ja hajujen poistamisen; matkailun, kalastuksen ja simpukan viljely n kehityksen edistäminen; kaupallisen, teollisen ja asumista koskevan laajenemisen esteiden poistaminen. Ç7S 7. Töiden toteutusaikataulu Työt Suunnittelutyöt Maan osto Päätyöt Aloitus 1 /7/93 1/7/93 1/1/95 Toiminnallinen vaihe 1/1/99 8. Taloudellis-sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Lopetus 31/12/96 1/4/97 31/12/98 Kustannus-hyötyarvio toteutettiin hankkeen vaiheessa I, jolle myönnettiin tukea koheesion rahoitusvälineestä. Arviossa todettiin matkailun nopea kehitys hankkeen pääasiallisena taloudellisena hyötynä, sekä hyöty paikalliselle kalastukselle ja teollisuuden ja kaupan kehitykselle. 9. Arvio ympäristövaikutuksista Hankkeelta vaadittiin ympäristövaikutuksia koskeva selvitys, sellainen toteutettiin ja ympäristöministeriö antoi sille hyväksymistodistuksen marraskuussa 1992. 10. Kulut ia tuki (miljoonaa ecua) Kokonaiskulut Menot ennen Edellytykset Koheesiorahas Tuen aste (%) kelpoi suusaj an täyttävät koko ton tuki alkua 0,500 36,750 naiskulut 36,250 30,813 85 &°) Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen Hanke N:o 94/07/61/024 1. Hankkeen nimi: Monaghanin veden toimittaminen 2. Anomuksen tehnyt toimielin 2. 1 Nimi: Department of the Environment 2. 2 Osoite: 0'Connell Bridge House Dublin 2, Irlanti 3. Täytäntöönpaneva toimielin 3. 1 Nimi: Monaghan County Council 3. 2 Osoite: County Offices, the Glen, Monaghan 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue : Co. Monaghan 5. Kuvaus Nykyinen veden toimittaminen Monaghanin kaupunkiin on peräisin kolmesta lähteestä: Rooskeyn porausreiästä, joka tuottaa noin 1000 m6 päivässä, sisältäen liiallisia määriä ammoniakkia, sulfaattia, rautaa ja korkean kovuusasteen; E3o Lamb's Laken pintavesi, noin 1000 m3 päivässä* A2 luokan vettä joka ainoastaan kloorataan, sisältäen liiallisia määriä trihalometaania ja kloroformia; Toganin käsittelylaitoksesta noin 200 m3 käsiteltyä vettä nopea omapainosuodatus. Käsittelylaitos on asianmukainen ja säilytettävä. pohjaanpainuma päivässä, ja Ongelmana on vesivarojen kapasiteetti, joka kesäaikaan johtaa säännöstelyyn. Juomavedessä on osoitettavissa liiallisia määriä alumiinia, kolibakteereja, väriä, kuparia, fluoridia, rautaa, kjeldahltyppeä, hajua, sulfaatteja ja sameutta. Yleinen hanke käsittää kunnollisen vesikapasiteetin perustamisen. Tavoite saavutetaan kaivojen porauksella ja testaamisella. Alustavassa vaiheessa, kun kapasiteetti on saavuttanut arvioidun enimmäistarpeen 9100 m3 päivässä, rakennetaan Monaghanin kaupungin tarvitseman 4550 m3 päivässä tuottava laitos. Hanke käsittää seuraavat tekijät: hankkeen suunnittelu kokonaisuudessaan; testaus- ja tuotantokaivojen perustaminen; ympäristöä koskeva selvitys ja kustannus-hyötyarvio; käsittelylaitoksen, pääjohtojen, vesitornin ja puhtaan veden taus järjestelmän ja pumppulaitteiden hankinta. rakentaminen säiliöiden kaukomit sekä 6. Tavoitteet mukautuminen juomavedestä annettuun direktiiviin; toimituskapasiteetin lisääminen kesäajan kysyntään ja kesäajan veden säännöstelyn lopettaminen; alueen tulevaisuuden kehityksen mahdollistaminen. 7. Töiden toteutusaikataulu Työt Aloitus Lopetus Suunnittelutyöt 1985 Maan osto Päätyöt Toiminnallinen vaihe 1993 1996 1998 1995 1994 1998 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hyötyarvio Veden laadun paranemisen ja tuotantokapasiteetin kasvun taloudellisen hyödyn arviossa todettiin kustannus-hyötyasteeksi 1. 6:1. 9. Arvio ympäristövaikutuksista Hankkeelta vaaditaan ympäristövaikutuksia koskeva selvitys Euroopan yhteisöjen vuoden 1989 asetusten (ympäristövaikutusten arviointi) säädösten mukaisesti, jotka sisällyttävät EY:n kansallista direktiivin lainsäädäntöä. hankkeen suunnitteluvaihetta. toteutetaan 857/337/ETY Irlannin osaksi osana Tämä 10. Kulut ja tuki (miljoonaa ecua) Kokonaisku lut Menot ennen kelpoisuus ajan alkua Edellytyks et täyttävät koko naiskulut Koheesiora haston tuki Tuen aste (%) 7,219 - 7,219 6,136 85 EH Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/07/61/001 1. Hflnkkyen nimi: Boynejoen vesistöalueen suojeluohjelma (I vaihe) 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Ympäristöosasto 2. 2 Osoite: 0'Connell Bridge House Dublin 2 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Meath County Council 3. 2 Osoite: County Hall, Navan, Co Meath 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Cavanin ja Meathin piirikunnat 5. Kuvaus Tämä päätös koskee ensimäistä vaihetta joukolle hankkeita, joiden tarkoituksena on parantaa herkäksi vesistöalueeksi luokitellun Boynejoen veden laatua. I vaiheeseen kuuluu käsittelylaitosten suunnitteluja laatiminen Navaniinja Trimiin, jotka ovat Boynen yläjuoksun suurimpia kaupunkeja, sekä hallinta- ja valvontajärjestelmän luominen vesistöalueen veden laadun ylläpitämisen varmistamiseksi. 6. TavoJÖEÖ - yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin kanssa (toimia on edellytetty vuoteen 1998 mennessä) - veden laadun ylläpitäminen vesistöalueella. S13 7. Töiden aikataulu - _ - - - _ _ _ _ _ _ _ _ - _ - - - m n _ _ - - _ _ _ - - n - - - - _ - - _ _^ Aloitus Työn luonne Lopetus 31/12/1997 Hankkeen suunnittelu i Maan osto Päätyöt 1986 _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ - - Toimintavaihe ________•_•—•_——_________•__mmmmmmmmmmmmmmmwÊÊmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmmm 01/01/1998 Näiden hankkeiden tuoman hyöty arvioidaan osana I vaihetta. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Navanin käsittelylaitokset edellyttävät ympäristövaikutusten arviointia, joka tullaan tekemään osana hankkeen I vaihetta. Trimin hanke ei edellytä ympäristövaikutusten arviointia. 10. Ylikannukset ja tuki (mecuina) Kokonaiskus tannukset Kustannukset ennen tukikelpoisuu den määräpäivää* Tukikelpoiset kokonaiskus tannukset Koheesiora haston tuki Tuen osuus (%) 2,877 2,877 2,446 85 * Tukikelpoisia ovat laistannukset œen jättämispäivän, 15. tami_dki]ùTâ^9SjSÏÏSën ny Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/07/61/005 1. Hankkeen nimi: Maantieteellinen tietojärjestelmä 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Ympäristöosasto 2. 2 Osoite: 0'Connell Bridge House Dublin 2 X Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Local Government Computer Services Board 3. 2 Osoite: Phoenix House Conyngham Road, Dublin 8 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: koko maa 5. Kuvaus ' Tämä teknisen avun hanke koskee sellaisen graafisessa muodossa esitettävän tietokannan luomista, johon kerätään, tallennetaan ja jossa esitetään tietoa vesiteiden ympäristöllisestä tilasta Irlannissa. Seuraavia tietoluokkia esitetään graafisesti: Yleistieto: piirikuntien rajat ja tärkeimmät kaupungit mukaan lukien väestömäärät, asukasvastineluvut, teollisuuden kuormitus ja teollisuusluvat. Vesitiet: hydrometriset alueiden rajat, jokien näytteenottopisteet ja jokiosuudet sekä niiden veden laatu. Perusrakenteet: jäteveden käsittelylaitteet ja kaatopaikat sekä niiden käsittelyjen, kapasiteetin ja kuormituksen laatu. rir Muut: jätevesilietteelle varatut alueet sekä olemassa olevat ja ehdotetut alueelliset vesihuoltosuunnitelmat sekä pohjavesialueet. Mukaan liitetään myös jätevesilietteen käsittelyn ja poiston menetelmät ja määrät. Tarkoituksena on, että tietoluokat digitoidaan ja että tietoon pääsevät käsiksi sekä suuri yleisö että keskus- ja paikallishallinto. 6. Tavoitteet lähestymistapa yksityiskohtaisten valvonta- ja muiden - varmistetaan yhdenmukainen hallintajärjestelmien kehittelylle koheesiorahaston rahoittamissa hankkeissa - parannetaan päätöksenteon laatua paikallisella ja kansallisella tasolla - parannetaan ympäristön kehittämishankkeiden kuluja ja sujumista koskevaa raportointia - tarjotaan yleisölle pääsy tietoihin, jotka koskevat Irlannin vesihuolto-ohjelmaa ja herätetään tätä kautta kiinnostusta sitä kohtaan. ja rahoitusvälineiden 7. Tpiden aikataulu Työn luonne Päätyöt Toimintavaihe Aloitus 1/7/95 1/1/98 Lopetus 31/12/97 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Hankkeen luonteen ja pienen koon vuoksi siitä ei ole tarpeen tehdä perinteistä taloudellista arvioita. Hankkeen tuoma hyöty tulee liittymään suurelta osin laadittavaan, ympäristön varoja ja perusrakenteita koskevaan koordinoituun kansalliseen rekisteriin. Hyödyksi mlisi katsoa myös suuren yleisön pääsy vesivaroja ja niiden hallintaa koskevaan järjestelmään, vaikka sitä ei voida mitata. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Tämä hanke ei edellytä ympäristövaikutusten arviointia. Tämä päätös ei mle rajoittamaan kunnallishallinnon (suunnitteluja kehittely) vuoden 1990 määräysten IV osan mukaisia menettelyjä. 10. Kustannukset ja tuki (mecuina) m Kokonaiskus tannukset Kustannukset ennen tukikelpoisuu den määräpäivää* Tukikelpoiset kokonaiskus tannukset Koheesiora haston tuki Tuen osuus 0,178 0,178 0,152 85 l t a p M I _ P _ M _ _ ) _ _ ^ _ _ B _ _ 3 S _ _ S t _W * Tukikelpoisia ovat kustannukset hankkeen jättämispäivän, 2. toukokuuta Wth Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/07/61/008 1. ffflnfrfreen nimi! Lough Swillyn veden laadun parantaminen (I vaihe) 2 Hftfremntflftfftf» ^ffta-wra elin 2. 1 Nimi: Ympäristöosasto 2. 2 Osoite: 0'Connell Bridge House Dublin 2 * ^ " f r1" *" tävtäntfifinpannsta vastaava elin 3. 1 Nimi: Donegal County Council 3. 2 Osoite: County House, Lifford, Co. Donegal 4. Siiajnii 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Co. Donegal 5. Kuvaus Tämä päätös koskee Letterkennyn kaupungin olemassa olevan toisen käsittelylaitoksen laajentamisen ja kunnostamisen suunnittelu- ja laadintavaihetta. Se sisältää myös veden laadun valvontajärjestelmän laatimisen Lough Swillyn vesistöalueelle, jonka suurin kaupunki Letterkenny on. 6. Tavoitteet - Lough Swillyn ympäristön ja vesivarojen arvon sälyttäminen vähentämällä saastepäästöjä - yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin kanssa (Letterkennyn jälkikäsittelyä edellytetään vuoteen 2000 mennessä) - veden laadun valvontajärjestelmän laatiminen Lough Swillyn vesistöalueelle. fte 7. Töiden aikataulu _______a______________—___——_-s Työn luonne _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ B _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ a _ _ _ _ _ _ _ a _ _ _ _ _ _ a _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ i _ _ _ _ _^ Aloitus Lopetus Hankkeen suunnittelu Toimintavaihe 2/6/95 2/1/98 31/12/97 | 8. TfllpHflçlHnen ja snsiaalinen kustannus-hvötvarvio Taloudellisten etujen arviointi suoritetaan osana hankkeen I vaihetta. 9. Ympäristövaikutusten arviomti Ympäristövaikutusten arviointi mllaan toteuttamaan osana I vaihetta Tämä päätös ei mle rajoittamaan kunnallishallinnon (suunnitteluja kehittely) vuoden 1990 määräysten IV osan mukaisia menettelyjä. 10. Kustannukset ia tuki (mecuina) Kokonaiskus tannukset Kustannukset ennen tukikelpoisuu den määräpäivää'" Tukikelpoiset kokonaiskus tannukset Koheesiora haston tuki Tuen osuus (%) 1,035 0,880 85 uta 1995 jälkeen n«). Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti _ B S _ _ B _ _ _ _ _ _ • _ _ • _ _ _ _ • _ _ • _ — • _ _ _ _ — * _ _ _ _ _ - _ — _ _ B _ — _ — _ _ _ _ _ _ _ _ 3 _ _ _ _ _ _ _ S — — « _ — _ _ _ — —^ Tiivistelmä hankkeesta u:o 95/07/61/010 1. Hankkeen nimi Jätevesien käsittely Dublinin alueella (II vaihe) 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 4. Nimi: Ympäristöosasto Osoite: 0'Connell Bridge House Dublin 2, Irlanti Hankkeen, tärtäm^qpanosta vastaava clip Nimi: Dublin Corporation Dun Laoghaire/Rathdown County Council Osoite: Civil Offices, Dublin 8 Town Hall, Dun Laoghaire, Co Dublin sii-Jfi-i 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Dublinin kaupunki ja kreivikunta 5. Kiilaus Dublinin alueen jätevesien käsittelysuunnitelma on tärkein Suur-Dublinin jätevesien keruu-, käsittely- ja poistojärjestelmä (mukaan lukien lietteenkäsitcely). Tällä hetkellä meneillään olevien alustavien tutkimusten tulokset osoittavat, että alueen jätevedet olisi käsiteltävä yhdessä laajennetussa laitoksessa Ringsendissä Dublinin satama- alueella. Tehdyssä päätöksessä oletetaan tämän vaihtoehdon toteutuvan. Kokonaishaxikkeeseen kuuluu jäljestää Ringsendiin Dublinin alueen jälkikäsittelymahdollisuudet, jolla pystyttäisiin kattamaan 1,6 miljoonan asukkaan väestö. Suunnitelmaan sisältyy myös kokoojaviemänen ja pumppuasemien rakentaminen, jotta kaikki jätevedet voitaisiin johtaa Dun Laoghairen alueelta kaupungin kaakkoispuolelta Ringsendin laitokseen. Suuria viemäreitä rakennetaan myös kaupungin pohjoispuolelle, jotta käsittelemätön jätevesi ei enää virtaisi Howthiin (nykyinen kuormitus 333 000 avl) ja jotta kyseiset jätevedet voitaisiin ohjata Ringsendiin käsittelyä varten. Hankkeen I vaiheeseen sisältyi Dublinia varten tehty jälkikasittelysuunnitelma, suunnitelma jätevesien ohjaamisesta pois Dun Laoghairesta sekä lietteen käsittelyä ja hävittämistä koskeva suunnitelma. Koheesiorahaston tuki tämän vaiheen eri osille myönnettiin komission päätöksillä C(93) 2798/2, C(93) 3257/2, C(93) 2798/4 ja C(93) 3257/10. Tämän päätöksen piiriin kuuluva II vaihe koskee seuraavia töitä: nykyisen kulvertin puhdistus, tarkastus ja uudelleen vuoraus Dun Laoghairen alueella rantapengerrys ja rannikon suojelu kivisuojalla 1,8 km:n pituisen tunneliviemärin sekä lisäviemärien ja kulverttien rakentarninen nykyisen välppälaitoksen purkaminen Bullock Harbourissa ja uuden pumppuaseman hankkiminen mukaan lukien kaikkien mekaanisten ja sähkötöiden suunnittelu, toimitukset ja asennus lisärakennusvaiheiden suunnittelu Dun Laoghairen alueella lietteenkäsittelyn pääjärjestelmän suunnittelu ja rakentaminen Dublinin alueelle. Tähän kuuluu Ringsendissä vuosittain tuotetun kuiva-aineen sakeuttaminen, välppäys ja kuivaus 12 000 tonnin painoiseksi kakuksi. Sen jälkeen suoritetaan alkalinen stabilointi sijoituspaikalla käsitellyn lietteen tuottamiseksi; täsmällinen stabilointiprosessi valitaan sijoituspaikalla tehtyjen kokeiden jälkeen. Ehdotetaan laadittavaksi toimintasuunnitelma kuivatun mädätyslietteen käyttämisestä maantäyttöön, jolloin seurattaisiin maatalouden päästöjen kellitystä. Tavpjjtfret yhdenmukaisuus kaupunkien jätevesiä koskevan direktiivin kanssa (yhdenmukaisuutta on edellytetty vuoteen 2000 mennessä ja vuoteen 1998 mennessä, jos lietettä kaadetaan mereen) käsittelemättömien jätevesien laskun lopettaminen saastumisen vähentäminen uinti- ja virkistysalueilta vedessä olevan elämän ja kalakantojen suojeleminen matkailun sekä teollisen ja kaupallisen kehityksen edistäminen Dublininlahdella Tpiden ajkataylu Työn luonne Suunnittelutyöt Maan osto Aloitus 1995 1995 Lopetus 1997 1997. S"3| Päätyöt 1995 1998 >-_-_«__^_M_MW-««_--_____-___a_--_-_---__-l__*-W__M__M__M_- «----_________•—«_---___^_^W_«-----Ä-_Ä__W_-__-«--l__-______1 M _ - » « - » i i ^ - - _ - - - _ _ _ _ _ - w - - _ - - - - - - _ _ _ _ _ - _ -aH _ - • _ _ _ _ _ • _ • _. Toimintavaihe 1998 __ 8. Taloudellinen ja sjsjaaltaen, kus^pys-hyftvanlo Taloudellisen hyödyn arviointi suoritettiin osana hankkeen I vaihetta. Pidettiin selvänä, että hankkeen yh 25 vuoden taloudellisen käyttöajan aikana saadaan huomattavaa hyötyä seuraavilla aloilla: terveys ja turvallisuus» matkailu ja virkistys, asunnonvälitys, teollisuus ja kauppa sekä kalastus. CBA arvioi tuotoksi 8-9prosenttia. 9. Ympärirtöv-ilaitust-n arviointi Hankkeen tämä vaihe ei edellytä ympäristövaikutusten arviointia. 10. Kokonaiskus tannukset Tukikelpoiset kokonaiskus tannukset Koheesiora haston tuki Tuen osuus (%) Kustannukset ennen tukikelpoisuu den määräpäivää* 31,784 Tukikelpoisia ovat kustannukset hanTSceenj-Smispaivän, 2. kesäkuuta 1995 jälkeen 27,016 31,784 85 T3Z~ IRLANTI LIIKENNE 533 Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen Hanke N:o 93/07/65/014 1. Hankkeen nimi: Dublinin sataman lo-lo-terminaali I 2. Anomuksen tehnyt toimielin 2. 1 Nimi: Department of the Marine 2. 2 Osoite: Leeson Lane, Dublin 2 Dublin 2, Irlanti 3. Täytäntöönpaneva toimielin 3. 1 Nimi: Dublin Port and Docks Board 3. 2 Osoite: Port Centre, Alexandra Road, Dublin 1 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Co. Dublin 5. Kuvaus Hanke käsittää yhden Dublinin sataman kolmesta konttiterminaalista parannustyöt seuraavan investointisuunnitelman mukaisesti: Yleiset rakennustyöt Kulut (miljoonaa ecua) SIV ! Nosturin tyhjenny sal ueen laajentaminen 15 metrillä 2 Nosturin kiskojen ja perustuksen laajentaminen 15 metrillä 3. Olemassa olevan laiturin ja nosturin tyhjenny sai ueen kivisuojaus ja täydennysrakentaminen 4. Olemassa olevan 1,6 hehtaarin alueen päällystys 5. Kiinnityspaikat, suojukset jne. Kulut 1,1 Mekaaniset työt Kulut (miljoonaa ecua) 1. Purkunosturin hankkiminen 2. Kahden (2) lukin hankkiminen 3. Käytetyn ja kunnostetun haarukkatrukin hankkiminen 4. Olemassa olevan nosturin kunnostaminen Kulut Hankkeen kokonaiskulut (ilman alv:tä ja ennakoimattomia menoja) 4,9 5,9 6. Tavoitteet nopeampi ja luotettavampi palvelu; Dublinin sataman kautta kulkevan liikenteen kasvun mahdollistaminen; teollisuuden kulujen vähentäminen. Sir 7. Töiden toteutusaikataulu Suunnittelutyöt Maan osto Päätyöt Aloitus 5/93 Lopetus 7/93 1/1/95 31/12/96 Toiminnallinen vaihe 1/1/97 8. Taloudellis-sosiaalinen kustannus-hyötyarvio Hankkeen mukana esitetyssä kustannus-hyötyarviossa esitetään kolmen tyyppisiä etuja, jotka seuraavat hankkeesta, laajenemisen jälkeen satamamaksut alenevat, paikalliset kulut nousevat ja työllisyys lisääntyy satamassa liikenteen lisääntymisen ja lastaus- ja purkutoiminnan tehostumisen, suurtuotannon, sataman palkkakustannusten laskun ja paremman kilpailukyvyn myötä muiden lo-lo-terminaalien kanssa. Komissio ei ole samaa mieltä kaikista esitetyistä eduista, mutta taloudellinen hyöty on riittävän suuri menettelyn perusteeksi. Esimerkiksi pelkästään suuremman toimintatehokkuuden sisäinen kannattavuuden aste arvioidaan 11 prosentiksi. 9. Arvio ympäristö vaikutuksista Hankkeelta ei vaadita ympäristövaikutuksia koskevaa selvitystä. 10. Päasv satamalaitokseen Mikään vuokrasopimus, toimintasopimus tai ahtaussopimus ei myönnä yksinoikeuksia laitokseen millekään toimijalle. Dublin Port and Docks Board antaa muiden toimijoiden alukselle tai aluksille luvan kiinnittyä terminaalin laituriin kun se on mahdollista. 11. Omaisuuden valvonta Mitään omaisuutta ei saa myydä tai muuten poistaa ilman Euroopan komission suostumusta. Kaikki tulot omaisuuden poistamisesta voidaan ottaa huomioon hankkeelle myönnettävän tuen määrää laskettaessa. 12. Kulut ia tuki (miljoonaa ecua) Kokonaiskulut Arvioitu tuotto Edellytykset Koheesiorahas Tuen aste täyttävät koko ton tuki (85 % (tuen osuus naiskulut edellytykset kokonaisku täyttävistä luista prosent 5,906 1,737 4,169 3,544 kuluista) teina) 6 0% * Kulut, jotka ilmenevät 1 päivän tammikuuta 1993 jälkeen, ovat korvauskelpoisia. Arvioitu tuotto otettiin huomioon ennen koheesiorahaston tuen määrittämistä. Merkittävä mutitos arvioitua tuottoa koskevissa olettamuksissa aiheuttaa komission tuen määrän tarkistuksen. ra- Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen Hanke N:o 93/07/65/029 1. Hankkeen nimi: Balbrigganin ohikulkutie (Vaihe II) 2. Anomuksen tehnyt toimielin 2. 1 Nimi: National Roads Authority 2. 2 Osoite: O'Connel Bridge House Dublin 2, Irlanti 3. Täytäntöönpaneva toimielin. 3. 1 Nimi: Fingal County Council 3. 2 Osoite: 46/49 Upper, O'Connel Street, Dublin 1 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Dublin 5. Kuvaus Tämä päätös kattaa Balbrigganin ohikulkutien rakennusvaiheen. Aikaisemmalla komission päätöksellä (C(93)2243/9, 29. 7. 1993) myönnettiin tukea koheesion rahoitusvälineestä suunnitteluvaiheeseen. Balbrigganin ohikulkutie on osa Rosslaren ja Larnen yhdistävää EOI-tietä. EOI tarjoaa yhteyden pohjoisen ja eteläisen Irlannin välille, mikä on ensisijaisen tärkeää Euroopan m yhteismarkkinoille, sekä yhteydet tärkeimpien kansainvälisten Rossiaren, Dublinin, Belfastin ja Larnen satamien sekä Dublinin ja Belfastin lentokenttien välille. Alueellisella tasolla suunniteltu tie on osa Ml tietä Dublinista Belfastiin, joka lyhentää matkustusaikaa ja liikenteen turvallisuutta näiden kahden kaupunkikeskuksen välillä sekä parantaa pääsymahdollisuuksia kaupunkeihin niiden välillä, kuten Swords, Drogheda, Dundalk ja Newry. Paikallisella tasolla suunniteltu tie on ohikulkutie Balbrigganille, joka on kärsinyt kaupungin läpi kulkevan Nl tien liikenteen vaikutuksista, ja se tukee kaupungin taloudellista elpymistä. Ohikulkutien pituus on arviolta 12,5 kilometriä. Tavanomainen poikkileikkauksen leveys on vähintään 46 metriä. Tämä muodostuu kahdesta 7,5 metriä leveästä kaksikaistaisesta ajoradasta ja niihin liittyvistä 3 metriä leveistä päällystetyistä ja päällystämättömistä pientareista, niiden ulkopuolisista 5 metriä leveistä työtiloista ja metrin levyisestä päällystetystä pientareesta molemmin puolin 7 metriä leveää keskialuetta. Yhdystiet: Suunnitelman moottoritieosuuden lisäksi ehdotetaan yhdysteitä pohjoiseen ja etelään olemassaolevalle Nl tielle. Pohjoinen yhdystie käsittää yksi-ja kaksikaistaisen ajoradan sekä lyhyen osuuden olemassa olevan Nl tien parannustyöt. Yhdysteiden kaksikaistaiset ajorataosuudet ovat poikkileikkaukseltaan samanlaisia kuin moottoritie ja yksikaistaisen tien leveys on 7,5 metriä, käsittäen molemmin puolin 2 metriä leveät päällystetyt pientareet ja 3 metriä leveät päällystämättömät pientareet, jotka rajoittuvat eri levyisiin penkereisiin. Eritasoliittymät: Ohikulkutien pohjoispään eritasoliittymän lisäksi rakennetaan eritasoliittymät Naul Roadin ja moottoritien risteykseen. Niistä toinen on yhteys Balbrigganiin ja North County Dublinin länsiosaan ja toinen Balbrigganin eteläosaan ja Balrotheryyn olemassa olevan Nl tien kautta. 531 6. Tavoitteet Hanke on osa Irlannin ja Euroopan laajuisen tieverkoston kehittämistä. Se lyhentää matkustusaikaa Dublinin ja Belfastin välillä; Se siirtää merkittävän osan pitkän matkan liikenteestä pois Balbrigganin kaupungista; Se parantaa pääsyä North Co. Dublinin ja Co. Loughin alueille. 7. Töiden toteutusaikataulu Suunnittelutyöt Maan osto Päätyöt Toiminnallinen vaihe Aloitus 4/1987 1994 1995 1999 8. TaloudeHis-sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Lopetus 12/1994 1996 1999 Kustannus-hyötyarvion mukaan hankkeen sisäinen kannattavuuden aste on 20 prosenttia. 9. Arvio ympäristövaikutuksista Dublinin kunnan neuvosto toteutti ympäristövaikutuksia koskevan selvityksen ja ympäristö ministeriö hyväksyi sen 20 päivänä huhtikuuta 1993. SUo 10. Kulut ia tuki (miljoonaa ecuai Kokonaiskulut Menot ennen ja Edellytykset Koheesiorahas Tuen osuus jälkeen kelpoi - täyttävät koko ton tuki suusajan* naiskulut 44,723 4,353 40,370 34,315 85 prosenttia * Kulut, jotka ilmenivät hankkeen esittämisen jälkeen 10 päivänä toukokuuta 1994, ovat körvauskelpoisia. Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta seuraa tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. r4/l Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen N:o 93/07/65/034 1. Hankkeen nimi: N4 Curlews'n ohikulkutie 2. Anomuksen tehnyt toimielin 2. 1 Nimi: National Roads Authority 2. 2 Osoite: Dublin 2, Irlanti 3. Täytäntöönpaneva toimielin 3. 1 Nimi: Roscommon County Council 3. 2 Osoite: Courthouse, Roscommon, County Roscommon 4. Siiainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Co. Roscommon 5. Kuvaus Hanke sijaitsee N4 Dublin - Sligo tiellä noin 25 kilometriä kaakkoon Sligon kaupungista Boylen ja Collooneyn kaupunkien välissä. Olemassa oleva N4 tie, joka ylittää Curlevv-vuoret on heikosti linjattu ja siinä on useita erittäin jyrkkiä mutkia. Olemassa oleva tie on suljettava ajoittain talvisin jäätymisen vuoksi. Tätä ei pidetä hyväksyttävänä päätiellä, ja se onkin luultavasti ainoa osuus Irlannin pääteistä, jota ongelma koskee. Suunniteltu ohikulkutie käsittää 16,5 kilometriä ajotietä Curlevv-vuorten ympäri Lough Key Parkista Ballinafadin länsipuolelle ohittaen myös Boylen kaupungin sekä parannukset olemassa olevaan tiehen Ballinafadin länsipuolelta Castlebaldwiniin. Suunnitel maan kuuluu myös 1,5 kilometrin mittainen yhdystie uudelta tieltä Boylen kaupunkiin. 6. Tavoitteet olennaisen infrastruktuurin luominen talouden kehityksen tukemiseksi (erityisesti teollisuus ja matkailu) parantamalla pääsyä satamiin , lentokentille ja kotimaan pääasiallisille markkinoille; osa-alueille pääsyn parantaminen (erityisesti luoteessa ja lännessä) korostaen näin niiden houkuttelevuutta investointeihin ja taloudelliseen kehitykseen; lyhentää ajoaikaa ja parantaa yhteyksiä Sligon ja Dublinin välillä. Molemmilla kaupungeilla on merkittäviä kaupallisia ja taloudellisia yhteyksiä, joita parannus vahvistaa. Myös pääsy vähittäiskaupan keskuksiin paranee reitin varrella: Sligo, Longford, Mullingar, Kinnegad, Dublin; Dublin - Sligo-tien läpikulkuliikenteen poistaminen Boylen kaupungista; turvallisuuden parantaminen N4 tien tällä osuudella. 7. Töiden toteutusaikataulu Aloitus Lopetus Suunnittelutyöt Maan osto Päätyöt Toiminnallinen vaihe 1988 1993 1996 1999 1996 1997 1998 fV3 8. Taloudellis-sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Kustannus-hyötyarvion mukaan sisäinen kannattavuuden aste on 12 prosenttia. 9. Arvio ympäristö vai kutuksi s ta Ympäristövaikutuksia koskeva selvitys toteutettiin paikallisen hallituksen vuoden 1972 säädök sen (Tiet ja moottoritiet) mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan yhteisöjen vuoden 1988 asetuksilla (ympäristövaikutusten arviointi), jotka sisällyttävät EY:n direktiivin 85/337 Irlannin kansalliseen lainsäädäntöön. 10. Kulut ja tuki (miljoonaa ecua) Kokonaiskulut Menot ennen ja Edellytykset täyttä Koheesiorahaston jälkeen kelpoisuusa- vät kokonaiskulut tuki 22,893 jan* 1,099 21,794 18,525 * Kulut, jotka ilmenevät 1 päivän tammikuuta 1993 jälkeen ovat korvauskelpoisia. Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta seuraa tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. ÇttV Rahoitustuen myöntämispäätösten olennaisten kohtien ju__ai_eminen koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Hanke N:o 94/07/65/002 1* Hflnkeei| n^m| N2 Ardee - Aclint Road 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1. Nimi: National Roads Authority 2. 2. Osoite: O'Connell Bridge House Dublin 2, Ireland 3. hankkeen toteimamiretfa vastaava elin 3. 1. Nimi: Louth County Council 3. 2. Osoite: County Offices, Dundalk, Co. Louth 4. SiiaJBti 4. 1. Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2. Alue: Co. Louth 5. Kuvaus Hanke koskee Dublinin ja Pobjois-Irlannin Pohjois-Donegalissa sijaitsevan Derryn välistä päätietä, joka kuuluu Euroopan kattavaan tieverkostoon. Jotta verkostoa voitaisiin kehittää muualla, verkostoa ei esitetä kehitettäväksi kokonaisuudessaan, vaan esitetään N2-tien liittämistä Ardeesta Nl:n Dublin-Belfast -tiehen Dunleerin pohjoispuolella. Esitetty hanke on suunnitellun liittymätien laajentaminen Nl-tieltä Ardeehen, ja se sisältää tien oikaisuja pitkittäis- ja poikittaissuunnassa 6,5 kilometrin niatkalla sekä 7,5 metriä levein ajoväylän rakentamisen, jossa on kolme metriä leveät kivetyt pientareet ja kaksi metriä leveät nurmireunat. Tienpäälryste suunnitellaan kestämään suunnitellun liikenteen määrä. 6. laiojöfiel - korvata nykyinen tie, joka ei täytä normeja; - antaa taloudellista kehitystä varten inrrastrukluurinikea parantamalla, pääsyä satamiin, lentokentille ja tärkeimmille kotimaan markkinoille; fM-r - parantaa pääsyä eri alueille erityisesti luoteeseen ja Pohjois-Iriannin länsiosiin; - parantaa liikenneturvallisuutta oikaisemalla nykyistä tietä; - mahdollistaa lisääntyneet ajoneuvojen painot. 7. Tfti. en aikataulu Suunnittelutyöt Maanhankinta Päätyöt Käyttöönotto Aloitus 1992 1994 1997 1999 ft. Knatannnuhvliivanahrind Lcnts 1997 1997 1999 Kustannus-hyöty -analyysin mukaan sisäinen kannattavuusprosentti on 10 prosenttia. 9. Ympäristövaikutusten aryfoL-ti Euroopan yhteisön (ympäristövaikutusten arviointia koskevien) asetusten säännösten' mukaisesti vuonna 1989, jolloin arjnettiin Irlannin kansallisia muita tiehankkeita kuin moottoriteitä koskevia lakeja EY:n direktiivin 85/337 täytäntöönpanemiseksi, tämän hankkeen ympäristövaikutusten arviointi ei ole tarpeellista. Irlannin viranomaiset toteavat kuitenkin, että ympäristöseikat otetaan huomioon ja suunnitelma vaikutusten niinimoimiseksi paikalliseen ympäristöön laaditaan. KokomiffhUlfflHimikifcr 7,424 miljoonaa Hannan hyväksymistä cdelffinwt fr ften MlkffM lffllffif,Tnillra<ff 0,250 miljoonaa ^teffffîmhaffton * Hankkeen luovuttamispäivän, 10 päivän toukokuuta 1994, jälkeiset kustannukset oikeutetaan tukeen twhi *•<** ™«}™™« Koheesiorahastosta myönnetty tuki edellyttää, että hankkesta ei saada tuottoa. Kaikkien tähän edellytykseen tulleiden muutosten perusteella komissio voi tarkistaa tukisummaa. W(* Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen N:o 94/07/65/004 1. Hankkeen nimi: N4 Collooney - Sligo-tie 2. Anomuksen tehnyt toimielin 2. 1 Nimi: National Roads Authority 2. 2 Osoite: O'Connel Bridge House Dublin 2, Irlanti 3. Täytäntöönpaneva toimielin 3. 1 Nimi: Sligo County Council 3. 2 Osoite: Riverside, Sligo 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Co. Sligo 5. Kuvaus Hanke käsittää 8,8 kilometrin kaksikaistaisen ajotien rakentamisen Collooneyn vuonna 1992 valmistuneen ohikulkutien ja Sligon kaupungin välille. Hanke on osa Dublin - Sligo tietä sekä Galway - Sligo-tietä ja kuuluu Euroopan laajuiseen verkkoon. Suunnitelmaan sisältyy kaksi eritasoliittymää ja kolme siltaa. Aikaisemmin toteutetut maatyöt ja päätöiden suunnitelma- asteet eivät sisälly hankkeen soveltamisalaan. 5^V 6. Tavoitteet Hanke kuuluu kansalliseen päätieverkkoon, jonka kehittäminen on erittäin tärkeää syrjäisen sijainnin vaikutusten vähentämiseksi Irlannin taloudessa. Uuden 8,8 kilometrin mittaisen kaksikaistaisen ajotien liittäminen kansalliseen päätiehen N4 parantaa pääsyä Collooneyn ja Sligon välillä ja sillä on tarkoitus olla merkittävä vaikutus läpikulkuliikenteeseen, erityisesti ammattikäyttäjien osalta N4 tiellä, joka on pääasiallinen itäisen ja luoteisen alueen yhdistävä tie. Tämän tieosuuden parantamisesta seuraa kansallisen päätien N4 käyttäjille huomattavaa ajan säästöä ja se vähentää matkan keston vaihtelua (matkan keston vaihtelu on todettu merkittäväksi tekijäksi Irlannin talouselämän liikenteestä aiheutuvissa vaikeuksissa). 7. Töiden toteutusaikataulu Aloitus Lopetus Suunnittelutyöt* Maan osto Päätyöt Toiminnallinen vaihe 1990 1993 1994 1999 1992 1994 1998 Tiedoksi: Nämä eivät sisälly hankkeen soveltamisalaan. 8. Taloudellis-sosiaalinen kustaniuis-hvötvarvio Kustannus-hyötyarviossa hankkeen sisäiseksi kannattavuuden asteeksi on laskettu 18 prosenttia. SK 9. Arvio ympäristövaikutuksista Hankkeelta vaadittiin ympäristövaikutuksia koskeva selvitys Euroopan yhteisöjen vuoden 1989 asetusten (ympäristövaikutusten arviointi) säädösten mukaisesti, jotka sisällyttävät EY n direktiivin 85/337 osaksi Irlannin kansallista lainsäädäntöä muiden tiehankkeiden kuin moottoriteiden osalta. Sligon kunnan neuvosto esitti ympäristövaikutuksia koskevan selvityksen ympäristöministeriölle, joka antoi 10 päivänä helmikuuta 1992 suunnitelmalle hyväksymistodistuksen, jossa oli lukuisia ehtoja. Ympäristövaikutuksia koskeva selvitys osoitti, että hankkeen yleinen vaikutus on myönteinen ja että paikallisia vaikutuksia fyysiseen ympäristöön voidaan suuressa määrin lieventää suunnittelu- ja rakennusvaiheessa. Tie kulkee halki maaseudun ja siihen kuuluu kaksi joen ylittävää siltaa. Siltä on näkymät Union VVoodiin, joka on ekologisesti merkittävä alue, kuitenkaan suoraan koskettamatta sitä. Pollanima Loughin kiertäminen on otettu huolellisesti huomioon, ja vaikka tie kulkee useiden tunnettujen arkeologisten paikkojen halki, ei yksikään niistä ole merkitykseltään ainutlaatuinen ja niiden kaivaukset saadaan loppuun suoritetuiksi ennen töiden aloittamista. Melutaso tien läheisyydessä jää sallitulle tasolle ja melutaso laskee ohitetuissa kylissä. Ilman laatu tien varrella on hyvä eikä ilmansaasteen taso ylitä kymmenesosaa suositellusta tasosta. 10. Kokonaiskulut (miljoonaa ecua) Kokonaiskulut Menot ennen ja Edellytykset täyttä Koheesiorahaston jälkeen kelpoisuusa- vät kokonaiskulut tuki 40,557 jan* 3,544 37,013 31,461 * Kulut, jotka ilmenivät vielä hankkeen esittelyn jälkeen 10 päivänä toukokuuta 1994, ovat korvauskelpoisia. Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta seuraa tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. Wi Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoitusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen Hanke N:o 94/07/65/005 1. Hankkeen nimi: N8 itäinen Galwayn lähestymistie 2. Anomuksen tehnyt toimielin: 2. 1 Nimi: National Roads Authority 2. 2 Osoite: O'Connel Bridge House Dublin 2, Irlanti 3. Täytäntöönpaneva toimielin: 3. 1 Nimi: Galway Corporation 3. 2 Osoite: City Hall, College Road, Galway 4. Sijainti: 4. 1 Jäsenvaltio. Irlanti 4. 2 Alue: Co. Galway 5. Kuvaus: Hanke käsittää viimeisen osuuden lähestymistiestä Oranmoresta Galwayn kaupunkiin. Siihen kuuluu 3,5 kilometrin mittaisen kaksikaistaisen ajotien rakentaminen olemassaolevien Oranmore/Merlin Park kaksikaistaisen ajotien ja Ballybanesta Corrib Bridgeen menevän nelikaistaisen ajotien välille. 5TD 6 Tavoitteet: Hanke kuuluu kansalliseen päätieverkkoon, jonka kehittäminen on erittäin tärkeää syrjäisen sijainnin vaikutusten vähentämiseksi Irlannin taloudessa. Tämän N6 osuuden rakentaminen parantaa Dublinin ja Galwayn kaupungin sekä Irlannin länsiosien välisiä yhteyksiä. Olemassa oleva tie on turvallisuuden ja linjauksen osalta puutteellinen ja sen liikenteen määrä ylittää kapasiteetin aiheuttaen tien käyttäjille merkittävää viivästymistä erityisesti ruuhkahuip pujen aikaan. Olemassa olevaa tietä ei voida parantaa, ja siksi ehdotetaan uuden kaksikaistai sen ajotien rakentamista eri linjaukselle. Uusi linjaus kulkee osittain pitkin rakentamatonta maata ja osittain halki alueiden, joiden maankäyttö vaihtelee, ja joilla on myös suuria teollisuus- ja yritysalueita. Se on suunniteltu tarjoamaan pääsy Galwayn kaupunkiin, toimimaan liikenteen kehätienä ohittaen kaupungin Salthilliin sekä läntiseen Galwayhin ja palvelemaan kaupungin läheisiä suuria teollisuus- ja yritysalueita. Uuden tien avaamisen odotetaan vähentävän huomattavasti onnettomuuksia. Uusi tie ei kulje suoraan asutusten läpi, ja kaikki sen pääliittymät ovat kiertoliittymiä. 7 Töiden toteutusaikataulu: Suunnittelutyöt Maanosto Päätyöt Aloitus 04/1992 1994 03/1995 Toiminnallinen vaihe 01/1997 Lopetus 12/1994 11/1995 12/1996 çn 8. Taloudellis-sosiaalincn kustannus-hvötvarvio: Kustannus-hyöty arviossa hankkeen sisäiseksi kannattavuuden asteeksi on laskettu 17 prosenttia. 9. Arvio ympäristövaikutuksista: Kehitys vahvistettiin 30/9/1993 Galwayn kaupunginvaltuuston ja ympäristöministeriön valmistelemalla ympäristövaikutuksia koskevalla selvityksellä (EIS), joka toteutettiin Euroopan yhteisöjen vuoden 1989 asetusten (ympäristövaikutusten arviointi) säännösten mukaisesti, jotka sisällyttävät EYn direktiivin 85/337 Irlannin kansalliseen lainsäädäntöön muiden tiehankkeiden kuin moottoriteiden osalta. 10 Kulut ja tuki (miljoonaa ecua) Kokonaiskulut Menot ennen ja Edellytykset täyttä Koheesiorahaston jälkeen kelpoisuusa- vät kokonaiskulut tuki 8750 jan* 0. 375 8. 375 7. 119 * Kulut, jotka ilmenivät vielä hankkeen esittelyn jälkeen 10 päivänä toukokuuta 1994, ovat korvauskelpoisia. Koheesiorahaston myöntämä tuki perustuu siihen olettamukseen, ettei hankkeesta seuraa tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. £S"Z Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti tehtyjen rahoi tusapupäätösten tärkeimpien kohtien julkaiseminen Hanke N:o 94/07/65/008 1. Hankkeen nimi: Nl 1 Kilmacanogue/Glen of the Downs tie 2. Anomuksen tehnyt toimielin 2. 1 Nimi: National Roads Authority 2. 2 Osoite: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irlanti 3. Täytäntöönpaneva toimielin 3. 1 Nimi: Wicklow County Council 3. 2 Osoite: Council Offices, Wicklow, Co. Wicklow 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Co. Wicklow 5. Kuvaus Hanke sijaitsee Nil tiellä Dublinista Rossiareen, 25 kilometriä Dublinista. Sen on tarkoitus yhdistää olemassa oleva yhtäjaksoinen moottoritie/kaksikaistainen ajorata Dublinin eteläisestä lähiöstä Donnybrookista ja Newtownmountkennedyn ohitustie 35 kilometrin päässä Dublinista osana Nl 1 tien parannustöitä Wicklown kunnassa kaksikaistaisen ajoradan standardien mukaisesti. Hankkeeseen kuuluu 6 kilometrin mittaisen olemassa olevan tien muutostyöt 5Ö tavallisesta kaksikaistaisesta tiestä kaksikaistaisen ajoradan standardien mukaiseksi. Siihen kuuluu myös kahden eritasoliittymän ja yhden jalankulkusillan rakentaminen. 6. Tavoitteet Ajoajan lyhentäminen Nil tiellä Dublinin sekä Rosslaren ja Waterfordin satamien välillä; Paremman pääsyn takaaminen ja itäisten ja kaakkoisten alueiden kehitystä tukeva olennainen infrastruktuuri. 7. Töiden toteutusaikataulu Aloitus Lopetus Suunnittelutyöt* Maan osto Päätyöt 1989 1995 1996 Toiminnallinen vaihe 2000 1995 1996 1999 8. Taloudellis-sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Kilmacanogue/Glen O'Downs-hankkeen sisäiseksi kannattavuuden asteeksi on arvioitu 9 prosenttia. 9. Arvio ympäristövaikutuksista Hankkeelta ei vaadittu ympäristövaikutuksia koskevaa selvitystä Euroopan yhteisöjen vuoden 1989 asetusten (ympäristövaikutusten arviointi) säännösten mukaisesti, jotka sisällyttävät EY:n direktiivin 85/337 Irlannin kansalliseen lainsäädäntöön muiden tiehankkeiden kuin moottoriteiden osalta, mutta ottaen huomioon, että tie kulkee sellaisen alueen halki, jonka fry ympäristöä suojellaan, Wiclowin kunnan neuvosto esitti ympäristövaikutuksia koskevan selvityksen ympäristöministeriölle, joka antoi 20 päivänä joulukuuta 1993 suunnitelmalle hyväksymistodistuksen, jossa oli lukuisia ehtoja. Ympäristövaikutuksia koskeva selvitys osoitti, ettei ehdotetulla kehityksellä ole merkittäviä haitallisia vaikutuksia ympäristöön. Suunnitelmassa käytetään parhaita mahdollisia keinoja haitallisten ympäristövaikutusten rajoittamiseksi. 10. Kulut ia tuki (miljoonaa ecua) Kokonaiskulut Menot ennen ja Edellytykset täyttä Koheesiorahaston jälkeen kelpoisuusa- vät kokonaiskulut tuki 16,984 jan * 1,560 15,424 13,110 * Kulut, jotka ilmenivät vielä hankkeen esittelyn jälkeen 10 päivänä toukokuuta 1994, ovat korvauskelpoisia. Koheesiorahaston myöntämän tuen määrä perustuu olettamukseen, ettei hankkeesta seuraa tuloja. Kaikki muutokset tässä olettamuksessa aiheuttavat komission tuen määrän tarkistuksen. SET Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti ' Tiivistelmä hankkeesta n:o 94/07/65/009 1. Hankkeen nimi: Newmarket-on-Fergusin N18-ohitustie (I vaihe) 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansallinen tielaitos 2. 2 Osoite: St Martin's House Waterloo Road, Dublin 4 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Clare County Council 3. 2 Osoite: County Buildings, Ennis, Co. Clare 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Co. Clare 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on suunnitella ja laatia merkittävä tienparannussuunnitelma Limerickin-Galwayn N18-tielle, mikä mlee sisältämään uuden 14,5 kilometrin kaksoisajoväylän läheltä Hurlers Crossista pohjoiseen Newmarket-on-Fergusiin itse kaupungin ohittaen. Se mlee myös sisältämään uuden liittymän N18-tieltä Shannonin lentokentälle. rakentamisen Shannonin lentokentän I vaiheeseen kuuluvat tien valinta, alustava suunnittelu, ympäristövaikutusten arviointi, joita seuraavat julkinen kysely, yksityiskohtainen tutkimustyö, yksityiskohtainen suunnittelu sekä sopimusasiakirjojen valmistelu. 6. Tavoitteet - kulkuyhteyksien parantaminen Limerickistä Shannonin lentokentälle, Ennisiin ja pohjoisen Clareen - läpikulkuliikenteen vähentäminen merkittävästi Newmarket-on-Fergusissa (tällä hetkellä 12 000 ajoneuvoa päivässä) ja täten saasteiden, melun ja häiriöiden vähentäminen 7. Töiden aikataulu Työn luonne Hankkeen suunnittelu Toimintavaihe Aloitus 01/01/92 01/01/97 Lopetus 31/12/96 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Kustannus-hyötyarvio on tehty. Hankkeen motoksi arvioidaan 12 %. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Tämä hanke edellyttää ympänstövaikumsten arviointia Euroopan yhteisöjen vuoden 1989 määräysten (ympänstövaikumsten arviointi) mukaisesti, jolla saatettiin direktiivi rajoittamaan 85/337/ETY osaksi kunnallishallinnon (suunnitteluja kehittely) vuoden 1990 määräyksissä, S. I. 25, tällaisia hankkeita koskevia ympänstövaikumsten arvioinnin menettelyjä. lainsäädäntöä. Tämä päätös ei mle Irlannin 10. Kustannukset ia tuki (mecuina) Kokonaiskus tannukset Kustannukset ennen tukikelpoisuu den määräpäivää* Tukikelpoiset kokonaiskus tannukset Koheesiora haston tuki Tuen osuus 2,913 0,563 2,350 1,998 85 * Tukikelpoisia ovat kustannukset hankkeen jättämispäivän, 10. toukokuuta 1994 jälkeen SVf- Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/07/65/006 1. Hankkeen nimi: Dublinin satamaan johtava tie (I vaihe) 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansallinen tielaitos 2. 2 Osoite: St Martin's House Waterloo Road, Dublin 8 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Dublin Corporation 3. 2 Osoite: Civic Offices Wood Quay, Dublin 8 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Dublin City 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on suunnitella ja rakentaa moottoritien liittymä Dublinin pohjoisella esikaupunkialueella sijaitsevasta Whitehallista Dublinin-Belfastin N1-tietä Dublinin satamaan. Liittymä on tarkoitus rakentaa lähinnä tunnelein, joihin kuuluvat kaksoistunnelit kaksine kumpaankin suuntaan kulkevine väylineen. Hanke mlee yhdistämään Dublinin sataman kansallisen päätieverkkoon ja Dublinin kehätiehen. I vaiheeseen kuuluvat ja tämän päätöksen kattamat osa-alueet ovat ympänstövaikumsten arvioinnin kuuleminen, moottoritiesuunnitelman valmistelu, julkinen kysely, pääurakoitsijan valinta sekä erottamattoman osan tästä hankkeesta muodostavat raskaan liikenteen järjestelyt. valmistelu, mtkimukset paikan päällä, julkinen 6. Tavoitteet - hankkeen on tarkoitus vähentää kokonaisuudessaan raskaan ympäristövaikutuksia Dublinin kaupungissa tavarakuljetuksen IP - Dublinin sataman tulevan kehittämisen mahdollistaminen parempien kulkuyhteyksien avulla - kaupungin keskustan läpikulkuliikenteen vähentäminen 12 prosentilla ja liikenteen mukaan lukien julkisen liikenteen nopeuttaminen - Dublinin sataman käyttäjien ajansäästö. 7. Töiden aikataulu Työn luonne Hankkeen suunnittelu Toimintavaihe Aloitus 1995 1998 Lopetus 1997 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Kustannus-hyötyarvio mllaan tekemään osana hankkeen tätä vaihetta. Koheesiorahaston lisämki mlee riippumaan kustannus-hyötyarvion ja ympäristövaikumsten arvioinnin tuloksista (katso jäljempänä). 9. Ympäristövaikutusten arviointi Tämä hanke edellyttää ympäristövaikumsten arviointia, ja se mllaan tekemään osana hankkeen I vaihetta. Tämä päätös ei mle rajoittamaan aluehallinnon (suunnittelu ja kehittely) vuoden 1990 määräysten IV osan mukaisten menettelyjen tuloksia. 10. Kustannukset ja tuki (mecuina) Kokonaiskus tannukset Kustannukset ennen tukikelpoisuu den määräpäivää* Tukikelpoiset kokonaiskus tannukset Koheesiora haston tuki Tuen osuus (%) 3,750 Tukikelpoisia ovat kustannukset 3,750 3,188 85 hankkeen jättämispäivän, 9. kesäkuuta 1995 jälkeen 4 5°> Rahoitustuen myöntämispäätöksen tärkeimpien kohtien julkaiseminen Koheesiorahastosta annetun asetuksen N:o 1164/94 mukaisesti TUNNISTUSLOMAKE Tiivistelmä hankkeesta n:o 95/07/65/009 1. Hankkeen nimi: Cloghranin-Lissenhallin Nl-tie (I vaihe) 2. Hakemuksesta vastaava elin 2. 1 Nimi: Kansallinen tielaitos 2. 2 Osoite: St Martin's House Waterloo Road, Dublin 4 3. Hankkeen täytäntöönpanosta vastaava elin 3. 1 Nimi: Fingal County Council 3. 2 Osoite: 46/49 Upper O'Connell Street, Dublin 1 4. Sijainti 4. 1 Jäsenvaltio: Irlanti 4. 2 Alue: Co. Dublin 5. Kuvaus Hankkeen tarkoituksena on suunnitella ja laatia Dublinin-Belfastin N1-moottoritien 6,6 kilometriä pitkä osuus, joka yhdistää olemassa olevan Dublinin lentokentän Nl- moottoritien olemassa olevaan Lissenhallin kaksiväyläiseen ajotiehen pohjoisen suuntaan. Tämä vaihe sisältää hankkeen alustavan ja yksityiskohtaisen suunnittelun, mtkimukset paikan sekä sopimusasiakirjojen valmistelun. ympäristövaikumsten kuulemisen arvioinnin, julkisen päällä, 6. Tavoitteet Koko hankkeen tarkoituksena on vähentää matkusmsaikaa Dublinin-Belfastin tiellä, mihin liittyy välillä oleviin keskuksiin pääsyn parantaminen ja taloudellisen kehityksen tukeminen tähän tarvittavin perusrakentein satamiin, lentokentille ja pääasiallisiin kaupan keskuksiin pääsyä parantamalla. n>< o 7. Töiden aikataulu Työn luonne Hankkeen suunnittelu Toimintavaihe Aloitus 01/01/95 01/01/99 Lopetus 31/12/98 8. Taloudellinen ja sosiaalinen kustannus-hvötvarvio Kustannus-hyötyarvio on jo tehty koko hankkeelle. Sisäisen moton asteen arvioidaan olevan 17 %. 9. Ympäristövaikutusten arviointi Tämä hanke edellyttää ympäristövaikumsten arviointia Euroopan yhteisöjen vuoden 1989 määräysten (ympäristövaikumsten arviointi) mukaisesti, joilla saatettiin direktiivi 85/337/ETY osaksi Irlannin rajoittamaan kunnallishallinnon (suunnitteluja kehittely) vuoden 1990 määräyksissä, S. I. 25, tällaisia hankkeita koskevia ympäristövaikumsten arviomnin menettelyjä. lainsäädäntöä. Tämä päätös ei mle 10. Kustannukset ia tuki (mecuina) Kokonaiskus tannukset Kustannukset ennen tukikelpoisuu den määräpäivää* Tukikelpoiset kokonaiskus tannukset Koheesiora haston tuki Tuen osuus 2,526 0,625 1,901 1,616 85 * Tukikelpoisia ovat kustannukset hankkeen jättämispäivän, 31. elokuuta 1993 jälkeen Ui X J X X T EJ 2 Taulukot ja kaaviokuvat n^ TAYTAANTONPANON TULOKSET KOHEESIORAHASTO 1993 - 1994 - 1995 Maksusitoumukset ecuina jäsenvaltioittain äristö - • - * ^ % ^ ^ g g m| riai& S'A»! 1. 340. 095. 864 601. 500. 802 220. 918. 380 403. 641. 806 44 60 44 40 1. 721. 010. 752 398. 901. 387 279. 187. 240 601. 431. 305 56 40 56 60 3. 061. 106. 616 55 1. 000. 402. 189 18 500. 105. 620 9 1. 005. 073. 111 18 886. 067 2. 566. 156. 852 46 3. 000. 530. 684 54 5. 567. 573. 603 100 Ympäristö 1993+1994+1995 PORTUGA LI 16 % IRLANTI 9% KREIKKA 23% Liikenne 1993+1994+1995 ESPANJA 58% PORTUGA LI 20 % IRLANTI 9% ESPANJ; : 52% KREIKKA 13% Sbi TàytMnpanon tulokset Koheesiorahasto 1993-1994-1995 Maksusitoumukset aloittain Ympäristö Liikanne 2. 520. 482. 925 46% 2. 981. 131. 383 54% Maantiet Rautatiet Satamat n^riliijkennepalvelujärjestelmä (VTS) Egfeokentät yadön toimittaminen Teollisuuden saasteet Biologinen käsittely + jätevedet Jätehuolto Luonnonsuojelu Padot Rannikkoalueet Muu Veden puhdistus Vesihuolto Uudelleenmetsitys 2. 116. 369. 048 618. 510. 005 115. 176. 009 , ^ 15. 606. 579 115:4ff&7*2 815. 384. 687 43. 823. 401 808. 886. 327 92. 204. 794 344. 323. 407 18. 080. 536 165. 855. 269 111. 023. 208 107. 972. 157 7. 506. 317 5. 422. 822 YHTEENSÄ " 5. 501. 614. 308 Liikenne 93 - 95 Ympäristö 93 - 95 Rannikkoalueet 7% Padot 1% Luonnonsuojelu 14% Veden toimittaminen 32% &>H KOHEESIORAHASTO Ympäristö ja liikenne Vuonna 1995 tehdyt maksusitoumukset (ecuina) k^lâM^^^r/ -. i^^foi 568. 697. 297 228. 184. 641 93. 179. 175 146. 648. 564 48 59 49 38 615. 735. 381 159. 729. 130 97. 182. 548 240. 472. 848 52 61 51 62 1. 184. 432. 678 55 387. 913. 771 18 190. 361. 723 9 387. 121. 412 18 1. 845. 997 YHTEEfiSÄ 1. 036. 709. 677 48 1. 113. 119. 907 52 2. 151. 675. 581 100 Ympäristö 1995 Liikenne 1995 PORTUGA LI 14 % IRLANTI 9% PORTUGALI 22% IRLANT] 9% KREIKKA 22% ESPANJA 55% KREIKKA 14% ESPANJA 55% a$ KOHEESIORAHASTO: ESPANJA 1 9 95 Ympäristö Liikenne hyväksytyt hankkeet Rautatiet Maantiet Padot Veden toimittaminen Vesihuolto Jätevedet Rannikkoalueet Muut Teollisuuden saasteet YHTEENSÄ 11 t 9. 8 t f. § J2 484. 8^. 43*5 72. Qt2. 862 63. 48^. 998 ~31. 227. 730 276. 727. 699 100. 436. 552 ~~11. 243. 032 24. 619. 035 ########## Ympäristö Liikenne 579. 753. 908 604. 678. 327 Jätevedet 23% Teollisuuden saasteet 2% Rannikkoalueet 8% Muut 1% Rautatiet 10% Vesihuolto 3% Veden toimittaminen 5% Padot 6% Maantiet 42% Liikenn 49% SJ^ KOHEESIORAHASTO ESPANJA Maksusitoumukset ja maksut 1993-1994-1995 (ecuina) Ympäristö 252. 083. 242 519. 315. 325 568. 697. 297 1. 340. 095. 864 % 29 51 48 44 Liikenne 606. 367. 461 498. 907. 910 615. 735. 381 1. 721. 010. 752 % 71 49 52 56 Ympäristö 119. 120. 124 136. 688. 294 358. 421. 236 614. 229. 654 % 28 32 32 32 Liikenne 301. 660. 389 286. 088. 122 746. 857. 276 1. 334. 605. 787 % 72 68 68 68 ar KOHEESIORAHASTO PORTUGALI 1 9 95 Ympäristö Liikenne hyväksytyt hankkeet Veden toimittaminen 19% Vesihuolto 2% Rautatiet 7% Rautatiet Maantiet Veden puhdistus Jätehuolto Veden toimittaminen Vesihuolto YHTEENSÄ 281595. 200 £ 1 ^ 8 7 7. 6 48 57. 977. 124 7. 584. 225 73. 580. 898 7. 506. 317 [387. 121. 412 Ympäristö Liikenne 146. 648. 564 240. 472. 848 Ympäris tö 4 0% Veden puhdistus 15% Liikenne 6 0% Maantiet 55% fbX KOHEESIORAHASTO PORTUGALI Maksusitoumukset ja maksut 1993-1994-1995 (ecuina) Ympäristö 122. 794. 100 134. 199. 142 146. 648. 564 403. 641. 806 % 43 40 38 40 Liikenne 160. 774. 600 200. 183. 857 240. 472. 848 601. 431. 305 % 57 60 62 60 Ympäristö 31. 513. 629 54. 539. 242 97. 052. 060 183. 104. 931 % 34 22 26 26 Liikenne 62. 496. 918 193. 767. 974 272. 152. 257 528. 417. 149 % 66 78 74 74 rb*) KOHEESIORAHASTO: KREIKKA 1995 Ympäristö Liikenne hyväksytyt hankkeet " Rautatiet Maantiet Lentokentät Satamat Veden toimittaminen Biologinen käsittely Jätevedet Jätehuolto Muut YHTEENSÄ Ympäristö Liikenne Liikenne 4 1% | 8. 355. ÖÖÖ I 64. 746,200 [ 23. 722. 650 62. 905. 280 32. 909. 652 156. 678. 466 22. 701. 673 3. 090. 600 12. 804. 250 387. 913. 771 228. 184. 641 159. 729. 130 Ympäristö i I 59% Jätehuolto 1% Jätevedet 6% Muut 3% Rautatiet 2% Maantiet 17% Lentokentät 6% Satamat 16% Biologinen käsittely 4 1% Veden toimittaminen 8% r^a KOHEESIORAHASTO KREIKKA Maksusitoumukset ja maksut 1993-1994-1995 (ecuina) Ympäristö 175. 222. 400 198. 093. 761 228. 184. 641 601. 500. 802 % 62 60 59 60 Liikenne 105. 141. 600 134. 030. 657 159. 729. 130 398. 901. 387 % 38 40 41 40 Ympäristö 99. 067. 294 141. 769. 862 76. 977. 597 317. 814. 753 % 67 90 85 80 Liikenne 49. 048. 861 15. 912. 389 13. 523. 230 78. 484. 480 % 33 10 15 20 rh KOHEESIORAHASTO: IRLANTI 1 9 95 Ympäristö Liikenne hyväksytyt hankkeet (ecuina) fl Rautatiet Maantiet Satamat Jäteveden puhdistus Veden toimittaminen Kiinteä jäte Tekninen tuki YHTEENSÄ 21,645. 859| ~~ 71. 010. 708 4. 535. 981 49. 995. 033 41. 853. 147 1. 174. 700 156. 295 = ######### Ympäristö Liikenne 93. 022,880 97. 192,548 Veden toimittaminen 22% Kiinteä jäte 1% Rautatiet 11% Tekninen tuki 0% Jäteveden puhdistus 26% Maantiet 38% Liikenne 52% Ympäris tö 48% Satamat 2% rt^ KOHEESIORAHASTO IRLANTI Maksusitoumukset ja maksut 1993-1994-1995 (ecuina) Ympäristö 55. 917. 250 71. 821. 955 93. 179. 175 220. 918. 380 % 39 43 49 44 Liikenne 85. 969. 850 96. 034. 842 97. 182. 548 279. 187. 240 % 61 57 51 56 Ympäristö 28. 845. 009 23. 249. 556 51. 669. 204 103. 763. 769 % 43 27 39 36 Liikenne 38. 828. 602 63. 778. 344 81. 988. 686 184. 595. 632 % 57 73 61 64 r*3 LIITE 3 Kartta rautatie- ja tieverkostosta SV* SPAIN Trans-European Road network Cohesion Fund Barcelona r^r SPAIN Barcelona Trans European Rail Network Cohesion Fund m PORTUGAL Trans-European Road network Cohesion Fund Coimbra Lisboa DV PORTUGAL Trans-European Rail Network Cohesion Fund Porto Coimbra Lisboa tf* GREECE Trans-European Road network Cohesion Fund Igoumenitsa h^Saioniki AIexan- droupolis Patra Athina rrg GREECE Trans-European Rail network Cohesion Fund Igoumenitsa Alexan- droupolis Athina rso IRELAND Trans-European Road network Cohesion Fund Rosslare rs IRELAND Trans-European Rail network Cohesion Fund Rosslare rs2- ISSN 1024-4492 KOM(96) 388 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 13 14 07 Luettelonumero : CB-CO-96-386-FÏ-C ISBN 92-78-07418-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg