title: Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling - Årsrapport 1996

eurovoc_concepts:
activity report
research and development
research policy
technological change

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 09. 09. 1996 KOM(96) 437 slutlig EUROPEISKA UNIONENS VERKSAMHET INOM FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING ÅRSRAPPORT 1996 (Framlagt av kommissionen) <L Årsrapporten om forskningsverksamheter från kommissionen utkommer nu för andra gången. Kravet på en årsrapport finns angivet i artikel 130p i EG-fördraget, som fastställer att kommissionen skall sända en rapport till Europaparlamentet och rådet varje år. Denna rapport inkluderar information om verksamheter inom forskning och teknisk utveckling, spridning av resultat under föregående år och arbetsprogrammet för innevarande år. Denna årsrapport ger en översikt över hela spektrumet av gemenskapens forskningsverksamheter. Del I av rapporten erbjuder läsaren en "ögonblicksbild" av situationen i slutet av 1995 samt en redogörelse av arbetsprogrammet och milstolpar för 1996. Del II av rapporten omfattar mer utförlig information om forskningsverksamheterna under 1995, huvudsakligen under det fjärde ramprogrammet (1994-1998) (men också de projekt som fortfarande pågick under det tredje ramprogrammet (1990-1994)) grupperade under "Verksamheten 1995" respektive "Arbetsprogram för 1996". * * * För gemenskapens forskningspolitik var 1995 åter ett aktivt år. Det var det första hela året för genomförande av det fjärde ramprogrammet (1994-1998). Offentliggörande och behandling av ansökningsomgångar samt upprättande av projektkontrakt fortsatte under hela året. Som ett resultat av utvidgningen av Europeiska unionen i början av 1995 genom anslutningen av Österrike, Finland och Sverige, föreslog kommissionen en justering av budgeten för det fjärde ramprogrammet (Europeiska gemenskapen och Euratom). Det slutliga godkännandet av parlamentets och rådets förslag skedde i mars 1996. Under 1995 presenterade kommissionen sitt koncept om projektgrupper forskning-industri (Task Forces), ett gemensamt initiativ från tre kommissionärer för att förbättra samråd och samordningen av forskningsverksamheter. Projektgrupperna koncentrerar sig på följande områden: Morgondagens bil, Multimediaprogram för utbildning, Nya generationens flygplan, Vaccin och virussjukdomar, Framtidens tåg och järnvägssystem, Intermodal transport, Framtidens sjöfartssystem och Miljö - vatten. it «- Under 1995 infördes ett nya system för kontroll och utvärdering av program. Kontrollen av 18 särskilda program inom det fjärde ramprogrammet och kontroll av ramprogram har utförts av oberoende externa experter. I maj presenterade kommissionen sitt meddelande om vetenskapligt och tekniskt samarbete med de nya oberoende staterna som ingick i före detta Sovjetunionen. I oktober presenterade kommissionen sitt meddelande om utsikter för internationellt samarbete inom forskning och teknisk utveckling, vilket låg till grund för en rådsresolution antogs i mars 1996. Dessutom fortsatte Europeiska unionen diskussionerna om vetenskapligt och tekniskt samarbete med Medelhavsländerna samt med de associerade länderna i Central- och Östeuropa. Förhandlingarna om bilaterala samarbetsavtal inom forskning och teknik med Canada och Israel avslutades. I december offentliggjorde kommissionen en grönbok om innovation, vars syfte var att starta en bred konsultation kring problemet med nyskapande i Europa. Grönboken överväger de olika faktorerna som är involverade i nyskapande, den nuvarande situationen analyseras och förslag på framtida åtgärder föreslås. Dessutom har kommissionen ytterligare stärkt sina verksamheter både för att främja ekonomisk och social sammanhållning i Europa genom forskning och vidareutbildning och att genom samarbete förbättra samordning av nationella FoTU-verksamheter. I juni 1995 antog rådet (forskning) ett beslut om samordning av medlemsstaternas vetenskapliga och tekniska verksamheter vilken betonar betydelsen av regelbundna informationsutbyten kring nationella FoTU-verksamheter. Omfattningen av forskningsverksamheter under 1995 - och betydelsen av gemenskapens forskningsansträngningar i allmänhet - kan illustreras med några siffror som rör verksamheter under det fjärde ramprogrammet och som omfattar medlemsstater, länderna i det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och i EFTA. 2 660 nya projekt vilka omfattar 12 185 deltagare startades under 1995, totalt 10 695 projekt pågick i slutet av 1995 motsvarande 2 037 miljoner ecu i utbetalda belopp. 74 874 gränsöverskridande samarbeten mellan forskningsgrupper från hela gemenskapen eller det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet har räknats samman i verksamheter med delat kostnadsansvar och med flera ingående parter. Antalet samarbeten inom forskning mellan medlemsstaterna och tredje länder var 3 237. * * * Under 1996 kommer kommissionen att fortsätta att garantera ett effektivt genomförande av de särskilda programmen under det fjärde ramprogrammet. I januari 1996 presenterade kommissionen sitt förslag om finansiellt tillskott till det fjärde ramprogrammet (Europeiska gemenskapen och Euratom) på 700 miljoner ecu, vilket grundar sig på bestämmelser i de beslut som antog det fjärde ramprogrammet i april 1994. 4 G- Projektgrupperna kommer att fortsätta sitt arbeten under 1996 och diskussioner kring konceptet kommer att fortsätta för att dra fördel av erfarenheten från detta nya tillvägagångssätt. Under 1996 kommer kommissionen att starta diskussioner om förberedelser av det femte ramprogrammet genom att offentliggöra ett strategidokument till sommaren 1996. Det finns ett behov av att koncentrera forskningsinsatser för att kunna garantera den fortsatta effektiviteten av EU:s forskning och tekniska utvecklingsverksamhet och för att bidra till i den europeiska industrin och främja att främja tillväxten och konkurrenskraften sysselsättning och livskvaliteten för Europas medborgare. Andra viktiga ämnen som kommissionen planerar att ta itu med i år inkluderar fortsatta diskussioner om innovationsprocessen, internationellt samarbete inom forskning och teknisk utveckling, samordning av nationella FoTU-verksamheter, utvärdering och förvaltning av programmen, vilken kommer att innefatta en revidering av gemenskapens forskningsverksamheter under de fem föregående åren, och en fortsatt förenkling av administrativa förfaringssätt. * * * Det är kommissionens förhoppning att läsarna kommer att finna denna årsrapport praktisk och informativ, både för de som redan är involverade i gemenskapens forskning och för de som upptäcker den genom denna årsrapport. Målet är att den skall ses som ett användbart referensdokument, en gemensam kunskapsbas för forskare, företag, forskningsorganisationer, planerare av forskningspolitik, politiker och framförallt alla de som intresserar sig för Europeiska unionens konkurrenskraft och dess medborgares välbefinnande. <L<^ SAMMANFATTNING DEL ETT: Gemenskapens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling 1995-1996 I. Omfattning och inriktning för gemenskapens verksamhet inom forskning 2 och teknisk utveckling 1995-1996 1. 1 Allmän presentation av forskningen: målsättningar och genomförande 1. 2 Genomförande av det fjärde ramprogrammet Innovation och spridning av FoU II. Det internationella samarbetet III. IV. Utbildning genom forskningen V. VI. Utsikter för 1996 Samordningen av europeisk politik och nationell politik DEL TVÅ: Sammanfattning av verksamheten 1995 och av arbetsprogrammen för 1996 Första verksamhetsområdet i Europeiska gemenskapens fiärde ramprogram och Euratoms ramprogram Informations- och kommunikationsteknik 1. 2. 3. Telematiktillämpningar av gemensamt intresse Kommunikationsteknik Informationsteknik , Industriell teknik 4. 5. Industri- och materialteknik Standarder, mätning och provning Miljö 6. 7. Miljö och klimat Havsforskning och marin teknik Biovetenskaper och bioteknik 8. 9. 10. Bioteknik Biomedicin och hälsa Jordbruk och fiske Sida 2 3 7. 14 16 16 17 18 20 20 20 22 26 30 33 35 38 40 42 44 da Energi 11. 12. 13. Icke-nukleär energi Säkerhet vid kärnklyvning Kontrollerad termisk kärnfusion Transport Målinriktad socioekonomisk forskning Andra verksamhetsområdet Internationellt FoTU-samarbete Tredie verksamhetsområdet Spridning och bästa utnyttjande av resultat Fjärde verksamhetsområdet Vidareutbildning och rörlighet Gemensamma forskningscentret (GFQ Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd DEL TRE: Projekt, undertecknade kontrakt och utbetalda belopp 1995 -per år och ramprogram Tabell 1 Tabell 2 Tabell 3A och 3B Tabell 4 Tabell 5Aoch 5B Tabell 6 Tabell 7 Tabell 8 Tabell 9 Tabell 10 Tabell 11 Tabell 12 Översiktstabell över nya och pågående projekt Särskilda program (RP4) - Nya projekt Samtliga projekt - Särskilda program under RP3 och RP4 Ansökningsomgång 1995 Särskilda program (RP4). -VDK per typ av deltagare Särskilda program (RP4). VDK iför målområden 1 RP4. VDK - Samarbeten Ansökningsomgång 1996 RP4. VDK - Projektens genomsnittliga storlek Finansiering från det fjärde ramprogrammet och Euratom ramprogram Åtaganden 1984-1998 i löpande priser Åtaganden 1984-1998 i fast pris 1992 Lista över huvudsakliga akronymer eller använda förkortningar 48 52 53 55 58 60 64 66 69 74 75 76 77 78 80 84 86 87 88 93 94 95 96 97 DEL ETT GEMENSKAPENS VERKSAMHET INOM FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING 1995-1996 L OMFATTNING OCH INRIKTNING FÖR GEMENSKAPENS VERKSAMHET TNOM ONRÄDET FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING 1995-1996 Inledning Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling (EU-FoTU) syftar till att stärka Europas vetenskapliga och teknologiska baser och på så sätt bidra till utvecklingen av konkurrenskraften i den europeiska industrin och främja livskvaliteten för Europas medborgare. EU:s FoTU-politik kompletterar medlemsstaternas nationella forskningsinsatser och stödjer andra handlingsprogram inom unionen såsom jordbruk, sammanhållning, transport, miljö, hälsa, utbildning, energi, etc. EU:s FoTU-politik förverkligas genom forskningsprogram som förenar företag - inkluderande små och medelstora företag - universitet och forskningscentra i olika europeiska länder i gemensamma forskningsprojekt. De forskningsteman som täcks av EU:s FoTU är definierade i fleråriga ramprogram (RP). Det pågående ramprogrammet (1994-1998) har en total budget på 13 100 miljoner ecu, varav 11 764 miljoner ecu för gemenskapens ramprogram och 1 336 miljoner ecu för Euratoms ramprogram. I januari 1996 föreslog kommissionen att detta belopp skulle ökas med 700 miljoner ecu av vilka 595 miljoner ecu tilldelas gemenskapens ramprogram och 105 miljoner ecu tilldelas Euratoms ramprogram. Gemensamma forskningscentret (GFC med dess sju instituter) är gemenskapens forskningscenter, som utför forskning direkt, bidrar till genomförandet av ramprogrammen och tillhandahåller vetenskapligt stöd till andra handlingsprogram inom unionen. En sammanfattning av dess årsrapport för 1995 [KOM(96) 158 slutligt] och viktigare initiativ för 1996 finns i del två. Kommissionen biträds vad gäller utvecklingen av FoTU-politiken särskilt av IRDAC, en kommitté som består av representanter från den europeiska industrins toppskikt och Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (ESTA), som består av framstående representanter för den vetenskapliga och industriella forskningsvärlden. Under 1996 kommer EU:s FoTU-verksamhet att koncentreras på genomförandet av särskilda program i det fjärde ramprogrammet (1994-1998) och kring försök med det nya konceptet med projektgrupper, som koncentreras på viktiga frågor och stimulerar till bättre samordning i forskningen och i användningen av dess resultat. Under 1996 fortsätter också diskussioner kring tilläggsanslaget för ramprogrammet och kommissionen kommer att påbörja förberedelserna av det femte ramprogrammet. 1. 1 ALLMÄN PRESENTATION AV FORDKNINGEN : MÅLSÄTTNINGAR OCH GENOMFÖRANDE Viktigare politiska händelser Anpassning av budgeten för ramprogrammen vid utvidgningen av Europeiska unionen Som ett resultat av utvidgningen av Europeiska unionen i början av 1995 med Österrike, Finland och Sverige som nya medlemsstater, föreslog kommissionen en anpassning av budgeten för det fjärde ramprogrammet med 7% [KOM (95) 145]. Detta var i överensstämmelse med unionens synsätt beträffande ekonomin som antogs i november 1994 när EU:s institutioner kom överens om en sjuprocentig ökning av budgeten för interna handlingsprogram. Kommissionen lade också till inom ramprogrammet de finansiella bidrag som de tre nya medlemsstaterna tidigare hade givit som associerade länder. Kommissionens förslag gick ut på att fördela denna ökning linjärt mellan de särskilda programmen. Detta förslag omfattades av medbestämmandeförfarandet mellan rådet och parlamentet vad gäller gemenskapens ramprogram och yttrande från parlamentet vad gäller Euratoms ramprogram. Den första behandlingen i Europaparlamentet skedde i juli 1995 och rådet antog en gemensam ståndpunkt i november 1995. Den gemensamma ståndpunkten fastställde att de tillgängliga medlen för forskningsinsatser kommer att ökas linjärt med 6,87% i överensstämmelse med de redan lämnade bidragen från de tre nya medlemsstaterna under 1994. Medel avsatta för personal och administration kommer att ökas med maximalt 4% i genomsnitt. Den totala budgeten för programmen kommer att öka med 800 miljoner ecu (6,5%). Europaparlamentet godkände rådets gemensamma ståndpunkt i januari 1996. Det slutliga godkännandet av förslagen ledde till Europaparlamentets och rådets beslut nr 616/96/EG av den 25 mars 1996 och rådets beslut nr 96/253/Euratom av den 4 mars 1996. Projektgrupper Tidigt under 1995 tog kommissionen ett större initiativ för att stärka bidraget av forskning till industrin och samhället i stort genom att bilda en rad projektgrupper. Projektgruppernas roll är att främja ett närmare och mer produktivt förhållande mellan industrin och forskningsgemenskapen genom att samordna och koncentrera gemenskapens forsknings-resurser på framträdande industriella och sociala behov. Genom att göra detta förväntas projektgrupperna ge ökad kunskap om EU:s forskning och visa att den har påtagliga fördelar för invånarna i allmänhet. Det finns idag åtta projektgrupper på följande områden: - Nya generationens flygplan, - Multimediaprogram för utbildning, - Morgondagens bil, - Intermodal transport, - Miljö - vatten, - Vaccin och virussjukdomar, - Framtidens tåg och järnvägssystem, - Framtidens sjöfartssystem. Projektgrupperna är en väsentlig del av kommissionens strategi att förbättra effekten av och minska splittringen i forskning i EU. De tjänar till att koncentrera diskussioner med industrin och övriga intresserade parter och är avsedda att samla resurser både från gemenskapens forskningsprogram och genom hela EU på betydtuide framtida industri- och samhällsbehov, i överensstämmelse med övriga handlingsprogram (t. ex. miljön, informationssamhället, utbildning och vidareutbildning, social och ekonomisk sammanhållning, regional utveckling, transport, hälsa). Kommissionen organiserar projektgrupperna och utser dess medlemmar, men de är beroende av insatser från alla parter som är engagerade i att stärka bandet mellan forskning och industri. De utnyttjar de erfarenheter som vunnits från ramprogrammet, särskilt vad gäller äganderätt till teknologi, och även den betydande erfarenhet som har uppnåtts från forskningssamordning genom att gruppering av forskningsprojekt, gemensamma verksamheter, etc. inom särskilda FoTU-program. Projektgrupperna är pilotprojekt, avsedda att visa fördelarna av forskning och samarbete och av nya tillvägagångssätt som integrerar olika handlingsprogram. De har en trefaldig uppgift att definiera forskningsprioriteringar och identifiera teknologiska flaskhalsar, tillsammans med industrin - däribland små och medelstora företag - och användare, att samordna relevant verksamhet kring en kärna av klart identifierade målsättningar, inledningsvis relevant verksamhet under det fjärde ramprogrammet, - att undersöka andra möjligheter - finansiella och regelmässiga - som kan bidra till ett effektivt genomförande från industrins sida. Kommissionen presenterade första gången konceptet projektgrupp i forskningsministerrådet i mars 1995. Ytterligare redogörelser gavs senare till rådet över projektgruppernas insatser, såväl som till parlamentet och den Ekonomiska och sociala kommittén och i oktober överlämnade kommissionen en sammanfattande rapport till rådet och parlamentet över hur långt projektgrupperna hade kommit [SEC(95) 1824] tillsammans med mer detaljerade rapporter från projektgrupperna själva. Positiva kommentarer över projektgrupperna, särskilt deras koncentration på brett samråd för att identifiera forskningsprioriteringar och deras potentiella roll i samordningen av forskningsinsatser, har givits av ESTA, IRDAC och CREST såväl som ett antal programkommittéer. Ett antal praktiska aspekter återstår dock att klara upp. Projektgrupperna är nära kopplade till kommissionens förslag om tilläggsanslag till det fjärde ramprogrammet och Euratoms ramprogram. Detta förslag, KOM(96) 12, har sitt ursprung i en bestämmelse i de beslut som antogs i april 1994 om det fjärde ramprogrammet och Euratoms ramprogram beträffande ett finansiellt tillskott som uppgår till totalt 700 miljoner ecu och som kommer att beslutas senast i juni 1996. Förslaget identifierar de teman som projektgrupperna inriktar sig på som prioriterade områden för fokusering och koncentration av forskningen. Det förordar tilläggsanslag för fem av dessa teman - Nya generationens flygplan, Morgondagens bil, Multimediaprogram för utbildning, Intermodal transport och Miljö - vatten, såväl som (för Euratomprogrammet) Kärnsäkerhet. Förslagen om projektgrupp kommer att hjälpa samordningen av forskning inom dessa områden, och på de tre andra teman för projektgrupperna, dvs Vaccin och virussjukdomar, Framtidens tåg och järnvägssystem och Framtidens sjöfartssystem. I samtliga fall kommer dock de juridiska villkoren för genomförandet av ramprogrammen att respekteras. Man kommer särskilt att ta full hänsyn till etablerade rutiner i samband med administration av forskning inom ramen för de särskilda programmen. Betydande resultat har redan uppnåtts av projektgrupperna vad gäller samråd med industrin och användarna, identifiering av de problem och utmaningar som EU står inför och utarbetning av handlingsplaner. De har redan gett ökad kunskap om EU:s forskningsinsatser och givit idéer till industri- och forskningssamhället, vilket har tillåtit en snabb mobilisering av vetenskaplig och teknisk expertis och effektivt samarbete mellan kommissionens olika avdelningar. Verksamheter inom IRDAC och ESTA 1995-19% Till följd av kommissionens beslut av den 7 september 1995, skisserades en ny roll för IRDAC (kommissionens rådgivande kommitté för industriell forskning och utveckling) och en ökning i antalet medlemmar godkändes. IRDAC kommer i framtiden att inrikta sig på flera strategiska frågor (inte längre ren FoTU) och antalet medlemmar uppgår nu till 19 erfarna industriledare utnämnda på personliga meriter och fem representanter från europeiska föreningc r: "the Union of Industries of the European Community" (UNICE), "the European Centre for Public Enterprise" (ECPE), "the European Association of Contract Research Organisations" (EACRO), "the Federation of European Industrial Research Organisations" (FEICRO), "the European Trade Union Federation" (ETUC) och "the European Union of Crafts and Small and Medium-sized Enterprises" (UEAPME). Under 1995 offentliggjorde IRDAC sina yttranden på följande områden: internationellt samarbete (vetenskapligt och tekniskt samarbete med Central- och Östeuropa, utvecklingsländer, industrialiserade tredje länder utanför Europa), Gemensamma forskningscentret och samordning av nationella handlingsprogram. Till detta och som en inledning till diskussionerna om det femte ramprogrammet gav IRDAC ut broschyren "Lett Talk Research" i vilken erfarna industriledare ger sina åsikter på forskningens framtid i Europa. Under 1996 kommer IRDAC att anordna rundabordskonferenser kring IPR, tjänster, informations- och kommunikationsteknik, biovetenskap, industriell teknik och materialteknik, miljö och energi. Andra rundabordskonferenser kommer att ta upp grönboken om innovation, reglering och forskning samt små och medelstora företag. En särskild arbetsgrupp (working party) kommer att bildas kring Europeisk industris effektivitet. IRDAC kommer att framföra sina synpunkter på det femte ramprogrammet i slutet av maj 1996. IRDAC:s plenarmöte kommer att äga rum den 24 oktober 1996. ESTA - European Science and Technology Assembly (Den Europeiska församlingen för vetenskap och teknik) bildades 1994. Denna rådgivande instans till kommissionen samlar högt uppsatta personer i den akademiska och industriella världen (för närvarande 96 till antalet). Församlingen samlas i plenum två gånger om året. Styrelsen, som består av 20 medlemmar valda av församlingen, samlas regelbundet ca. fyra gånger om året. Den stöds i sitt arbete av ett antal arbetsgrupper (workning parties). De teman som hittills har berörts är utvärdering av projekt och program i det fjärde ramprogrammet, i samband med samordningen av nationella program, såsom Forskningsrådens roll eller identifieringen av svagheter eller brister relaterade till utvecklingen av den europeiska vetenskapsbasen och möjligheter att åtgärda dem, grundforskningens plats i EU:s industrianställda på FoTU-insatser, utvecklingen av relationer mellan akademiker och frågor forskningsområdet, Europa konkurrensposition inom vetenskap och teknologi och dess innebörd för det femte ramprogrammet, relationer mellan Europa och Asien avseende vetenskaplig och teknisk utveckling, möjligheterna till inert isolering vid kontrollerad termisk kärnfusion. Framåtskridandet av arbetet på dessa olika områden presenterades under församlingens plenarmöte den 16-17 april 1996. Baserat på detta kunde vissa rapporter avslutas snabbt (kärnfusion, utvärdering, grundforskning) och formellt överlämnas till kommissionen i maj 1996. De övriga rapporterna kommer att avslutas under de påföljande månaderna. De initiativ som har tagits för att utvidga kontaktytan mellan kommissionen och ESTA kommer att fortsätta, med en starkare roll för programledningarna i arbetsgruppernas arbete och en mer regelbunden interaktion mellan ESTA och de avdelningar inom kommissionen som berörs av horisontella frågor i gemenskapens politik inom vetenskap och teknologi. Utöver avslutande av pågående arbeten och bildande av nya arbetsgrupper (en fråga som kommer att diskuteras vid styrelsemötet i juli 1996), kommer 1996 att särskilt utmärkas av ett åtagande av ESTA att delta i förberedande arbeten av det femte ramprogrammet. Undertecknade kontrakt och utbetalda belopp 1995: per år och ramprogram De ekonomiska och finansiella uppgifterna (Del tre) hänför sig till 1995 och är en del av det fjärde ramprogrammet och Euratomprogrammet (13 100 miljoner ecu). I den årsbaserade delen (tabellerna 1 till 9) gäller undersökningen enstaka indirekta insatser, som antingen är nya eller pågår under 1995. 10 695 projekt pågick den 31 december 1995. Analysen beträffande innehåll - antal projekt, deltagare, medlemsstater, etc. - baserades på undertecknade kontrakt under 1995 i det fjärde ramprogrammet (tabellerna 1, 2, 5, 6, 7 och 9). 2 660 nya kontrakt, som omfattar 12 185 deltagare och ett gemenskapsbidrag på 2 033 miljoner ecu, har undertecknats. För de enstaka verksamheterna med delat kostnadsansvar (VDK) är projektens genomsnittliga storlek betydande. Det genomsnittliga gemenskapsbidraget till ett projekt är 1 miljon ecu. I genomsnitt ingår mer än 4 medlemsstater och 6,5 deltagare per projekt (tabell 1). Generellt sett har en insats för ökad konsekvens gjort, i syfte att åstadkomma en gemensam analysbas. Analysen av deltagartyper har gjorts för ett samlat antal projekt1 motsvarande 1 545 miljoner ecu, och analysen av mål 1-områden gäller ett samlat antal projekt motsvarande 1 575 miljoner ecu (tabell 6). 74 874 samarbeten mellan EU:s medlemsstater har räknats samman (tabell 7). Analyserna har gjorts för varje särskilt program i tabellerna 2, 5, 6 och 7. Samtliga oavslutade projekt under 1995 [andra, tredje och fjärde ramprogrammen, Euratoms program och APAS (kompletterande åtgärder)] har tagits med i beräkningen för hela gemenskapsforskningen i finansiella termer i tabell 1. Beträffande utbetalningar så har 2 037 miljoner ecu betalats ut under 1995, varav 1 059 miljoner ecu under det tredje ramprogrammet (tabell 3A) och 582 miljoner ecu under det fjärde ramprogrammet (tabell 3B). De kontrakt under det tredje ramprogrammet, som ingicks under 1994 och undertecknades 1995 och som inte har Se tabell 5A: Av 1911,05 miljoner ecu har fördelning över deltagartyp inte kunnat göras för följande program: transport (64,58 miljoner ecu), spridning (30 miljoner ecu), underhåll (20,08 ecu), fusion (251,51 ecu), dvs. 366,17 miljoner ecu. 1544,88 miljoner ecu (1911,05-366,17) har dock kunnat fördelas. analyserats beträffande innehåll för att inte göra analysen onödigt tung, svarar för mindre än 100 miljoner ecu (96) och enbart för GD XII. Ramprogrammet har medfört omfattande utvärderingsförfaranden (ca 4 500 experter har deltagit i olika utvärderingspaneler). Åtagandena har gjorts inom ramen för tillgängliga medel, och kontrakt som undertecknades under 1995 (2 033 miljoner ecu) motsvarar endast en del av de budgetåtaganden som har tagits i anspråk under 1995. För GD XII är därför skillnaden mellan ingångna kontrakt under 1995 under det fjärde ramprogrammet (1 350 miljoner ecu) och undertecknade kontrakt under 1995 (710 miljoner ecu) 640 miljoner ecu. I den fleråriga delen (tabellerna 10 till 12), visar tabell 10 för det fjärde ramprogrammet samt för Euratoms ramprogram, uppdelningen av finansieringen mellan särskilda program, indirekta verksamheter och av direkta verksamheter från GFC. Tabellerna 11 och 12 visar åtagandena (1984- 1998) för gemenskapsforskningen i löpande priser och i fast pris 1992. 1. 2 GENOMFÖRANDE AV DET FJÄRDE REMPROGRAMMET Utveckling ay deltagandet Gemenskapsforskning utförs genom gränsöverskridande forskningsprojekt. Förslagsinfordra sker genom offentliggjorda ansökningsomgångar och projekten väljs i allmänhet i enlighet med följande förfarande. Kommissionens anställda kontrollerar förslagens överensstämmelse med oberoende kriterier och lämplighet. Råd vid utvärderingen och rankningen av förslagen ges av externa experter. Kommissionen förbereder sedan en lista över projekt att finansiera och denna lista överlämnas till programkommittén för yttrande innan kommissionen fattar det slutliga beslutet. De externa experterna som övervakar de särskilda programmen i det fjärde ramprogrammet har märkt att forskningsprogrammen stärker befintliga förbindelser mellan deltagare i forskningsprojekt och främjar upprättandet av nya förbindelser. Program som till exempel Informations- och kommunikationsteknik samt Industri- och materialteknik har ett betydande antal nya deltagare. Däremot är en noggrann utvärdering av antalet nya förbindelser i programmen svår. Nya förbindelser bildas redan under förberedelsestadiet för ett förslag och därför skapas nya förbindelser även när förslagen inte är framgångsrika, Å andra sidan kan vissa nya förbindelser vara resultatet av rörligheten hos en nyckelperson till ett annat institut eller företag. Industrins inverkan Industrins medverkan i den europeiska forskningen tar många olika former. Först och främst, genom sin roll i IRDAC, ESTA, projektgrupper, men också i CEN, deltar industrin genom att ange inriktningarna för forskningen. Genom sitt deltagande i gemenskapens FoTU-projekt samarbetar industriföretagen med andra företag och forskningsgrupper, och får tillgång till resultaten från gemenskapsforskningen. Den europeiska industrin kan slutligen, genom det första verksamhetsområdet men också andra och tredje verksamhetsområdena i det fjärde ramprogrammet, utnyttja de forskningsresultat som har uppnåtts av andra samt internationella öppningar. De siffror som framgår i tabell 5 A och B visar på en hög grad ay deltagande av industrin. Under 1994 har 1 miljard ecu kunnat analyseras efter typ av deltagare - 38% av gemenskapsbidraget och 26% av kontrakten till europeiska deltagare gick till industrin. Under 1995 har 1 545 miljoner ecu kunnat analyseras - 44% av gemenskapsbidraget och 40 % av kontrakten till europeiska deltagare gick till industrin. Antalet deltagande små och medelstora företag uppgick under 1995 till 1 782, vilket innebär 20 % jämfört med 17 % under 1994. Under 1995 gick 15 % av gemenskapens bidrag till FoTU till små och medelstora företag. 8 Vad gäller bidrag till industrins konkurrenskraft har resultaten från FoTU-insatser under 1995, såsom nya eller potentiella produkter och processer, patent, standardiseringsförslag, överföring av tekniskt och kommunikationsteknik", "industri- och materialteknik", "jordbruk och fiske", "icke-nukleär energi". För ett program som "kommunikationsteknik" har hundratals nya patentansökningar, produkter och processer rapporterats. kunnande, varit "informations- program flertalet viktiga som för Den andra delen av denna rapport visar villkoren och målsättningarna för den tekniska och industriella utvecklingen för varje program. Som rapporten "Panorama of EC Industry 1995"2 visar så är FoTU-partnerskapen mellan företag de mest betydande partnerskapen för företag som försöker förbättra sin konkurrenskraft. Insatser för att underlätta tillgången till FoTU för små och medelstora foretag De små och medelstora företagen utgör ett ekonomiskt och socialt bidrag till den europeiska industrins konkurrenskraft i sin helhet och för sysselsättningen. För vissa sektorer som aeronautik eller bilindustrin men också informationsteknik eller maskinteknik, beklädnadsindustrin eller läderindustrin, är deras del av produktionen betydande. 60% av 7 000 företag inom aeronautik är små och medelstora företag, underleverantörerna till bilindustrin sysselsätter nära nog lika många personer (ungefär 1 miljon) som bilindustrin till vilken den är underleverantör3. Detta bidrag har medfört en medvetenhet beträffande betydelsen av FoTU för små och medelstora foretag, hos företagen4 såväl som hos kommissionen. För att främja och underlätta medverkan av små och medelstora företag i gemenskapens FoTU- program, har Europeiska gemenskapen inrättat en procedur inom det fjärde ramprogrammet "tekniska stimuleringsåtgärder" som vänder sig till små och medelstora företag som inte har - eller har väldigt små - egna möjligheter till forskning, samt till högteknologiska små och medelstora företag. 2 Se "Panorama of EC Industry 1995", "A European approach on strategic alliances", s. 35-40. Se vidare "Panorama of EC Industry 1995", 11-20. 70% av deltagarna i CRAFT-projekt nämner begränsningarna i internationell konkurrenskraft i sin motivering. Dessa åtgärder är konkret sett av två slag: 1. 2. Ett inlämningsförfarande i två steg: ett gemenskapsbidrag i form av "premier" ges till två förslagställande små och medelstora företag för att förbereda ett komplett forskningsprojekt. Efter att det framtida projektet har skisserats (steg 1) kan kommissionen ge de små och medelstora företagen ett premium som täcker den första "utforskande fasen" och tillåter dessa företag att utveckla ett komplett förslag, att lämnas in i steg 2. Projektet kommer att antingen genomföras, tillsammans med andra parter, som ett forskningsprojekt i samarbete eller i en annan typ av forskningsprojekt. Forskning i samarbete: denna projekttyp (CRAFT: Cooperative Research Action For Technology) är särskilt utvecklad för de små och medelstora företag som inte har eller har mycket små egna möjligheter till forskning. De förslagsgivande små och medelstora företagen överlämnar genomförandet av hela eller en del av FoTU-arbetet till en eller flera forskningsorganisationer. Dessutom har ett nätverk för samlingscentra (CRAFT-nätverket) bildats för att tillhandahålla till de små och medelstora företagen på nationell, regional och lokal nivå, information och hjälp vid förberedelserna av projektunderlaget. Målsättningen är att begränsa tidsåtgång och administrativa formaliteter för att förbereda ett FoTU-projekt, och, till slut, att göra det möjligt för små och medelstora företag att omsätta en idé i ett FoTU-projekt och, i vissa fall, en teknisk innovation. Under det tredje ramprogrammet bidrog CRAFT-insatser (forskning i samarbete) till att tredubbla5 antalet av små och medelstora företag som deltog i forskningsprojekt under programmet Industri- och materialteknik. 3 500 företag mottog för övrigt premier för utforskning eller genomförbarhet. Under det fjärde ramprogrammet har CRAFT utökats till sju andra program. De små och medelstora företagens medverkan har "telematik", i "informationsteknik", biomedicin och hälsa", "jordbruk och fiske", "icke-nukleär energi". Tabell 5 A visar att 1 782 små och medelstora företag deltog i verksamheter med delade kostnader under det fjärde ramprogrammet under 1995. särskilda program särskilt ökat följande De små och medelstora företagens grad av medverkan idag i den europeiska forskningen tycks ha förbättrats. En arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att samordna programmen vad beträffar åtgärder för främjande av teknologi. FoTU-verksamhet och ekonomisk och social sammanhåUnina I enlighet med 1993 års meddelande "Sammanhållning och FoTU-politik"6 övervakar kommissionen att de vetenskapliga och tekniska aktörerna i EU:s mindre gynnade regioner har möjlighet att delta fullt ut i FoTU-verksamheten, för att bilda varaktiga samarbetsrelationer med alla europeiska regioner och i synnerhet med de mest gynnade regionerna. Tabell 6 gör det möjligt att räkna fram andelarna projekt7, parter8, värde9, för samtliga målområden De var 600 när programmet började och 1 800 när programmet avslutades. "Sammanhållning och FoTU-politik" - synergier mellan verksamheter inom forskning och teknisk utveckling och inom ekonomisk och social sammanhållning", KOM(93) 203 slutligt av den 12 maj 1993. Antal projekt där åtminstone en av deltagarna kommer från ett målområde 1 jämfört med det totala antalet projekt. Antalet deltagare från målområden 1 jämfört med det totala antalet projekt. 10 1. De är 46%, 14% respective 17%, vilket kan jämföras med andelen av Europas befolkning som finns i dessa regioner (26,6%) eller med 6% av forskarna inom EU (motsvarande heltidsanställda forskare framräknat baserat på siffror från Eurostat 1989 och 1991). Dessa regioner utnyttjar för forskningen samtidigt regionalfondsbidragen som under perioden 1994-1999 uppgår till 3 775 miljoner ecu10. En av programmets roller i den ekonomiska och sociala sammanhållningen i det fjärde ramprogrammet, är att hjälpa forskarna och laboratorierna i dessa regioner att ingå i det europeiska forskningsnätet. Inom ramen för det tredje verksamhetsområdet under ramprogrammet (Spridning och bästa utnyttjande av resultat - programmet Innovation), utlystes en gemensam ansökningsomgång från GD XIII och XVI den 15 september 199511 med avsikt att tillämpa regionala strategier och regional infrastruktur för innovation och teknologiöverföring (RITTS), samt regionala strategier för innovation (RIS) och regionala projekt för överföring av teknologi (RTT). En budget på 21 miljoner ecu anslogs till resultaten från denna ansökningsomgång (varav 15 miljoner ecu från den europeiska regionala utvecklingsfonden). Inom ramen för ramprogrammets fjärde verksamhetsområde (Vidareutbildning och rörlighet för forskare) utvärderade en arbetsgrupp inom programkommittén de första effekterna av de allmänna inriktningarna och de särskilda insatserna till förmån för sammanhållningen: ytterligare ett års medel för att underlätta för forskare från målområdena 1 och 6 att återvända till sina ursprungliga regioner, stöd till uppbyggnad av nätverk genom finansiering av laboratorieutrustning, stöd till erfarna forskares uppehåll i dessa regioner, prioritet till medverkan av unga forskare från dessa regioner i eurokonferenser. Dessutom fortsätter FoTU-ramprogrammet med sitt arbete att öka medvetenheten i mindre gynnade regioner genom studier12, seminarier13 och konferenser14. Kommissionen kommer att under 1996 arrangera en konferens i Bryssel på temat jämförelser av strategier för regionalisering inom FoTU- och innovationspolitiken i olika delar av världen och särskilt inom de tre länderna Europa, USA, Japan. Arbetet med att öka medvetenheten i de mindre gynnade regionerna kommer att fortsätta med tre mobiliseringsseminarier, i Spanien, Finland och Sverige, en konferens i Frankrike kring FoTU i EU:s landsbygdsregioner, och symposier i Italien, Irland och Tyskland. 10 11 12 Värdet på de projekt där åtminstone en av deltagarna kommer från ett målområde 1 jämfört med värdet av alla projekten. "Gemenskapens strukturpolitik och sysselsättning", KOM(96) 109 slutligt av den 20 mars 1996. E G T n r C 2 4 0, 15. 9. 1995, s. 15. "La RDT dans les zones rurales et les zones insulaires de l'Union européenne", Josy RICHEZ- BATTESTI, DYNMED, EUR 16643 FR/EN, 1995. "Technology Management in enterprises/regional administrations in the less favoured regions of the European Union", AYSE, 1995. Mobiliseringseminarier: -03/02/95Neapel, Italien -21/09/95Santa Maria Imbaro, Italien -12/10/95Magdeburg, Tyskland -04/12/95Stadtschlaining, Österrike "Managing science and technology in the regions" - Femte STRIDE-konferensen, 8-10. 6. 1995 11 Europakommissionen ämnar också utföra en framtidsstudie för att fastställa effekten av en framtida utvidgning på FoTU-ramprogrammet och på den del av regionalpolitiken som gäller den vetenskapliga och tekniska kapaciteten i eventuella nya medlemsstaters regioner. FoU. tillväxt och sysselsättning Förhållandet mellan FoU, tillväxt och sysselsättning har varit föremål för ingående ekonomiska studier. Två tankar dominerar, den första är att FoU på lång sikt bidrar till tillväxten och sysselsättningen genom att både efterfrågan och kvaliteten på produkter samt produktiviteten hos produktionsfaktorer ökar, den andra är att förhållandet mellan FoU och skapandet av nya marknader och ny sysselsättning varken är så enkelt eller direkt, och i alla fallen inte är linjärt. Den innovation som leder till förändring av marknader och produktionsprocesser skapar i själva verket kedjereaktioner vid många tillfällen och på många olika sätt mellan produktion, skapande av marknader och forskning. Den europeiska forskningen bidrar genom sina investeringar i FoU till tillväxt och sysselsättning enligt fyra huvudaspekter. i olika länder, kompletterat företagens och Den europeiska forskningen har, genom att skapa samarbetsrelationer mellan parter (företag, universitet, forskningscentra) ländernas forskningsinsatser, genom att utnyttja externa medel som är kopplade till ett delat kostnadsansvar för forskningen och bildandet av nätverk. Detta har möjliggjort ett informationsutbyte och att kritiska trösklar passeras vilket gör det möjligt att utnyttja av den stora inre marknaden. Som indikatorer på nätverkens insatser kan nämnas de omkring 81 000 kontakter som räknades samman under 1995 eller de 20 000 motsvarande forskarår15 som skulle stödjas av gemenskapsforskningen. Förändringarna inom sysselsättning och arbetsorganisation medför förändringar i strukturen hos efterfrågan på arbetskraft. Den socioekonomiska forskningen arbetar på europeisk nivå och i flera länder för att förutse och följa de nödvändiga anpassningarna på arbetsmarknaden, framförallt fjärde verksamhetsområdet inom det fjärde ramprogrammet "Vidareutbildning och rörlighet för forskare" till en bättre balans mellan tillgång och efterfrågan på forskare. Slutligen syftar Projektgruppen "Multimediaprogram för utbildning" till en omskolning av arbetskraften, särskilt i de små och medelstora företagen. genom vidareutbildning. Vad gäller forskningen, syftar det För att bättre inrikta forskningen mot innovation, främjar Europeiska unionen växelverkan mellan dem som utför forskning och dem som använder forskningsresultaten. Det tredje verksamhetsområdet inom fjärde ramprogrammet "Spridning och bästa utnyttjande av resultat" strävar efter att öka antalet möten och utbyten. Förutom de medel som avsatts för det tredje verksamhetsområdet går 1 % av den sammanlagda budgeten för det fjärde ramprogrammet till spridning och bästa utnyttjande av resultat inom ramen för det första verksamhetsområdet. Grönboken om innovation presenterar en serie åtgärder som är avsedda att förändra vår vetenskapliga och tekniska potential för lönsamma uppfinningar, och bidraget från Projektgruppen svarar mot behovet av strategiska riktlinjer. Den globala kostnaden per forskarår är värderad till 100 000 ECU, dock kan man uppskatta att de indirekta kostnader i ramprogrammet (2 miljarder ECU under 1995) finansierar 20 000 forskarår. Kvaliteten på FoU; vidareutbildningen och utbildningen av arbetskraften (immateriell infrastruktur) bidrar till att göra Europa till ett attraktivt område för investeringar och att skapa komparativa fördelar för dess företag. Program som hänför sig till informations- och kommunikationsteknik eller bioteknik vänder sig till högteknologisektorer där skapandet av arbetstillfällen är som störst, medan program som industri- och materialteknik vänder sig till industrisektorer där kvalitetsforskning kan bidra till att behålla arbeten i en industri som är särskilt rik på arbetstillfällen (1,7 miljoner arbetstillfällen inom bilindustrin, 9 miljoner inom byggsektorn, 1,6 miljoner inom textilindustrin. ). 12 Förvaltningen Att förenkla och påskynda utvärderingsrutiner för urval och finansiering av FoTU-projekt är av ständigt intresse för kommissionen. Under 1994 innebar ansökningsomgångar med fasta datum (15 mars, 15 juni, 15 september, 15 december) en första förenkling. Kommissionen antog i juli 1995 ett nytt typkontrakt för FoTU-projekt. Målsättningen bakom det nya kontraktet är att öka konkurrenskraften och se till att projektresultaten och tillfallen till överföring av tekniskt kunnande som har möjliggjorts genom det fjärde ramprogrammet utnyttjas i största möjliga utsträckning, samtidigt som man tar hänsyn till deltagarnas kommersiella intressen. Detta nya typkontrakt är kortare och enklare än det tidigare typkontraktet. Det ger också ökat skydd på området intellektuell äganderätt. Vidare garanterar det nya typkontraktet bättre spridning och utnyttjande av forskningsresultaten eftersom det innehåller ett krav på att en plan för teknologitillämpning skall lämnas in före projektets slutförande, samt på att resultaten skall offentliggöras, vilket gör det möjligt för intresserade att söka licens för den framtagna teknologin. Betydande framsteg har också gjorts på det administrativa området, vilket bland annat kommer att göra det lättare för små och medelstora företag att delta i forskningsprogram. I slutet av 1995 bildades arbetsgruppen "Förslagsutvärdering". Dess målsättning är att utforma en metodhandbok som kommer att utgöra en gemensam referens från vilken varje program kommer att anpassa sin egen handbok. Som del av den kontinuerliga utvärderingen av förvaltningsförfarandena, kommer kommissionen att anordna ett seminarium 1996 med representanter från den europeiska industri- och forskningsvärlden. stegen vid programgenomförande samt på olika möjligheter att förbättra kvaliteten, effektiviteten och insynen i förvaltningen av FoTU-programmen. att koncentreras på de olika Seminariet kommer Information och kommunikation är en av de viktigaste aspekterna i gemenskapens verksamhet inom forskning och utveckling. Flera konferenser, seminarier etc. arrangeras varje år tack vare kommissionen. Förutom de som finansieras genom själva kontrakten, (1 275 sammanlagt under 1995), fick mer än 200 konferenser och seminarier stöd direkt från kommissionen. Följande är särskilt viktiga att nämna: - Europeiska veckanför vetenskapskultur 1995 (8/11) - Europeiska unionens tävling för unga vetenskapsmän (5/9 och 13/9) - Konferens kring allmänhetens förståelse av vetenskap och teknik (30/11 - 2/12 1995). Förutom vetenskaplig dokumentation som är direkt förknippad med särskilda program (13 000 sammanräknade under 1995), bidrar kommissionen genom särskilda subventioner till utgivningar av särskilda verk. 13 Kommissionen är mycket aktiv vad gäller utgivningar av allmänna informationsbroschyrer. 6 000 exemplar beställs varje månad, och Internet spelar en allt viktigare roll i spridningen. Under 1995 fortsatte kommissionen sina till ramprogrammet. Ett betydelsefullt bidrag gjordes den 24 juli 1995 då kommissionen lanserade sin egen EU-FoTU-sida på World Wide Web (Internet) under Europakommissionens EUROPA-sida, som är kommissionens centrala "server" på WWW. Målsättningen bakom den erbjudna tjänsten från kommissionen är att den skall fungera som en uppdaterad och tillförlitlig informationskälla för alla FoTU-verksamheter av betydelse för utomstående användare. insatser för att förbättra tillgängligheten Slutligen genomför kommissionen undersökningar på flera områden, bl. a. utvärdering och budgetanalys. På personalsidan skapades 99 tjänster under 1995 vilket gör att antalet anställda den 1 januari 1996 uppgick till 1 453 personer inom forskningsförvaltningen, varav 812 kategori A. Med tanke på antalet pågående multinationella samarbetsprojekt eller antalet parter som deltar i forskningen, och mer allmänt kommissionens roll vad gäller främjande av forskning, så är siffran rimlig. Tabell 9 och motsvarande kurva visar betydelsen av små projekt (50% av projekten utnyttjar endast 15% av anslaget belopp, 80% utnyttjar 50%) av all verksamhet. Kontraktens genomsnittliga storlek är mycket olika beroende på programmen. Den går från 200 miljoner ecu för "Spridning och bästa utnyttjande av resultat" till 1 600 miljoner ecu för de tre program16 som hänför sig till informations- och kommunikationsteknik. Kontroll och utvärdering Ett nytt system för kontroll och utvärdering av program infördes 1995. Det grundar sig på de juridiska kraven för det fjärde ramprogrammet och dess särskilda program och på råden från CREST om kontroll och utvärdering från maj 1995. Oberoende externa experter ingår i systemet. Det ger snabb respons på programutveckling och råd kring nyckelfrågor. De allmänna principerna kommer att förklaras i ett meddelande från kommissionen om "Oberoende kontroll och utvärdering av gemenskapens verksamhet inom området forskning och teknisk utveckling". Kontroll av 18 särskilda program inom det fjärde ramprogrammet startades under 1995 och har utförts av 18 paneler varav varje panel består av 3 oberoende externa experter med industriell och akademisk erfarenhet I december 1995 bildades en utvärderingspanel för ramprogrammet på hög nivå, som baserade sitt arbete på rapporter från de särskilda programmens utvärderingspaneler. Samtliga utvärderingspaneler hade avslutat sina arbeten i början på 1996. samt erfarenhet av utvärdering. Kommissionen har utfört nationella konsekvensstudier för att komplettera utvärderingen av de särskilda programmen. En sammanfattande rapport över de nationella konsekvensstudierna som bedömer effekterna av gemenskapens FoTU-politik på den nationella forskningen i varje se tabell 9: För de tre programmen, temematik, kommunikationsteknik, informationsteknik, den globala summan är 808,29 miljoner ecu (220,85+208,10+379,34) för 516 projekt (182 + 109+225) med ett medelsnitt på 1,566 miljoner ecu per projekt. medlemsstat, och som undersöker samspelet mellan gemenskapens och nationella FoTU- verksamheter har publicerats. Publicering har även skett av rapporter för programutvärdering. 14 Philippe de Montgolfier & Jean-Pierre Husson: Nationella konsekvensstudier - sammanfattande rapport, maj 1995. Utvärdering av programmen ECLAIR och FLAIR (1988-1993 & 1989-1993), EUR 16192. Utvärdering av programmen STEP och EPOCH (1989-1993), EUR 16207 (1995). Utvärdering efter halva löptiden av programmet MAST II, EUR 16610 (1995). Utvärdering av programmet BRIDGE (1990-1994), EUR 16650 (1995). Slutlig utvärdering av den centraliserade åtgärden för spridning och utnyttjande av resultat från forskning och teknisk utveckling (VALUE II) (1991-1994) Slutlig utvärdering av det strategiska programmet för innovation och teknologiöverföring (SPRINT) (1991-1994). Kommissionen arrangerade en internationell konferens kring utvärdering av forskning och teknisk utveckling i Thessaloniki. Denna konferens sammanförde mer än 200 utvärderingsexperter från olika länder i och utanför EU. i april 1995 I slutet av 1995 upprättades en styrgrupp bestående av representanter från industrin och ansvariga tredje för de särskilda programmen. Avsikten var att verksamhetsområdet för att upprätta en gemensam metodologisk bas för utvärdering av resultaten från FoTU-programmens projekt. leda diskussionerna under det Under 1996 kommer kommissionen att utföra ytterligare en kontroll liknande den under 1995 och utvärdera förvaltningen och utvecklingen av gemenskapens verksamheter under de fem föregående åren. Kommissionen kommer att meddela slutsatserna från denna femårsutvärdering till de övriga institutionerna förslag om det femte ramprogrammet. inom Europeiska unionen innan den presenterar IL DET INTERN ATfONFT j A SAMARBETET Inledning Under det senaste året har internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete blivit en allt mer betydelsefull aspekt av Europeiska unionens verksamhet inom forsknings och teknisk utveckling. En lång rad insatser inom programmet INCO har genomförts av kommissionen och konkreta initiativ har också satts igång för att etablera samarbete eller för att utvidga befintliga samarbetsavtal med ett antal länder. Ytterligare information kring INCO:s verksamheter finns beskrivna i del två. Nedan belyses några viktiga punkter: 2. 1 Kommissionens meddelande om utsikter för internationellt samarbete inom forskning och teknisk utveckling Internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete har blivit en viktig och integrerad del av Europeiska unionens politik inom forskning och teknisk utveckling (FoTU) under de senaste åren. I oktober 1995 presenterade Edith Cresson kommissionens föreslagna riktlinjer för internationellt vetenskapligt samarbete [KOM(95) 489 slutligt] inför forskningsministerrådet. För att kunna bemöta 15 de senare årens betydande utveckling, söker kommissionen stärka industrins medverkan och FoTU- politikens internationella dimension. Användningen av ytterligare instrument för att finansiera FoTU-projekt, som PHARE, TACIS, MEDA eller EUF kommer att främjas vid behov. Kommissionens meddelande diskuterades av rådet, Europaparlamentet och CREST mellan oktober 1995 och mars 1996. En rådsresolution kring internationellt FoTU-samarbete antogs av rådet i mars 1996. Resolutionen godkänner de fem övergripande målsättningarna som anges i kommissionens meddelande och som syftar till att stärka internationellt samarbete enligt följande åtgärder. - Stärka europeisk konkurrenskraft och utveckla teknologier för framtida marknader. - Utveckla partnerskap inom vetenskap och teknik, i synnerhet med tredje länder av strategiskt intresse för gemenskapen. - Dela ansvar och genomföra FoTU kring ekonomiska och sociala utmaningar. - Främja FoTU som är relevant för utvecklingsländernas behov och prioriteringar för att stödja deras hållbara tillväxt. - Dela vetenskaplig och teknisk information och bidra till storskalig och gränsöverskridande vetenskap och teknik. 2. 2 Europeiska unionen och FoU-samarbete med Östeuropa I maj 1995 presenterade kommissionen ett meddelande om vetenskapligt och tekniskt samarbete med de nya oberoende staterna (OSS) som ingick i före detta Sovjetunionen [KOM(95) 190 slutligt], som presenterar de framtida riktlinjerna för vetenskapligt och tekniskt samarbete med före detta Sovjetunionen. Detta meddelande utgör en integrerad del av den allmänna internationella FoTU-strategin. Betoningen på samarbetet med OSS bör vara på större FoTU-projekt. Dessa projekt bör omfatta industri och bör vara närmare marknaden än verksamheterna under de tidigare programmen CÖE och COPERNICUS. Diskussionerna med medlemsstaterna kring dessa riktlinjer kommer att fortsätta under 1996. Den internationella organisationen för främjande av samarbete med forskare från de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen (INTAS) bildades i juni 1993. I oktober 1995 godkände rådet utvidgningen av gemenskapens medverkan i INTAS fram till slutet av 1998 och stärkte kommissionens roll i organisationen. Under 1995 fortsatte gemenskapen att ge sitt stöd till det internationella centret för forskning och teknik (ISTC) som bildades i november 1992 av Europeiska unionen, USA, Japan och Ryssland för att uppmuntra militära forskare och ingenjörer från f. d. «Sovjetunionen att omskola sig till civila yrken och snabba upp nedrustningsprocessen. 2. 3 Europeiska unionen och samarbete med Medelhavsländerna Diskussioner kring den fortsatta utvecklingen av vetenskapligt och tekniskt samarbete med medelhavsländerna initierades under det franska ordförandeskapet i EU under 1995. Frankrikes departement för högre utbildning och forskning och kommissionen anordnade ett seminarium "ForskningsEuropa och Medelhavsområdet" vilket ägde rum i mars 1995 i Sofia-Antipolis. Euromedelhavskonferensen i Barcelona i november 1995 underströk betydelsen av vetenskap och teknik i samarbetspolitiken mellan EU och Medelhavsländerna. De huvudsakliga insatserna omfattar stärkande av vetenskapliga förmågan i tredje länder runt Medelhavet, främjande av gemensamma forskningsinsatser och stöd till överföring av tekniskt kunnande. En kontrollkommitté har bildats för att följa och ge råd kring den framtida utvecklingen. Under 1996 kommer diskussioner att fortsätta under det italienska ordförandeskapet i EU och kommissionen planerar att presentera ett meddelande om vetenskapligt och tekniskt samarbete med tredje länder i Medelhavsområdet. 16 HI. INNOVATIQN OCH SPRIDNING AV FoU Det pågår en allmän diskussion om intellektuell och industriell äganderätt i Europa för att undersöka om det inte förhåller sig så att företagen har mindre gynnsamma villkor än sina motsvarigheter i USA och Japan vad gäller skydd av forskningsresultat, och om de åtgärder man skulle kunna vidta om så är fallet. Grönbok om innovation Genom att publicera en grönbok om innovation [KOM(95) 688 slutligt] i december 1995 har Europakommissionen inlett en bred konsultativ process kring problemet med innovation i Europa. Grönboken studerar de olika faktorerna bakom innovation, den nuvarande situationen analyseras och förslag till framtida åtgärder ges. Det är självmotsägande att Europas vetenskapliga överlägsenhet är internationellt erkänd, men att man ändå tar fram färre nya produkter, tjänster och processer än sina huvudkonkurrenter. Denna paradox har fått mycket uppmärksamhet under senare år då innovation har blivit en av de huvudsakliga drivkrafterna bakom ekonomisk konkurrenskraft. Det finns talrika hinder för innovation identifierade i grönboken. Först är den vetenskapliga och tekniska insatsen i Europa otillräcklig. Till. exempel, anslog Europeiska unionen 2% av sin BNP till forskning och utveckling under 1993, jämfört med 2,7% i USA och Japan. Dessutom, var den industriella forskningen under 1992 som finansierades av företag 1,3% i Europa, jämfört med mer än 1,9% i USA och Japan. Vidare täcker europeisk FoTU ett brett område medan USA och Japan koncentrerar sina insatser på ett antal prioriterade områden. Det finns också ett antal strukturella hinder för innovation som komplexa juridiska och administrativa förfaringssätt, olämpliga finansieringssystem, låg användningsgrad av industriell äganderätt och otillräcklig rörlighet av studenter och forskare i Europeiska unionen mellan privata och offentliga organisationer. Grönboken beskriver 13 åtgärder där var och en innehåller ett antal konkreta förslag, närmare 130 totalt, med vilka debatten kan startas. Men i enlighet med närhetsprincipen finns det ett behov att tydligt särskilja mellan ansvaret på gemenskapsnivå, nationell och regional nivå. Kommissionen planerar att ställa samman en sammanfattande rapport i juni 1996 baserad på samrådsprocessen med intresserade parter, tillsammans med en verksamhetsplan vid behov. IY, UTBILDNING GENOM FORSKNINGEN De mänskliga resurserna är en nyckelfaktor i utvecklingen av det framtida kunskapssamhället, vilket baseras på utvecklingen av informationssamhället, påverkan från vetenskap och teknik och internationaliseringen av ekonomin. 17 Det finns en klar koppling mellan forskning och utbildning. Utvecklingen av multimediaprogram för utbildning, som kommissionen stödjer genom bildandet av projektgrupp för multimediaprogram för utbildning, är ett särskilt viktigt exempel. Vidare kommer förmågan till förnyelse och innovation att bero på kopplingar mellan utvecklingen av kunskap inom forskning och dess överföring genom utbildning. Därför bör insatser som stärker kopplingar mellan forskning och utbildning uppmuntras för att utveckla studenters innovationsförmåga och främja förnyelse. I det fjärde ramprogrammet finns två särskilda program, utbildning och rörlighet för forskare och målinriktad socioekonomisk forskning, samt insatser som särskilt stödjer dessa mål. Samtliga övriga särskilda program i det fjärde ramprogrammet omfattar ett utbildningsmoment som ger möjlighet till gränsöverskridande samarbeten för hundratals forskare. Vitbok om utbildning Vitboken om utbildning [KOM(95) 590 slutlig], som kommissionen lade fram i november 1995, diskuterar framtida utveckling på detta område. Vitboken baseras på idéer från vitboken om "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning", som understryker betydelsen av utbildning för den europeiska industrins konkurrenskraft. Bland de huvudsakliga problemen som vitboken om utbildning tar upp finns sysselsättning och social utslagning, särskilt bland yngre människor. Vitboken koncentrerar sig på två huvudsakliga målsättningar, a) att ge allmän tillgång till en bred kunskapsbas och b) att bygga upp allas kvalifikationer för sysselsättning och ett lönsamt liv. Y, SAMORDNINGEN AV GEMENSKAPENS POLITIK OCH NATIONALL POLITIK Under 1995 gav kommissionens meddelande "Forskning och teknisk utveckling - Samordning genom samarbete" [KOM(94) 438] upphov till en stor debatt inom gemenskapens instanser som ledde till ett antal resolutioner och yttranden. Rådet antog därför den 9 juni 1995 slutsatser kring samordningen av FoTU-politiken17 som lade tonvikten på informationsutbytet kring nationella FoTU-verksamheter och på den nyckelroll som programkommittéer spelar. Genom att anta en resolution den 28 september 1995 om CREST18, har rådet stött kommissionens position som syftar till att stärka denna kommittés roll. Dess uppgift är hädanefter framförallt koncentrerad på samordningen av FoTU-politik och gemenskapens strategiska riktlinjer för forskning och teknisk utveckling. Europaparlamentet antog den 15 juni 1995 en resolution om samordningen av FoTU-politiken. Den understryker särskilt behovet att ringa in CREST. s mandat och utöka programkommittéernas roll genom ett systematiskt informationsutbyte och genom en bättre samordning mellan programmen. Parlamentet stödde också kommissionens förslag om att påbörja diskussioner om ämnen av allmänt intresse som skulle kunna förbättra samordningen. "Samordning av FoTU-politiken - rådets slutsatser" av den 9. 6. 1995. Rådsresolution av den 28 september 1995 om CREST, EGT av den 11. 10. 1995 (96/C 264/02) 18 Ekonomiska och sociala kommittén avgav den 26 oktober 1996 sitt yttrande angående samordning av FoTU-politiken (dok. SEC 570/95). Det tar särskilt upp begreppet projektgrupp och genomförandet av ett system för utbyte av förhandsinformation. IRDAC avgav den 18 juli 1995 sitt yttrande angående samordningen av FoTU-politiken, i vilket kommittén understryker betydelsen av samordning för att höja effektiviteten hos de offentliga medel som anslås till forskningen. De huvudsakliga verksamheterna under 1996 ingår bland det stora antal slutsatser från rådet och tidigare nämnda resolutioner och yttranden som kommissionen arbetar på att genomföra genom konkreta insatser enligt följande: Upprättande av ett system för informationsutbyte kring nationella FoTU-verksamheter: I enlighet med rådets slutsatser av den 9 juni 1995, bildade kommissionen speciella samrådskommittéer för att fortsätta med ett systematiskt informationsutbyte kring nationella FoTU- verksamheter. Utbytet sker regelbundet och riktar in sig på de områden som tidigare har valts ut av dessa kommittéer och i vilka en ökad samordning visat sig vara lämplig. Det tillåter samtidigt att man känner till på förhand ("early warning") om nya verksamheter som har startats i medlemsstaterna. Varje specialkommitté upprättar en årsrapport som tillställs CREST. Diskussionerna och arbetet har startats i de 18 särskilda programmen som berörs och de första årsrapporterna kommer att finnas tillgängliga i slutet av 1996. De kommer att koncentrera sig på ett begränsat antal samordningsområden och kommer att lägga fram eventuella rekommendationer. Dessa olika rapporter kommer att diskuteras och analyseras inom CREST som kommer att kunna ge rekommendationer som bidrar till att bestämma strategiska målsättningar och prioriteringar i gemenskapens FoTU-politik. Diskussioner om ämnen av allmänt intresse som kan främja samordningen: Kommissionen kommer att främja, förbereda (tillsammans med medlemsstaterna) och följa diskussionerna kring teman av allmänt intresse som, till exempel, indirekta stödåtgärder för FoTU och de storskaliga projekten. Dessa diskussioner kommer i synnerhet att hållas inom CREST som har skrivit in dessa teman i sitt arbetsprogram. Vad gäller de indirekta stödåtgärderna för FoTU, har kommissionen tagit initiativet till att genomföra en jämförande undersökning av redan tagna åtgärder på nationell nivå i gemenskapen och i tredje länder som USA och Japan. Genomförandet av rådets resolution av den 28 september 1995 om CREST: Genomförandet av resolutionen om CREST påbörjades i slutet av 1995 och kommer att fortsätta under 1996. I första hand skall man fastställa och genomföra kommitténs arbetsprogram som inriktar sig på frågor som har att göra med samordningen av FoTU-politiken och med fastställandet av strategiska prioriteringar för gemenskapen. YL UTSIKTER FÖR 19% Ministerrådsmöten om forskning kommer under 1996 att äga rum den 7 oktober och den 5 december. tilläggsanslag för det fjärde I januari presenterade kommissionen sitt förslag beträffande ramprogrammet [KOM(96) 12 slutlig] på 700 miljoner ecu, vilket baserar sig på en bestämmelse i besluten från 1994 om det fjärde ramprogrammet. Med detta förslag föreslår kommissionen att 19 forskningen koncentreras på nyckelområden av intresse för hela gemenskapen. Kommissionen hoppas få sitt förslag antaget under 1996. Projektgrupp forskning-industri kommer att fortsätta sitt arbete med att utveckla samråd med externa organ, förbättra kopplingen mellan forskning och industri samt samordna gemenskapens och nationella FoTU-verksamheter inom utvalda områden. Det är till stor hjälp om erfarenheterna från deras arbete kan tas tillvara innan det femte ramprogrammet påbörjas. Under 1996 kommer kommissionen att starta förberedande diskussioner kring det femte intresserade parter genom att ge ut ramprogrammet bland medlemsstaterna och alla diskussionsunderlag som inriktar sig, på nyckelfrågor kring Europeiska unionens framtida FoTU- politik. Kommissionen har för avsikt att offentliggöra en strategi för det femte ramprogrammet till sommaren 1996. I sin framtida strategi kommer kommissionen att koncentrera sina insatser på områden, som kan förbättra verkan och effektiviteten av EU:s verksamheter inom forskning och teknisk utvecklingsåtgärder, främja tillväxten och konkurrenskraften i den europeiska industrin, samt främja sysselsättning och livskvalitet för Europas medborgare. Kommissionen kommer att särskilt uppmärksamma ytterligare förbättringar av ledningens effektivitet genom att förenkla rutiner och öka flexibilitet och insyn i förvaltningen. Utvärderings- och kontrolluppgifterna kommer också att fortsätta. På området internationellt samarbete kommer tre nya meddelanden att beröra vetenskapligt och tekniskt samarbete, dvs. de som gäller utvecklingsländer, medelhavsländer och Central- och Östeuropa. Förhandlingar om bilaterala ramavtal för samarbete inom forskning och teknik kommer att fortsätta med Schweiz och Sydafrika och kommer också att initieras med USA. Kommissionen kommer att stödja en utvärdering av verksamheter inom COST under 1996. Edith Cresson, kommissionär med ansvar för forskning och utbildning, har beslutat att förena vidareutbildningsinsatser med forskningsinsatser inom Europeiska unionen genom det pågående programmet "Vidareutbildning och rörlighet för forskare" (TMR) och det tidigare programmet "Mänskligt kapital och människors rörlighet", och uppkalla denna verksamhet efter Curie för att göra det mer känt och identifierbart för förmånstagarna. Detta nya system, som kallas "Marie Curie- stipendier", kommer att lanseras officiellt i Bryssel vid en konferens som är planerad till andra halvåret 1996. Informationssamhället utvecklas snabbt och kommissionen kommer att vara aktiv på många sätt. De särskilda FoTU-programmen inom det fjärde ramprogrammet bidrar till utvecklingen av informationssamhället. Kommissionen kommer att presentera meddelanden och arrangera konferenser kring detta viktiga tema och delge information via de elektroniska vägarna om många aspekter på EU:s politik. Kommissionens handlingsprogram från juli 1994 ("Europas väg till informationssamhället") beskriver prioriteringarna av åtgärderna under 1995-1996. Regeringskonferensen som startade i mars 1996 planerar att diskutera de institutionella reformer som behövs för att förstärka den politiska unionen och förbereda för fortsatt utvidgning. I sitt yttrande har kommissionen bland mycket annat uttryckt sin förhoppning om förändringar i beslutsrutinerna som också kan ge mer flexibilitet och effektivitet bland annat på området forskningspolitik. DEL TVÅ SAMMANFATTNING AV VERKSAMHETEN 1995 OCH ARBETSPROGRAM FÖR 1996 20 FÖRSTA VERKSAMHETSOMRÅDET I EUROPEISKA GEMENSKAPENS FJÄRDE RAMPROGRAM OCH EURATOMS RAMPROGRAM INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIK 1. TELEMATIKTILLÄMPNINGAR AV ALLMÄNT INTRESSE Verksamheten 1995 1995 var skarven mellan det tredje och fjärde ramprogrammet. Det särskilda programmet "Telematiksystem av allmänt intresse" (1991-1994) avslutades i och med undertecknandet av de sista kontrakten. Det särskilda programmet "Telematiktillämpningar av allmänt intresse" (1994- 1998) övergick till sin aktiva fas i och med utlysningen och utvärderingen av de två första ansökningsomgångarna. Programmet TELEMATIKSYSTEM i tredje ramprogrammet innehöll 311 projekt, gemensamma verksamheter och kompletterande åtgärder uppdelade på sju områden: transeuropeiska nätverk mellan förvaltningar, transporttjänster, hälsovård, flexibel undervisning och distansundervisning, bibliotek, språkforskning, telematiksystem för landsbygdsregioner. De flesta projekten har gett upphov till viktiga tekniska och ekonomiska resultat (upprättande av referensdatabaser, patentansökningar, förslag till standarder, utsläppande på marknaden av produkter, etc). På hälsovårdsområdet, till exempel, har en tredjedel av de 60 startade projekten lett till utsläppande på marknaden av nya produkter som idag används eller utnyttjas brett av personal inom hälsovården. På transportområdet har 4. 000 manårs insatser, som har omfattat 500 parter, 30 städer och 13 transportkorridorer, medfört att teknisk kunskap har kunnat fördjupats (27 förbättrade metoder och 439 färdiga produkter), funktionella specifikationer har godkänts av användare och tillverkare (42 nya specifikationer), 67 prototyper har provats i 38 demonstrationer, förslag till standarder för samverkan mellan system (genom 278-kommittén i CEN) och förverkligandet av utvärdering av socioekonomiska konsekvenser (miljö, energi, säkerhet, effektivitet, komfort). På området flexibel undervisning och distansundervisning är mer än 200 organisationer, varav en tredjedel är små och medelstora företag, inblandade i 34 projekt och 14 samordnade verksamheter avsedda att förbättra tillgången till undervisningresurser via nät för särskilda utbildningskategorier (ett europeiskt nät som länkar samman 15 resurscenta för utbildningsteknologi, ett öppet europeiskt universitet på nät, en multimedieskola som ger kurser för distansutbildning etc), att skapa nya utbildningskoncept med hjälp av försöksprogram, att integrera hårdvara och programvara samt kommunikationssystem på prototyper, och att utveckla program för bättre utformning och framställning av multimedieresurser för utbildning. På det administrativa området har de 29 startade insatserna lett till att skapa en god och effektiv arbetsmiljö för en bred skala av aktörer: 200 parter, associerade underleverantörer, förvaltningar, nationella parter och 83 21 21 telekommunikationsoperatörer, 69 företag. På biblioteksområdet har 51 projekt varav tre gemensamma verksamheter infört en samarbetskultur vad gäller avancerade tillämpningar inom informations- och kommunikationsteknik, vilket har bidragit till ett bättre utnyttjande av biblioteksresurser, förstärkning av den europeiska industrin och att bekräfta Europas kulturella identitet. företag varav 35 små och medelstora För övrigt fortsatte verksamheten TIDE (Teknikinitiativ för handikappade och äldre människor), som startade som en pilotverksamhet under 1991, under 1995 genom sin Bridgefas, som omfattar 55 projekt och täcker tidsperioden 1993-1997. Det särskilda programmet för telematiktillämpningar av allmänt intresse ("TILLÄMPAD TELEMATIK") är, inom det fjärde ramprogrammet för FoTU, den centrala punkten för gemenskapens insatser inom området tillämpad informations- och/eller kommunikations-teknik. Detfi program har en budget på 912 miljoner ecu, varav 5% är förutsett att stödja insatser till fördel för små och medelstora företag och mer än 2% för att förverkliga spridningen och det bästa utnyttjandet av forskningsresultaten. De två första ansökningsomgångarna som utvärderades under 1995 har visat på ett stort intresse för programmet TILLÄMPAD TELEMATIK men det är även tydligt att den begränsade budgeten innebär ett problem. Av de 1. 706 mottagna förslagen, kunde endast 371 väljas ut efter att kommissionen hade beslutat att höja den anslagna budgeten för de godkända projekten (478,5 miljoner ecu mot 423 miljoner ecu tidigare angivet i EGT). Andelen framgångsrika projekt räknat i antal projekt har därför varit 22% jämfört med en överteckning (gemenskapens anslagna finansiering/totalt efterfrågad finansiering) av 1 till 10. Programmet bidrar i hög grad till tre målsättningar fastlagda i fördraget om gemenskapens FoTU- politik (artikel 130f): förstärkning av den vetenskapliga och tekniska basen i industrin i gemenskapen, utveckling av den internationella konkurrenskraften hos gemenskapens industri (i synnerhet genom stödåtgärder som syftar till att bäst utnyttja den industriella och tekniska potentialen i Europa på marknader i tredje länder som Latinamerika, Sydafrika och Kina), främjande av forskningsinsatser som bedöms nödvändiga i andra verksamheter inom gemenskapen (transport, utbildning, hälsa, miljö,. ). För övrigt måste forskningsarbetet bidra till att tillfredsställa samhällets behov genom att ta fram telematiklösningar som är tillämpbara på områden av allmänt intresse. Ungefär hälften av de pågående FoTU-verksamheterna, dvs. ca. 160, bidrar till att bygga upp informationssamhället tillsammans med de tio prioriterade tillämpningarna enligt Bangemann- rapporten och de elva pilotprojekten i G7:s regi. Projekt som berör tätort och glesbygd, hälsa, trafikstyrning, forskningsnät, förvaltning, utbildning och bibliotek är viktiga i detta sammanhang. Man kan notera att förutom de små och medelstora företagen kommer 21% av deltagarna från icke industriella organisationer med färre än 500 anställda (sjukhus, skolor, förvaltningar, bibliotek, etc). Av de 371 godkända projekten under 1995 gällde 24 särskilda behov för små och medelstora företag under rubriken verksamheter för att öka medvetenheten eller bildandet av nätverk bestående av dessa företag. Målet att 5% av programbudgeten är avsatt till verksamheter till fordel för små och medelstora företag nåddes efter första ansökningsomgången (42,805 miljoner ecu). Vad gäller verksamheter inom området internationellt samarbete, finansierades två projekt, det ena inom miljöområdet och det andra inom hälsoområdet, genom det andra verksamhetsområdet i det fjärde ramprogrammet med 101 000 ecu respektive 70 000 ecu. Tre andra projekt, det ena inom 22 hälsa och två andra inorr> utbildning, bidrar till att bäst utnyttja insatserna och resultaten av programmen, i Sydafrika, Ceniral- och Östeuropa respektive i Latinamerika, med en finansiering från gemenskapen på 1,1 miljoner ecu. Programmet TILLÄMPAD TELEMATIK handhar vissa samarbetsprojekt med andra särskilda program. Exempelvis, ett av sektorprojekten "Telematik för forskningen" som syftar till att undersöka ett transeuropeiskt höghastighetsnät inom telekommunikation mellan laboratorier och forskningscentra, är delvis finansierat och lett av programmen INFORMATIONSTEKNIK OCH TILLÄMPAD TELEMATIK. Ett nära samarbete finns också mellan de olika programsektorerna och den funktionella allmänna ledningen (som inom transport eller mellan utbildning och vidareutbildning). Flera av de projekt som först lanserades öppnar lovande framtidsutsikter inom områden som är så vitt skilda som assistans till förare och automatisk beslutskontroll efter en olycka eller i en nödsituation, integrerad validering av telematiktillämpningar på det regionala planet och deras socioekonomiska påverkan, integrerad validering av telematiktillämpningar som hänför sig till stadsutveckling inom ramen för ett nät av europeiska städer, förverkligandet av en arbetsförmedlingsbyrå för distansarbetare, fördelningen av kommunala tjänster för att förbättra kvaliteten i de tjänster som erbjuds medborgarna och samtidigt minska kostnaderna för dessa tjänster, utbildning av ungdomar i "cyberspace" eller i samordningen och kontinuiteten av primärvårdtj änster. Arbetsprogram for 199$ En tredje ansökningsomgång, lanserad den 15 september 1995, har utvärderats under första kvartalet insatser för funktionhindrade och äldre personer, hälsa, utbildning, 1996. Den gäller forskningsnätverk och språkforskning. Utvärderingen av de 413 inlämnade förslagen gav 67 projekt. 32 av dessa rör funktionshindrade och äldre personer. Gemenskapens bidrag till alla projekt är sammanlagd 64,435 miljoner ecu. En fjärde ansökningsomgång är förutsedd till december 1996, där en del ägnas åt forskningsinsatser som leds på sektornivå och en annan del ägnas åt projekt som utvärderar och visar upp sektorsövergripande integrerade telematiktillämpningar på provplatser, särskilt i städer. Vad gäller arbete inom de särskilda sektorerna så kommer det att handla om att antingen förstärka de pågående projekten eller att hejda nya projekt för de uppgifter som inte tillräckligt har täckts in av pågående projekt. Beträffande integrerade tillämpningar så kommer det att handla om att inför varje nytt stort projekt mobilisera användarplatser och tillverkare runt dessa som syftar till att bevisa den tekniska väsentligheten såväl som den socioekonomiska konsekvensen av tillämpningar som kommer från olika sektorer. Programmet TILLÄMPAD TELEMATIK bidrar aktivt till forskningens och industrins arbetsgruppers arbete, och särskilt inom områden som multimediaprogram för utbildning och transport. 2. KOMMUNIKATIONSTEKNIK Verksamheten 1995 Vetenskapliga och tekiiiska framsteg Under 1995 avslutades programmet RACE framgångsrikt. Det har varit ramen för europeiskt samarbete inom utveckling av avancerad kommunikationsteknik sedan 1988 och har omfattat alla 23 större europeiska nätoperatörer, leverantörer av telekommunikationsutrustning och utvecklare av mjukvara. Den andra fasen, mellan 1991 och 1995 var del av det tredje ramprogrammet och omfattade över 600 parter i över 130 projekt. Programmet Avancerade kommunikationer (ACTS) i det fjärde ramprogrammet lanserades under 1995 efter en ansökningsomgång i september 1994. Över 100 projekt startades under 1995, som omfattade mer än 600 organisationer. Startfasen finns dokumenterad i ACTS'95,9och i en oberoende övervakningsrapport. Exempel på resultat De huvudsakliga landvinningarna för RACE under 1995 beskrivs kort nedan, och fmns fullt dokumenterade i slutrapporten, som offentliggörs separat20. • Bidrag till industrins konkurrenskraft RACE-programmet har haft en stor inverkan på Europas världsposition i att behärska avancerad kommunikationsteknik och spridning av avancerade tjänster. Ungefar 70% av de medverkan företagen rapporterar en förbättrad konkurrenssituation i Västeuropa och öyer 50% rapporterar en förbättrad konkurrenssituation jämfört med USA och resten av världen. 44% rapporterar en förbättrad konkurrenssituation jämfört med japanska konkurrenter som ett resultat av arbete inom RACE. 568 företag har uttryckt sin avsikt att utveckla nya produkter och avancerade tjänster. I ca. 22%) av fallen finns redan färdiga planer eller utkast till planer. För avancerade tjänster finns 281 förslag, och kommersiella planer finns redan eller är under utarbetande för 20% av dessa. Ungefär 140 nya patent har registrerats och ytterligare 48 planeras under de närmaste tre åren21. Det råder en allmän enighet om att utvecklingen i samråd och samarbete med RACE har minskat investeringsrisker, snabbat upp utvecklingen av produkter och tjänster, förbättrat skalekonomier och omfattning, hjälpt företag att bättre fokusera företagsstrategier och minskat kostnader. Över 750 fall med positiva konsekvenser på de ovan nämnda områdena har identifierats av kommersiella företag som var inblandade i RACE. Pilotansökningar för avancerade kommunikationstjänster har inbegripit ungefar 500 organisationer och platser, och över 7. 000 individuella användare. De inblandade affarssektorerna omfattar tillverkning, handel och distribution, publicering och annonsering, fria yrkena och offentlig förvaltning. De rapporterade fördelarna från försök omfattar kostnadsminskningar, tidsbesparingar, lättare tillgång till information, ökad flexibilitet och nya arbetstillfällen, särskilt i avlägsna regioner och landsbygdsregioner. 19 20 21 ACTS'95. "Advanced Communications Technologies and Services". En översikt av programmet och projekten. Ref. AC 950 568. "RTD in advanced communications technologies for Europe (RACE)". Slutrapport över fas II 1991- 1994 - ISBN 92. 8269553. Detta antal baseras på en undersökning av 1. 000 deltagare i RACE. • Industrins medverka:, (och för små och medelstora företag) 24 De 123 FoU-projekten omfattade medverkan från 574 olika organisationer och företag, inklusive alla de större europeiska telekommunikationsoperatörerna. Utöver dessa deltog 49 olika organisationer från EFTA-länderna i arbetet. Programmet har därför gett en ram för samråd mellan i samtliga betydande specifikationer har blivit den främsta källan till teknisk data för europeiska och världsomspännande standardiseringsorgan. Programmet har banat vägen för förverkligandet av transeuropeiska bredbandskommunikationsnät som förutsetts i kapitel XII i fördraget om Europeiska unionen. i Europa och den resulterande samstämmigheten industriintressen Trots den höga kostnaden för FoU inom avancerad telekommunikation tilldrog sig den andra fasen av RACE en stark medverkan från små och medelstora företag. Organisationer med färre än 500 anställda stod för 41%> av medverkan i projekt under fas II, jämfört med 28% i fas I, och 16,5% för andra ramprogrammet i sin helhet22. Små organisationer, oavsett om de är företag eller forskningsorganisationer, deltar i över 70% av projekten i fas II, jämfört med 60% i fas I och bidrar till 33% av den totala insatsen. Samarbete med tredje länder (COPERNICUS) 18 projekt inom avancerad kommunikationsteknik och -tjänster samlade organisationer i Central- och Östeuropa och Europeiska unionen. Dessa projekt täcktes av budgeten för CÖE/COPERNICUS, men hanterades i samarbete med RACE-programmet, inkluderande tekniska redovisningar av utvärderingar. Projekten spänner från "stimulering av nätverk" för vetenskap och teknik mellan öst och väst till teknikutvecklingsprojekt inom ett antal ämnesområden:. kommunikationsteknik, inklusive mobil- och satellitkommunikation,. multimediatillämpningar och teknikutveckling,. höghastighetsnät,. utveckling och spridning av standarder inom avancerad kommunikationsteknik. Samordning mellan program RACE-projekt utnyttjar resultat från projekt som utvecklar generisk teknik, till exempel ESPRIT (mikroelektronikkomponenter, mjukvaruverktyg, AIP23 för administration av nätverk, etc). På liknande sätt stödjer sig telekommunikationskraven i telematiktillämpningsprogrammen mycket på den teknik som pågående RACE-projekt arbetar på. Det finns också pågående förbindelser med VALUE, programmet för spridning och utnyttjande av resultaten. Starka förbindelser har även etablerats med forskning inom ramen för COST24. Gemensamma seminarier har arrangerats inom områden som optisk tillsammans med COST-projekt kommunikation och mobilkommunikation och samordnare från COST-projekt har blivit inbjudna till samrådsmöten under COST-projekt. "Evaluation of the second Framework Programme of RTD", rapport från KVTF till rådet, september 1992 - CREST/1212/92. Avancerad databehandling Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknisk forskning (Cooperation in Science and Technology). Med initiativet EUREKA, fanns det starkaste samspelet inom audiovisuell teknik. Del av arbetet som hänför sig till främjande av HDTV (EUREKA projekt 95) kompletterades av arbete under ett kontrakt i RACE fas I, och EUREKA projekt 256 angående videokodning var associerat med anpassningsinsatser inom RACE. 25 Arbetsprogram för 1996 Under 1996 hölls den första årliga tekniska revisionen av projekt under ACTS-programmet25 i början av mars 1996. Denna oberoende tekniska genomgång av varje projekt identifierade nödvändiga förändringar i inriktningen för att på ett optimalt sätt utnyttja finansieringen från EU. Den andra ansökningsomgången stängdes 1 mars 1996. Över 90% av alla förslag hade kommit in elektroniskt och GD XIII-B kommer att fortsätta under 1996 att bana vägen för utvecklingen av tekniska elektronisk kommunikation och förslaginlämning för Europakommissionen. Den utvärderingen av nya förslag skedde den 13-17 mars 1996. Samråd kring resultaten med övriga avdelningar inom kommissionen och med styrkommittén under april 1996 utmynnade i ett positivt yttrande och ett kommissionsbeslut om urvalet och finansieringen av nya förslag i början av juni 1996. Detta avslutar genomförandet av programmet ACTS. Under 1996, baserat på medverkan från sektorns aktörer, kommer projekt och gemensamma verksamheter inom ACTS att förbereda riktlinjer för spridning av sedelautomatinfrastruktur (ATM), anskaffande av tredje generationens mobilkommunikationstjänster (UMTS) och utvecklingen av generiska tillämpningar, särskilt inom området distansarbete. Riktlinjerna kommer att syfta till att minska osäkerheterna och riskerna för offentliga och privata investeringar. Samordning mellan program, särskilt mellan IT-program och programmet Tillämpad telematik kommer att (ACTS + Telematik) av höghastighetslänkar mellan och hos nationella värdinfrastrukturer, som levererar tjänster och tillämpningsförsök för alla tre ICT-programmen. förstärkas på basis av gemensam finansiering initiativ för global I ett vidare internationellt samarbete spelar projekten och insatserna inom ACTS en nyckelroll i (projektet GIBN) för G7:s multimediatillgång till kulturarv i museer och konstgallerier (för vilka en avsiktsförklaring undertecknades i maj 1996), och skapandet av en global marknadsplats för små och medelstora företag genom utveckling av elektronisk handel. interoperabilitet mellan bredbandsnäten En strategisk revision av avancerad kommunikationsutveckling i Europa avslutades i juni 1996. Den omfattar en bedömning för de fem gångna åren av EU:s FoTU på detta område, såväl som en framtida bedömning som kan komma att tas itu med i det femte ramprogrammet. / Den andra oberoende övervakningsövningen kommer att utföras i september 1996 och kommer att fokusera på framstegen i breddningen av medverkan, särskilt vad gäller tester, av små och medelstora företag och av organisationer i Central- och Östeuropa. Den kommer också att ta itu med graden av visionär forskning inom programmet ACTS. FoTU inom området avancerad kommunikationsteknik och -tjänster. 26 3. INFORMATIONSTEKNIK Verksamheten 1995 1995 ägnades åt fortsättningen på ESPRIT III, skapandet av IT-program och verksamheter knutna till informationssamhället. 1. Av totalt 719 projekt inom ESPRIT III, avslutades 349 projekt under 1995 och 281 projekt fortsatte bortom 1995. Fastän programmet ESPRIT III avslutades i december 1994 och att ett visst avstånd är nödvändigt för att upprätta en sammanställning, så har ett flertal intressanta resultat identifierats under 1995. Flera av dem har utnyttjats kommersiellt och de pekar på att de målsättningar som fastställdes 1991 är på väg att uppfyllas. Även om programmets övergripande resultat är resultatet av helheten av samtliga FoTU-projekt och andra verksamheter, nämns nedan några viktigare händelser. Inom mikroelektronik, vad gäller tillämpningar, har många förverkliganden räknats samman bland vilka några kan nämnas: en accelerometer som erbjuder en ökad säkerhet för airbags i bilar, inom medicin, en intelligent miniatyrfångare som är en av de första i världen som tillåter att fysiska undersökningar av blodet utförs in vivo, en intelligent krets och till lågt försäljningspris för energibesparingar i hemmet, en flat skärm av flytande kristaller och med hög upplösning för TV. För övrigt, och särskilt tack vare fortsatta verksamheter inom ESPRIT och i förbindelse med EUREKA, har europeiska tillverkare av halvledare kommit ifatt tekniska förseningar. De har förstärkt sina positioner på den internationella marknaden, realiserat vinster och fortsatt med industriinvesteringar. Slutligen har kompletterande åtgärder som lanserades i vissa medlemsstater hjälpt dem att bättre delta i verksamheter på området och har uppmuntrat på ett synbart sätt lokala företagsledares användning av mikroelektronik. Verksamheten inom mjukvaruteknik har omfattat två delar: initiativet ES SI för att främja de inom programvarusystem och FoTU-projekten. Genom bästa tillgängliga metoderna erfarenheter från 60 ESSI-projekt som avslutades under 1995 (av totalt 109), så uppskattar parterna i ES SI - främst små och medelstora företag - att de har nått framgångar beträffande produktivitet och framförallt kvalitet. Förutom ett dussintal verksamheter för spridning av vunna erfarenheter, har ett nätverk bildats som täcker 17 länder i Europa och vars utbildningsaktiviteter redan har påverkat 6. 500 personer. Interimsresultat har erhållits från vissa pågående FoTU-projekt, vilkas användning har lett till uppskattade produktivitetsvinster eller till tillämpningar av synbart intresse i samhället (till exempel ett beslutsstödsystem i krissituationer som används vid skogsbränder i södra Europa). Förmågan hos små och medelstora företag att använda sig av resultaten från ESPRIT-projekten för att erövra internationella marknader har fortsatt bekräftats. Det är fallet, till exempel, för 02 Technologies och IONA Technologies vad gäller objektstyrda system. Det antagna tillvägagångssättet beträffande Informatik av hög prestanda (HPCN, High Performance Computing and Networking) koncentreras på användarna. Den omfattar HPCN- teknik såväl som tillämpningar i verklig arbetsmiljö, exempelvis tillverkningen och behandlingen av rörliga bilder, miniatyrmodellering av farmaceutiska ämnen, förutsägelse av blixtars påverkan på flygplan, automatisering av postsortering, kullager med toleranser. I samtliga dessa fall har framgångar registrerats, vissa av dem internationella. Att notera särskilt är CRAY Researchs (USA) val av CHORUS-tekniken för drivsystemet till sin nya superkalkylator, och transport av 38 säljbara mjukvaruprogram till aeronautik och bilar för 27 den nya generationens parallella databassystem. Denna bedrift omnämns för närvarande i USA som en referensmodell. I professionella system och avancerad datorisering av hemmet kan nämnas som exempel utvecklingen av ett nytt multimediaverktyg som fungerar lika bra vid försäljning av finansiella tjänster som av bilar, möbler och fastigheter. Ett pris har tillerkänts det i Storbritannien. Några till att förbättra projekt har påbörjats medlemsstaternas databehandling av statistisk information genom mer sofistikerade och anpassade program. i nära samarbete med Eurostat. De syftar Inom området öppna mikroprocessorbaserade system (OMI - Open Microprocessor Systems Initiative) har standardisering av kopplingsbussar, av ST20-processorer som används i miljontals multimediasystem och av ARM-processorer för professionell elektronik. framgångar vunnits vad gäller internationella Inom datorassisterad tillverkning och teknik har påtagliga framsteg gjorts på följande områden: modellering av produkter och processer samt deras standardisering, bekräftelse av öppna arkitektursystem inom bilindustrin, verktygsmaskinindustrin och aluminiumindustrin, informatikmiljöer för konstruktion och tillverkning, integrerad kommunikationsmjukvara i komplexa nätverk mellan produktionställen, integrering av betydelsefulla kunskapsmängder i robotar avsedda för vägbyggnation och uppförande av murar, mikrosystem med särskilt utvecklande av ett bibliotek i byggmoduler och av en ny generation mikrofångare. För övrigt har säljbara framgångar bekräftats i fall som en tvättrobot för flygplan, en 3-dimensionell inspektionsrobot av elektronikkort, ett ledningssystem för enskilda datorer för kommunikation mellan tillverkningsmaskiner. Inom grundforskning har flertalet teoretiska resultat uppnåtts och offentliggjorts i de centrala tidskrifterna och vid konferenser. I många fall har de snabbt lett till tillämpningar i industrin, till exempel vad gäller optimering av trafik eller vision och säkerhet. Från sin början på 1980-talet har ESPRIT fört forskningen och den tekniska utvecklingen framåt. Idag där det som i vanligt tal kallas informationssamhället utvecklas, har IT- programmet som målsättning att bidra till utvecklingen av informationsinfrastrukturen för densamma. Programmet lägger tonvikten på lättillgängligheten av information, tjänster och teknik för alla industrisektorer, förvaltningar och människor. Valen vad gäller FoTU vilar framför allt på bedömningen av deras konsekvenser på konkurrenskraften i hela den europeiska industrin, såväl som på förbättringen av livskvaliteten. De är främst styrda av hänsynstagande till användarnas och marknadens behov. Verksamheterna under programmet bygger på teknikanvändningen och deras användarvänlighet, de bästa tillgängliga metoderna, en och de FoTU-områden informationsinfrastruktur. är mest avgörande samt utvecklingen som av Programmet har förnyat villkoren för skapandet och dess tekniska innehåll. De kompletterande åtgärderna utgör en central del, och inte längre marginell, i programstrategin. Antalet framstående tematiska nätverk har stigit till 15. De samlar ca. 600 grupper från industrin, forskningscentra och universitet. Genom att skapa samarbeten över gränserna spelar de en väsentlig roll vad gäller utbildning, tillgång till kunskap och överföring av tekniskt kunnande. Samarbetet mellan användare och tillverkare inom FoTU-projekt uppmuntras starkt. Användarna ingriper i inriktningen av arbetet, validering av resultat och deras acceptans med 28 (till exempel tanke på ett slutligt kommersiellt användande. Rutinerna har förenklats för att göra programmet mer lättillgängligt genom att tidsfristen för inlämning har ökats till 3 månader. En ansökningsomgång offentliggörs varje kvartal (15 december, 15 mars, etc. ) vid gemensamma datum för samtliga program, vilket har underlättat samordningen. På samma sätt tillsammans med andra program lanserats. När detta har varit har offertförfrågningar nödvändigt för för vissa kompletterande åtgärder och belöningar genomförbarhet) har en löpande inlämning accepterats. För att minska på kostnaden att förbereda förslag har man provat en rutin i två steg (för forskning på lång sikt och för HCPN). Särskilda rutiner har genomförts för små och medelstora företag: det gäller samarbetsprojekt inom FoTU och belöningar för genomförbarhet. Dessa nya verktyg kommer att användas ännu mer framöver. De samlade verksamheterna är byggda kring en väl identifierad målsättning. De samordnar FoTU-projekten som hänför sig till olika teknikområden såväl som framstående nätverk, arbetsgrupper, samarbete med andra initiativ (i gemenskapen, nationella, internationella, EUREKA), vidareutbildningsinsatser, spridning av informationen eller överföring av tekniskt kunnande. Arbetsprogrammet för 1995 innehöll verksamheter för basteknologier (mjukvaruteknologier, teknologier för komponenter och delsystem, multimediasystem), samlade verksamheter (teknologier för företagsprocesser, integrering i tillverkningen, HPCN, OMI) och forskning på lång sikt. Inom mjukvaruteknik har 142 ESSI-projekt startats under 1995, såväl som FoTU-projekt med en särskild betoning på säkerhetsproblem, och tillämpnings- eller försöksprojekt för att bekräfta en storskalighet för lovande teknologier men som fortfarande inte är riktigt etablerade. Inom teknologier för komponenter och delsystem handlar FoTU-projekten särskilt om platta skärmar, signalbehandling, mikroteknologier mindre än 0. 2 och utrustningar. Inom området FUSE har 104 projekt lanserats för att sprida de bästa tillgängliga metoderna, och underlätta tillgängligheten och användningen av nya tekniker för nya användare och små och medelstora företag. För det nya området multimediasystem, har insatserna lett till ett nära samarbete med andra berörda generaldirektorat (GD X, XIII och XV). Förutom FoTU-projekt kring nya tekniker och teman som hänför sig till immaterialrätt, har programmet lanserat en samordningsinsats och ett nät av kunskapscentra vars syfte är att ge konkret hjälp till små och medelstora företag vid användningen av nya multimediatekniker. På det andra nya området, teknologier för företagsprocesser, som starkt intresserar små och medelstora företag, täcker projekten så varierade sektorer som glasindustrin, offentliga arbeten, posten, tillverkning av "personliga" allmänna transportfordon. De omfattar bildandet av ett nätverk bestående av ett sextiotal organisationer som ansvarar för informationsspridning och överföring av tekniskt kunnande. Inom integrering av tillverkning, förutom FoTU-projekt, har de projekt som kallas "referens för användargrupper" som målsättning att utveckla detaljerade specifikationer för nya behov och utforma gemensamma standarder samt säkerställa samordningsuppgifterna. //PCiV-projekt täcker många industrisektorer och mobiliserar användare och små och medelstora företag, vars medverkan man önskar öka. 0M7-projekten berör nya sektorer som bilar, telekommunikationer, interaktiv TV och behandlar integreringen av konstruktionsverktyg medan tidigare insatser gällde deras utveckling. Notera att 50% av parterna är nya. Många projekt tillägnas informationsspridning, utarbetande av nya enhetliga gränssnittstandarder, utbyte av tekniskt kunnande vad gäller konstruktion av system i synnerhet de som hjälper små och medelstora företag. Forskningen på lång sikt föreslås vara öppen för idéer från forskare, kunna svara på ekonomiska och sociala behov, och förutse framtidsteknologier. Beträffande den första målsättningen så kommer förslagen in hela tiden och projekten har startats med en 29 förstudie som måste föregå en eventuell storskalig lansering. Det är intressant att notera att rutiner som består av två steg, vilka har använts för projekt under den andra målsättningen, har tillåtit att flera förslag har tagits bort efter det första steget då de låg för nära. Slutligen har två initiativ startats för den tredje målsättningen, det ena gäller avancerad forskning inom mikroelektronik (optoelektroniska kopplingar - uppgiften kring integrerade kretsar i nanometer kommer att behandlas under 1996), och det andra gäller projekt kring intelligenta för synnerhet bör informationskopplingar offertförfrågningar i september 1996. I övrigt kommer rutiner som hänför sig till målsättningarna "öppenhet" och "reaktivitet" att förnyas under 1996. arbetsprogrammet fastställa som i som städer, områden numeriska Vad gäller informationssamhället så har det startats, utanför ESPRIT-programmet, pilotprojekt inom av multimediainformation via telelänk, elektronisk överföring av pengar, spridning av medicinska bilder, standardisering för framställning av ADN. Dessa projekt kompletterar de ca. 70 projekt som inom ESPRIT, TELEMATIQUE och ACTS utgör en samling verksamheter mellan programmen för att utveckla internationella överföringssystem som W3 (World Wide Web). Forumet "Informationssamhället" för Europeiska unionen och Central- och Östeuropa hölls i Bryssel i juni 1995 och kommer att följas av ett forum som kommer att hållas i Prag i september 1996. kommunala spridning kiosker, Den europeiska IT-konferensen (EITC '95) hölls i Bryssel i november 1995 med ett IT- Forum. Den förlades tillsammans med en utställning som visade upp uppnådda resultat från projekten och deras användning och drog till sig många tusentals människor. Tillsammans med EuroCASE, utdelades 23 ITEA-priser (Information Technology European Awards) vid detta tillfälle. För övrigt har användningen av Internet och av CD-Rom (utveckling av Multimedia Encyclopedi av Resultat från IT-program) för informationsspridning varit föremål för intensiva valideringstester. Deras undervisning har varit en tillgång vid offertförfrågningar. som bör resultera i förverkligandet av en verkligt värdefull tjänst. Arbetsprogram for 19% Central- och Östeuropa deltog redan 1995 i FoTU-projekten, och denna medverkan kan fa en ny utformning under 1996 tack vare att finansiering nu är möjlig genom PHARE-programmet. För övrigt kommer en informationskampanj att styras mot medelhavsländerna. förutses under 1996, den ena i mars och den andra i september. Två offertförfrågningar Arbetsprogrammet har färdigställts genom att uppgifterna som var väl representerade i 1995 års projekt har tagits bort, andra har introducerats för att ta hänsyn till nya prioriteringar till exempel inom elektronisk handel eller W3. Presentationen av arbetsprogrammet har förbättrats för att underlätta tillgängligheten för nya deltagare och till användare vars behov uttrycker sig snarare i termer av lösningar än tekniska uppgifter. Kompletterande åtgärder har omgrupperats för att underlätta läsbarheten och logiken. Ett nytt arbetsprogram kommer att utarbetas under 1996 för nästa period. INDUSTRIELL TEKNIK 30 4. INDUSTRI- OCH MATERIALTEKNIK Verksamheten 1995. Betydande vetenskapliga och tekniska framsteg 1. Industriella FoTU-projekt Nyckelverksamheten har varit utvärderingen av erhållna förslag inom ramen för den första ansökningsomgången för BRITE-EURAM III (sista inlämningsdatum den 15 mars 1995) och kontraktens igångsättning. De utmärkande dragen i denna ansökningsomgång är det stora antalet förslag (1. 180) som kan ha sin förklaring i avbrottet på två år sedan föregående ansökningsomgång (26 februari 1993), det stora antal förslag som uppfyller behörighetskraven (98%) som säkert beror på förslagens konstanta kvalitetsökning och genomförandet av en ursållning på förhand (kontroll med kommissionens avdelningar av projektets viktigare huvuddrag innan den slutliga inlämningen av förslagen), en tillfredsställande täckning av de tre områdena (tillverknings- och materialteknik, produktinnovationsteknik, transportteknik), även om vissa delområden endast har några få utvalda projekt: mänskliga faktorer och organisationsfaktorer i produktionssystem (område 1. 5) och fordonstillverkning (område 3B. 2), 402 miljoner ecu i anslagna medel för denna ansökningsomgång tillåter finansieringen av 218 projekt. 2. Tematiska nätverk Till följd av den löpande öppna ansökningsomgången har pilotfasen tillåtit att 41 förslag har mottagits för en utforskande fas och 3 förslag för en genomförandefas. 60% av dessa förslag har godkänts för ett belopp om 0,78 miljoner ecu. 3. Åtgärder för främjande av teknologi riktade till små- och medelstora företag Svarsnivån på den löpande öppna ansökningsomgången har varit tillfredsställande, med undantag för område 3 (transporter) vilken är underrepresenterad (4%). Av 465 mottagna förslag för etapp 1 och 118 för etapp 2, godkändes 212 respektive 51 med en total budget på 27,5 miljoner ecu varav 17 miljoner ecu redan hade använts under 1995. Beträffande programmens bidrag till de centrala målsättningarna för FoTU, räcker det med att notera följande. Förstärkning av den ekonomiska och sociala sammanhållningen: ett genomsnitt på 8,8 parter per FoTU-projekt, från 4,8 olika länder och där 71% är nya deltagare är fakta som gynnar den förstärkning som man syftar till, där 10% av parterna kommer från målområden 1. Projekten inom etapp 1 av CRAFT ("Cooperative Research Action for Technology") har alla nya deltagare och CRAFT-projekten samlar i genomsnitt 5,1 parter. 31 Medverkan från små och medelstora företag: 20% av deltagarna i FoTU-projekten är små och medelstora företag, vilket är en ökning jämfört med det tredje ramprogrammet (17%). De delar på 19% av budgeten och 17% av projekten samordnas av små och medelstora företag. I CRAFT-projekten (etapp 2) är 73% av deltagarna små och medelstora företag. Internationellt samarbete: 3% av parterna kommer från tredje länder utanför Europeiska unionen. Industrins medverkan: en utvärdering av avslutade projekt utfördes under 1995, med hjälp av oberoende konsulter. Den baserade sig bland annat på intervjuer och en undersökning av indikatorer som ledningen, samarbetet, utförandet av forskningen, de ekonomiska fördelarna, medverkan från små och medelstora företag, effekten på samhället och miljön, och utvärderingsstrategin. De erhållna uppgifterna är följande: * 41%) av de erhållna resultaten skulle kunna leda till åtminstone 5 tillämpningar och 62% av resultaten skulle kunna vara tillämpliga inom åtminstone 3 olika industrisektorer, 45%o av de undersökta projekten borde tillåta realiseringen av ekonomiska vinster på åtminstone 5. miljoner ecu inom de fem närmaste åren (varav 2% över 100 miljoner ecu), 76%) av resultaten kan antas finnas "på marknaden" inom tre år (47%) inom ett år), 64%) av resultaten visar på en positiv potentiell påverkan på miljön, projekten är bättre och bättre förberedda inför genomförandefasen: 40% av dem (28% under 1994) anses vara "självständiga" (ingen ytterligare assistans nödvändig) för att ta hand om utnyttjandet, beträffande sysselsättning har redan 36% av projekten visat att de hade en positiv inverkan för parterna. * * * * * Ur en kvalitativ synpunkt visar den samlade erfarenheten från starten av programmet Brite-Euram att utnyttjandet av resultaten endast blir verklighet om det finns en klart definierad företagsstrategi och om idrifttagandet hade förutsetts av parterna från början. Det är därför som de utvalda projekten efter ansökningsomgången under 1995 har underkastats rigorösa urvalsrutiner och kommer att vara föremål för en nära uppföljning av ledningen och hur arbetetet fortskrider. Under året så har de använda indikatorerna, i årsrapporterna och i de olika frammanade analyserna som har begärts högre upp, fatt fram noggrannheten i mellanliggande och slutliga utvärderingar. Några framgångsrika exempel Analysen av avslutade projekt under 1995 har belyst ett visst antal framgångar som till exempel: En grupp bestående av fyra små och medelstora företag (Frankrike, Tyskland) och ett laboratorium har färdigställt ett nytt substrat baserat på papper, som tillåter att PVC ersätts i alla dess dekorativa tillämpningar i möbelindustrin. Konsortiet täcker samtliga led i denna industrisektor, vilket har tillåtit dem att ta tekniken i bruk omedelbart. Vid projektslutet hade redan 170 miljoner ton tillverkats och sålts. Den ekonomiska vinsten under perioden 1995-1999 uppskattas till 55 miljoner ecu för en FoU-investering på 2,5 miljoner ecu. PVC, som baseras på klor, är en produkt som utsätts mer och mer ofta för kritik för sin skadliga miljöpåverkan. Alla ersättningsprodukter kan bara medföra en säker miljövinst. Skoindustrin representerar en viktig marknad, fastän den är i svårighet främst på grund av konkurrensen från Sydostasien precis som för textilindustrin. Marknaden är också extremt rörlig beroende på modet. En snabb anpassning i tillverkningen och en kapacitet att förekomma och initiera dessa modeintryck är nödvändiga trumfkort för att den europeiska skoindustrin skall kunna behålla sina konkurrensfördelar. 32 Tre industriföretag, varav två små och medelstora företag, har tillsammans med två forskningscentra utvecklat ett CAD/CAM-system för konstruktion av skor (omfattande alla dess delar) och förknippade modeller. Två av industriparterna har sedan projektet avslutades färdigställt designverktyget i deras tillverkningskedja. Ekonomiska vinster har redan registrerats och utsikterna för utsikterna för vinster under de närmaste fem åren uppgår till 24,5 miljoner ecu jämfört med en FoU-investering på 2,8 miljoner ecu. Innovationen som på så sätt har uppnåtts finns tillgänglig för överföring av tekniskt kunnande till industrier i denna sektor som nästan uteslutande är små och medelstora företag. Eftersom dessa företag främst finns i mindre gynnade regioner så bidrar detta projekt klart positivt till den europeiska sammanhållningen och till att bibehålla sysselsättningen i en industrisektor som befinner sig i svårigheter. När ett projekt är byggt runt en tydlig efterfrågan på marknaden och de ingående företagen arbetar i hjärtat av sitt strategiska område, så är framgången inom nära räckhåll. Det är fallet för det konsortium, som består av två företag och två universitet och som har utvecklat nya oxider från sällsynt jordmån, som möjliggör framställning av material med klart förbättrade ljusegenskaper. De olika industriförsöken kring många olika typer av lampor har varit framgångsrika. Den kommersiella och industriella användningen har utvecklats i symbios med forskningen, och har redan uppvisat en nettovinst på 20 miljoner ecu och förutser både direkta och indirekta vinster på marknaden för belysningsapparatur på 330 miljoner ecu de närmaste fem åren, jämfört med en ursprunglig investering på 1,9 miljoner ecu. Upplevda svårigheter Medlemmarna i programmets årliga utvärderingsgrupp nämner i sin rapport för 1995 en orimligt lång tidsfrist, mellan att ansökningsomgången stängs till dess att kontrakten undertecknas, både för FoTU-projekten och CRAFT. Därför föreslås att de rutiner som följer efter utvärderingsperioden snabbas upp. Ett visst antal underområden i programmet visar på ett lågt intresse från parterna, särskilt från små och medelstora företag. Nätverket för stimulering av medverkan av små och medelstora företag har förvarnats och åtgärder sätts igång under 1996 för att försöka rätta till situationen. Arbetsprogram for 19% Arbetsprogrammet för 1996 kommer att först se en upprepning av utvärderingsrutiner av förslagen till följd av en andra ansökningsomgång vars tidsgräns är den 17 april 1996. Den förutsedda budgeten är 400 miljoner ecu. Ytterligare tre utvärderingar kommer att göras inom ramen för CRAFT med en budget på 32 miljoner ecu, såväl som tre andra utvärderingar för tematiska nätverk med en budget på 9 miljoner ecu. Två andra huvudlinjer för arbetet kommer också att stödjas dels genomförandet av kompletterande åtgärder i programmet (3% av budgeten) efter att aönsökningsomgången offentliggjordes den 15 december 1995 och vilken är löpande öppen fram till utgången av 1997, och dels kommer reflektions- och studiegrupper att bildas för att förbereda det femte ramprogrammet. 33 5. STANDARDER, MÄTNING OCH PROVNING Verksamheten 1995 Betydande vetenskapliga och tekniska framsteg 1. Industriella FoTU-projekt Året 1995 ägnades dels åt att finansiera de FoTU-projekt som valdes ut vid slutet av den ansökningsomgång som lanserades för område 1 och den riktade anmodan för stöd till gemenskapspolitikområden och den europeiska standardiseringen, och dels åt att utvärdera erhållna förslag för områdena 2 och 3 och den andra riktade ansökningsomgången. Ansökningsomgången beträffande område 1 var öppen för alla industrisektorer. Av 177 mottagna förslag så godkändes 44 projekt (eller 1 av 4) varav 17 direkt gäller standarder efterfrågade av industrin. Samtliga projekten har finansierats under 1995 med en budget på 22 miljoner ecu. För första gången har en riktad ansökningsomgång som innehåller 25 prioriterade teman lanserats för förverkligandet av gemenskapspolitikområden och för den europeiska standardiseringen CEN/CENELEC. Endast 16 förslag erhölls varav 7 har finansierats under 1995. Den första ansökningsomgången enligt arbetsprogrammet för områdena 2 och 3 lanserades i juni 1995. Den hade som huvudsakligt mål den andra delen av kunskapsprogrammet, som omfattar utvecklingen och förverkligandet av standarder, mätning och provning avsedda att stödja gemenskapspolitikområden utifrån deras ekonomiska och sociokulturella aspekter. Den syftar till att lösa de uppkomna tekniska svårigheter vid genomförandet av förordningar och direktiv särskilt inom områdena agroindustri, miljö och folkhälsa, till vilka två nya teman har anslutit sig: skyddandet av kulturarvet och medicinsk-rättsliga kontroller som utförs av laboratorier auktoriserade av de juridiska systemen. Slutligen har en särskild insats gjorts mot officiella laboratorier och organisationer inkluderande de av tullverkens laboratorier som handhar kontroll och undersökningar av bedrägerier. Av 464 erhållna förslag inom dessa olika områden kunde ca. 80 projekt finansieras under 1996 (eller 1 av 6). Den förutsedda budgeten för ansökningsomgångar inom områdena 2 och 3 är 24 miljoner ecu. 2. CRAFT och tematiska nätverk Förutom FoTU-projekten, kunde 6 förslag om insatser för att främja teknikanvändning i små och medelstora företag och 6 förslag om tematiska nätverk dra nytta av ett gemenskapsbidrag. Budgeten för dessa verksamheter under 1995 är 1,1 miljoner ecu. Några framgångsrika exempel Bland de 43 projekt som avslutades under 1995 förtjänar många intressanta resultat att omnämnas. Färdigställandet av mätnings- och provmetoder för att kontrollera att värmepannor i egnahem följer väl de klassificeringskrav som har fastställts i det europeiska direktivet. 34 Resultaten från kvalitetsmätningar för antenner, som används av meteorologiska laboratorier och försökslaboratorier i tillämpningen av direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet, har kunnat bekräftas. En provmetod över beteendet av eld i stoppade möbler har utvecklats tack vare ett samarbete • mellan 11 industriella och officiella laboratorier i 8 medlemsstater. En grupp av metoder som tillåter fastställandet av bakterieföroreningar i badvattnet från avföring har färdigställts och provats av 34 laboratorier i samtliga medlemsstater. Ett system i miniatyrformat, för att mäta halten av mjölksocker i blodet hos kritiskt sjuka människor såväl som hos sportsmän och halten av glykos hos diabetiker i koma, har färdigställts och kommer snart att kommersialiseras. Slutligen, framtagandet av referensmaterial som möjliggör klassificeringen av vetemjöl såväl som metoder för att bestämma kvantiteten av mjukt vete i bakverk har gjorts tillgängliga för laboratorierna. Resultaten av dessa två projekt är avsedda för laboratoriers kontroll av kvaliteten och kampanjen för eliminering av bedrägerier inom agroindustrin. Arbetsprogram for 1996 Arbetsprogrammet för 1996 fastställs i förhållande till följande målsättningar: 1. 2. 3. 4. 5. Förbättra konkurrenskraften i samtliga europeiska industrisektorer. Främja forskningen för att utveckla genomförandet av europeiska politikområden inom områdena industri, jordbruk, energi och tjänster genom utvecklingen och förbättringen av accepterade mät- och provmetoder, som inte bara är erkända i Europa utan också i hela världen. Främja forskning som stödjer verksamheten inom CEN/CENELEC/ETSI och andra europeiska organisationer. Stödja den framtida utvecklingen av en europeisk mätinfrastruktur. Främja spridningen och tillämpningen av bästa tillgängliga mätmetoder i Europa och i synnerhet i mindre gynnade regioner. Efter utvärdering och analys av resultaten från de riktade ansökningsomgångar som lanserades under 1995, kommer möjligheten att lansera en ny riktad ansökningsomgång i juni 1996 att diskuteras i samråd med programkommittén. Med hänsyn till de positiva resultaten från den första ansökningsomgången lanserad på området kvalitetsmätningar för europeiska produkter, kommer ansökningsomgången den 15 juni 1996 att lanseras med hänsyn tagen till följande prioriteringar: industriell innovation, spridning av industriellt kunnande till mindre gynnade regioner genom anordnande av praktiska utbildningskurser, fördelar för de sektor som kännetecknas av en stark närvaro av små och medelstora företag. 35 MILIÙ 6. MILJÖ OCH KLIMAT Verksamheten 1995 Betydande vetenskapliga oeh tekniska framsteg Forskningsverksamheterna inom det tredje ramprogrammet är till större delen avslutade eller har kommit in i sin slutfas. Mångfalden av dessa verksamheter både inom den tillämpade och strategiska forskningen som inom den mer väsentliga forskningen gör att miljöprogrammet bidrar både till målsättningarna beträffande konkurrenskraft och ekonomiskt uppsving och till att bestämma och verkställa övriga gemenskapspolitikområden, i synnerhet miljöpolitiken. Denna dubbla ansats har förstärkts genom lanseringen av det fjärde ramprogrammet vars urval av första projekt baserades på de ansökningsomgångar som var fördelade över hela 1995. Om industrins medverkan förblivit svag inom programområden som hänför sig till förståelsen kring basprocesser som påverkar klimat- och miljöförändringar och deras inverkan på människan, miljön och samhället, så har dess medverkan konsoliderats inom programområden som är mer tekniskt inriktade, såsom utvecklingen av miljöteknik inom sektorerna vatten, avfall, sanering, riskhantering, etc. eller inom rymdforskningen. Slutet på det tredje ramprogrammet och övergången till det fjärde ramprogrammet utmärktes också av ett förstärkt vetenskapligt och tekniskt samarbete i gemenskapen. Bildandet av nätverk bestående av forskningsinstitut och gemenskapsprojekt tycks förstärkas, både genom fortsättningen och fördjupningen av tidigare verksamheter och genom att lansera nya verksamheter. Några gånger överträffar dessa verksamheters räckvidd med bred marginal Europeiska unionens gränser då de integreras inom ramen för stora forskningsprogram över globala förändringar (klimatforskning, forskning kring ekosystemet. ). Denna europeiska medverkan till forskningsinsatser på världsnivå tillåter inte enbart att maximalt utnyttja unionens forskningspotential, att vara världsledande inom forskningen över globala förändringar men också att vetenskapliga baser frigörs som gör det möjligt att lösa olika miljöproblem inför vilka unionen ställs. Det internationella samarbetet har också utvecklats, bland annat, genom en stark medverkan från länderna i Central- och Östeuropa, i nya utvalda projekt under det fjärde ramprogrammet, i flertalet av de öppna områdena som täcks av programmet Miljö och klimat (med undantag för området "jordobservation"). De industrialiserade länderna, i synnerhet Norge, Schweiz och Canada har också indikerat sina intressen att delta i unionens FoU-program inom miljö, även om denna vilja för de kanadensiska forskningsinstituterna inte har lett till en stark närvaro i projekten vid tiden för de första ansökningsomgångarna. Tecknen har riktat uppmärksamhet på de ansökningsomgångar som kommer att offentliggöras under 1996, där programmet kommer att åtnjuta ett starkare kanadensiskt deltagande såväl som ett mer intensivt samarbete med Israel. Samordningen mellan programmen har också förstärkts där Miljöprogrammet har en koppling till andra program. Det var till exempel fallet inom områdena forskning om kusternas ekosystem i samarbete med MAST III, skogens ekosystem i samarbete med de särskilda programmen jordbruk, 36 fiske och skogsbruk samt miljöteknik och utsläpp från flygplan i samarbete med programmet industri- och materialteknik. Gemenskapens stöd till tillämpning av rymdteknik för observation av jorden och dess miljö har utvecklats, och genom två ansökningsomgångar har man fått fram fem samordnade verksamheter för metodologisk forskning. Kommissionen har också gjort det förberedande arbetet för att upprätta det planerade centret för jordobservation (CEO) som är avsett att föra samman de som använder teknikerna med de rymdorgan som tillhandahåller uppgifterna. Dessutom har kommissionen ingått ett avtal med parter från Frankrike, Belgien, Italien och Sverige. Avtalets syfte är att gemensamt ta fram en rymdkapsel för vegetationsövervakning. Lanseringen planeras ske 1997 på satelliten SPOT 4. Slutligen måste det påtagliga bidraget från programmet Miljö och klimat vid fastställandet av det vetenskapliga i arbetsgrupperna understrykas, i synnerhet arbetsgrupperna "Nya generationens flygplan" och "Miljö - vatten", vars merpart av strategiska teman är starkt förankrade i programmet "Miljö - klimat". innehållet Några framgångsrika exempel Den senaste tekniska utvecklingen inom området biosensorer visar sig vara mycket lovande för miljöövervakningen. Inom ramen för projektet BIOPTICAS har en ny generation instrument utvecklats i syfte att upptäcka mycket svaga koncentrationer av kemiska bekämpningsmedel i vatten. Dessa instrument erbjuder många fördelar såsom hög känslighet och inställning. De tillåter ett snabbt svar vid passiv eller aktiv övervakning såväl som vid analyser på avstånd. • • • • Även om CFC och haloner, som anklagas för att förstöra ozonskiktet, inte längre tillverkas i Europa så finns det betydande lager av dessa produkter kvar, vilkas frigörelse i atmosfären skulle kunna fördröja uppbyggnaden av ozonskiktet i stratosfären med flera årtionden. Programmet Miljö och klimat har bidragit till färdigställandet av en förstörelseprocess, under helt och hållet acceptabla miljömässiga säkerhetskrav och till en rimlig kostnad för de talrika halon-kolföreningarna som för närvarande lagras. På initiativ från industrin har nätverket NICOLE (Industriellt förorenad mark i Europa) aktiverats. Dess målsättning är spridningen och utbytet av vetenskapligt och tekniskt kunnande inom området industriella föroreningar i mark och grundvatten. Initiativet syftar också till att främja den samordnade forskningen inom flera områden, som borde tillåta den europeiska tillverkningsindustrin att identifiera förorenade platser, utvärdera riskerna som de uppvisar för människan och miljön och leda saneringen av dessa på ett effektivt sätt. Den europeiska fotoreaktorn EUPHORE invigdes i april 1995 i Valencia, Spanien. Detta rökrum med en total volym på 200 m3 möjliggör studier under optimala försöksvillkor av komplexa kemiska reaktioner som leder till bildandet av ozon i troposfaren. Detta instrument kommer att möjliggöra en konsolidering av kunnandet kring en särskilt giftig form av luftförorening för människan och miljön. Projektet APHEA har visat på ett obestridligt sätt att det finns ett samband mellan i Europeiska unionen och uppkomsten av vissa luftföroreningar inom andningssjukdomar. EUPHORE och APHEA öppnar vägen för ny forskning i flera storstäder 37 • • nyckelområdena epidemiologi, miljömässig toxikologi och ekotoxikologi, vetenskaps-grenar som utgör en av grunderna till verksamheten avseende miljölagstiftningen. Den andra europeiska kampanjen för mätning av koncentrationen av ozon i stratosfären i den arktiska regionen och på mellanlatituder, delvis finansierade av programmet Miljö och klimat, har uppvisat en betydande minskning av denna koncentration. Effekterna av detta fenomen på folkhälsan och miljöns bevarande talar för en fortsättning av forskningsinsatsen på detta område. Ett antal betydelsefulla bidrag åstadkoms i fråga om utvecklingsprogrammen beträffande främjandet av en hållbar utveckling, i synnerhet publiceringen av resultat från arbetsgruppen "Global miljöförändring och hållbar utveckling i Europa", och den första europeiska konferensen som hölls under 1995 kring ekonomiska aspekter av hållbar utveckling som koncentreras på "grön" redovisning, vilken kommer att följas av en andra konferens på temat "Ekologi, samhälle, ekonomi" i mitten av 1996. Upplevda svårigheter En väsentlig del av programmet Miljö och klimat har som målsättning att förbättra konkurrenskraften och ge ett ekonomiskt uppsving inom ramen för en hållbar utveckling, antingen genom att hjälpa företag till innovation inom teknikområdet som också tillåter ett bättre utnyttjande av resurser eller att hjälpa företagen att integrera miljöstandarder och miljökrav. Även om industrins medverkan i projekten fortsätter att förbättras i detta sammanhang, så konstaterar man dessvärre fortfarande en svag medverkan från små och medelstora företag. I detta hänseende har "CRAFT- systemet" hittills visat sig vara föga effektivt. Arbetsprogram for 1996 > 1. Revision av arbetsprogrammet ansökningsomgångarna, Parallellt med arbetet kring utformning, samordning och uppföljning av utvalda projekt baserat på de första offentliggjorda revisionen av arbetsprogrammet, med tanke på de ansökningsomgångar som kommer att publiceras under andra halvåret 1996. Denna revision har som huvudsaklig målsättning (a) att kompensera för de svårigheter som har erfarits vid genomförandet av den första fasen av programmet, (b) att koncentrera forskningsinsatsen till det ursprungliga arbetsprogrammets aspekter som inte tillräckligt täcktes av de första ansökningsomgångarna. Denna revision syftar också till att visa på aspekter i programmet som är mest lämpade att lösa de väsentliga miljöproblemen som medborgare och ekonomiska aktörer i unionen måste svara upp till inom ramen för en hållbar utveckling. fortsätter kommissionen 2. Revision av ramprogrammet Programmet Miljö och klimat har väsentligt bidragit till förberedandet av förslaget om tilläggsanslag för det fjärde ramprogrammet. Kommissionen har på så sätt uttryckt sin avsikt (a) att koncentrera forskningsinsatser på ett visst antal prioriterade teman, i synnerhet genom att förstärka den samordning som är nödvändig för ett effektivt genomförande av programmet beträffande dessa teman, (b) att förstärka genom en ökning av budgetanslagen för den del av programverksamheten som hänför sig till arbetsgrupperna "Miljö - vatten" och "Nya generationens flygplan". 3. Förberedelser av det femte ramprogrammet 1996 kommer att ägnas åt förberedelser inför det femte ramprogrammet. En serie kompletterande åtgärder är planerade för detta ändamål. 38 7. HAVSFORSKNING OCH MARIN TEKNIK Verksamheten 1995 1995 utmärktes av en övergångsperiod inom havsforskning med forskningsverksamheter under programmet Havsforskning och marin teknik (MAST-II) under det tredje ramprogrammet (1990- 1994) vilka gick in i sina slutfaser eller avslutades, och verksamheterna under det fjärde ramprogrammet (1994-1998) som var i början av genomförandefasen (MAST-III). Under 1995 har EU:s FoTU-verksamhet fortsatt att främja utvecklingen och förbättra den internationella profilen av en europeisk marinteknikgemenskap. Ytterligare impuls till denna trend 1995, den Europeiska marinstyrelsen förväntas under det gemensamma beskyddet från ESF och kommissionen (GD XII). bildandet oktober följa av i MAST-stödd forskning har fortsatt att tillhandahålla mer information beträffande processer som försiggår i haven, särskilt i relation till operativ oceanografi, biologisk produktivitet, ekosystems egenskaper eller vetenskap och teknik i kustområdena. Mycket av insatsen har lagts ner på stora tvärvetenskapliga projekt (mellan 8 och 10 miljoner ecu av EU:s bidrag) på regionala hav, två av vilka (kring Medelhavet och nordöstra Atlantens hyllkant) startade under MAST-II, och två andra kommer faktiskt att initieras under 1996 (Östersjön och regionen Kanarieöarna och Azorerna). Både MAST-II och MAST-III tillhandahåller möjligheter att utföra forskning som utvecklar nya instrument för mätning och provtagning i haven och på havsbotten, plattformar för placering av observationsutrustning, fjärrstyrda undervattensfordon, och ett antal besläktade tekniker (akustik, bildbehandling och betraktande. ). Internationellt samarbete har betonats mer under MAST-III, i synnerhet med organisationer från Australien, Canada, USA och tredje länderna runt Medelhavet som uttrycker ett starkt intresse i programmet och att delta i projekt av ömsesidig nytta. I 1995 års ansökningsomgång för MAST-III kom mer än 11% av förslagen från industrin. En ökning förväntas för den andra ansökningsomgången som är planerad i början av 1996 med öppnandet av fler möjligheter till förslag inom området marinteknik. Projektförslag för forskning kring kustzoner utvärderades tillsammans med ett antal projekt kring kustzoner som hade lämnats in under programmet Miljö och klimat. 39 39 Exempel på resultat Eftersom projekten under MAST-III började 1995, är det för tidigt att identifiera särskilda resultat. För MAST-II däremot är följande projekt och verksamheter särskilt relevanta: Projektet North Atlantic Targeted (NATP) som omfattar 110 forskare från 32 institut i 10 EES-länder är nära en avslutning. Som ett resultat är den tidigare mycket eftersatta forskningen kring kontinentalsockelns sluttning nu garanterad genom en väl samordnad vetenskapsgemenskap. Denna bör inom kort leda till väsentliga genombrott i vår förståelse om flöden och utbyten vid kanten av kontinentalhyllan. Pilotfasen Mediterranean Targeted Project (MTP), som omfattar ca. 180 forskare från 70 organisationer från 14 EES-länder, har framgångsrikt kommit nära en avslutning. De viktigaste resultaten omfattar ca. 40 artiklar recenserade av jämlikar, en handbok kring analytiska metoder och protokoll, samarbeten med forskare från tredje länder runt Medelhavet och stora datamängder från Medelhavets ekosystem. MTP har lett till bildandet av en lätt igenkänlig grupp av forskare inblandad i forskning om Medelhavet. Verksamheterna i MTP och NATP kommer att fortsätta i uppföljningsprojekt kring regionala hav i MAST-III. Projekten ERSEM och MEICE, som båda handlar om modellering av ekosystem, har för första gången lett till modellering av biologisk samverkan från mikroorganismers nivå upp till fiskar och fåglar. Nya koncept kring faktorer som kontrollerar mängden plankton utmed kusterna och en nytolkning av ekologisk teori beträffande havens näringskedjor har etablerats. Dessa två projekt har redan producerat 29 dokument granskade av jämlikar och ytterligare 29 är under förberedelse. Den framgångsrika teknikutvecklingen omfattar förbättrade generiska kommunika-tioner, nya sensorer för att mäta ämnen i världshaven, teknik för att bestämma den tredimensionella formen på haven eller för att bestämma hastigheter nära havsbotten i grunda vatten. SAMI- projektet har visat att den akustiska syntetiska antennen försedd med bländare tillåter kartläggning av världshaven liknande kartläggning av landområden med SAR-radar på satelliter. Även om ytterligare utveckling är nödvändig, så är alla dessa produkter möjliga att marknadsföra. För att garantera framtiden för den extremt arbetsintensiva systematiken har två nya instrument utvecklats för att automatisera klassifikationen av fytoplankton. Förstudier för helautomatiserade långtidsverkande djuphavsstationer har visat att sådana stationer nu är genomförbara och att ingripanden på plats är möjliga. Ett uppföljningsprojekt kring laboratorier på havsbotten finansieras i det nya programmet MAST-III. Den gemensamma verksamheten MMARIE kring samordning av modelleringar, som studerar tillämpningar av datorteknik av hög prestanda för marinmodellering, har fört samman matematiker och marinforskare och har fått ett hög profil. 40 40 MAST. s datapoiuiÎL iar resulterat i ett starkt samarbete kring oceanografisk datahantering mellan medlemsstater, internationella organisationer och kommissionen, och har lett till bättre tjänster för användargrupper och en bättre spridning av projektresultat och mjukvaruprodukter. Förutom 50 docentstipendier har över 260 doktorander och 175 doktorer utbildats i projekten. andra gången MAST-dagarna Den kombinerad med marknadsplatsen hölls, EUREKA/EUROMAR, var mellan den 7 och 10 november 1995 i Sorrento, Italien. Ca. 500 personer kom till de 18 vetenskapsmötena och utställningen visade på framstegen för projekten under MAST-II och de 7 pågående projekten under EUREKA/EUROMAR. Dessutom har flera temaseminarier hållits som har dragit till sig uppemot 160 personer under 1995. Arbetsprogram för 1996 Medan kommissionen fortsätter att genomföra och handha FoTU-projekt som har valts ut till följd av ansökningsomgångarna under 1995, kommer kommissionens avdelningar att koncentrera sig på att ta fram prioriteringarna för arbetsprogrammet för MAST-III, med målsättningen att offentliggöra ytterligare en ansökningsomgång under första halvåret 1996. Denna koncentration kommer att ta hänsyn till resultaten från 1995 års ansökningsomgångar och utvecklingen av kommissionens verksamheter som påverkar FoTU. En fokusering och koncentration reflekteras också i bidraget från MAST-III till kommissionens förslag som anpassar det fjärde ramprogrammet och MAST-III kommer att ge betydande bidrag till arbetsgruppen "Framtidens sjöfartssystem". Under 1996 kommer också arbete att ske kring den framtida havsforskningen under det femte ramprogrammet. BIO VETENSKAPER OCH BIOTEKNIK 8. BIOTEKNIK Verksamheten 1995 Vetenskapliga och tekniska framsteg 1. Bioteknik (1992-1994) Programmet hade en budget på 186 miljoner ecu, av vilken 158. 11 miljoner ecu tilldelades för att stödja totalt 133 gränsöverskridande forskningsprojekt. Dessa projekt hade en mer grundläggande och strategisk inriktning och var delvis drivna av industrin. Den övergripande industriella medverkan, dvs de projekt som åtminstone hade en industriell partner, var 25%), men denna inom de olika procentsats varierade dock signifikant beroende på industriella programområdena. Dessutom möjliggjorde kommissionen utvecklingen av sju plattformar som en ytterligare mekanism för samordning och kommunikation mellan kontraksparterna och användarna. forskningens art 41 41 Under 1995 togs 1. 651 dokument fram från de 133 projekten och 6 patent utvecklades och registrerades. I detta program var 22,5% av dessa publikationer gemensamma, vilket indikerade intensiteten i samarbetet mellan de laboratorier som deltog. Resultaten från dessa publikationer bidrog till: * * * slutförandet av sekvenseringen av hela jästgenomen (världens första), garanterande av säkerhet när levande celler används i tillverkningsprocesser publikationer i fackpress såväl som i vanliga tidskrifter), (flera bidraget till jordbruket (transgeniska växter, biobekämpningsmedel), medicin (vacciner) och miljöskydd (mikrobisk ekologi), * möjligheter för bioindustrin (mjölksyrebakterier, extremofiler). 2. Bioteknik (1994-1998) Den första ansökningsomgången lanserades den 17 januari 1995 och de flesta kontrakten gjordes upp mot slutet av 1995. Denna första ansökningsomgång drog till sig 315 gränsöverskridande förslag av vilka 60 godkändes för finansiellt stöd. Industrins medverkan var 5ë,67%. Ökningen av i n d u s t r i e ll m e d v e r k an åt rätt håll i att förstärka forskningsbasen vilket förbättrar industrins konkurrenskraft på internationell nivå. a tt B i o t e kn i k pr o gr ä m m et v i s ar g år Genom sin gränsöverskridande dimension och industrins medverkan, så är projekten som stöds under Bioteknikprogrammet mycket välplacerade för att inte bara mobilisera forskningspotentialen i de länder som deltar utan också stärka samarbetet mellan grundforskning och tillämpad forskning, vilket kännetecknar den moderna biotekniken. Detta program har varit selektivt i sitt val av tre tillvägagångssätt, vart och ett med ett särskilt mål och begränsat till identifierade vetenskapliga områden. För att uppnå de högsta möjliga utdelningarna från FoU på medellång sikt har fyra vetenskapsområden haft nytta av koncentrationsåtgärder. För en effektivare samordning och för att bygga på nationella forskningsprogram har fyra vetenskapsområden haft nytta av gemensamma åtgärder. För ett effektivt samband mellan akademiska institutioner, forskningslaboratorier och industrin (särskilt små och medelstora företag) kompletteras programmet av fyra horisontella verksamheter framförallt på områden som gäller allmänhetens förståelse. 3. Samordning mellan programmen Karaktären hos de två senaste programmen inom Bioteknik betonar att detta område är både ytterst beroende av grundläggande vetenskap och av nya tillämpningar i skarven mellan biologiska discipliner, industriell utveckling, hälsa och främjande av miljön samt sociala förväntningar. 42 42 Program som Biomedicin och hälsa samt Jordbruk och fiske syftar främja strömlinjeformningen av biotekniktillämpningar inom deras respektive verksamhetsområde och som är kopplat till tillhandahållandet av produkter och tjänster. Baserat på ämnenas natur i den första ansökningsomgången och i de valda projekten har en samordning mellan programmen påbörjats mellan de särskilda programmen inom Bioteknik och de särskilda programmen inom Biomedicin och hälsa samt Jordbruk och fiske. Samarbeten har också etablerats mellan programmen inom Miljö och klimat, Spridning och bästa utnyttjande av resultat samt Vidareutbildning och rörlighet för forskare. till att Arbetsprogram fôr 1996 Två ansökningsomgångar för de särskilda programmen inom Bioteknik (1994-1998) har sista inlämningsdagar under 1996. Den andra ansökningsomgången lanserades den 15 september 1995 och har den 10 januari 1996 som sista inlämningsdag. Den tredje ansökningsomgången kommer att lanseras den 15 juni 1996 och har den 18 oktober 1996 som sista inlämningsdag. Det förväntas att samtliga kontrakt relaterade till den andra ansökningsomgången kommer att ha förhandlats och avtalats innan året är slut. 9. BIOMEDICIN OCH HALSA Verksamheten 1995 Vetenskapliga och tekniska framsteg ramprogrammet: Tredje av Projektutvärderingsnämnden (Project Review Board) som utvärderade årsrapporterna från varje projektsamordnare. Den allmänna slutsatsen från Nämnden var att programmen fortskred mycket bra. forskningsprojekt övervakades pågående 400 Fjärde ramprogrammet 1. 709 forskningsförslag sändes in i slutet av mars 1995 till följd av den första ansökningsomgången som lanserades under BIOMED 2 i december 1994. Utvärderingen av dessa förslag utfördes i maj 1995 av ca. 400 oberoende utvärderare. 307 förslag har valts ut med en budget på 153,7 miljoner ecu. Kontraktsförhandlingarna skedde i slutet av 1995 för att kunna starta projekten så tidigt som möjligt under 1996. Projektgruppen "Vacciner och virussjukdomar" har bildats för att förbättra den europeiska och globala välfärden, genom att ta hänsyn till de möjligheter som har sitt upphov i vetenskapliga framsteg och nya teknologier. Vaccination är vida erkänt som en av de mest effektiva verktygen inom folkhälsan och visar på tydliga lönsamhetsfördelar för alla de inblandade målgrupperna. Förebyggande verksamhet genom vaccinering gör det möjligt att undvika sjukdomar. Exempel på resultat Inom området bioteknik har en gemensam verksamhet som letts av professor F. Grandori från Milano, Italien, fört samman flertalet av de aktiva centra inom Europa. Upptakten av aktiva mekanismer i örats inre struktur leder för närvarande till en revolution inom hörselteorin och i den praktiska hanteringen av hörselundersökningar. 43 43 Nya angreppssätt inom cancerterapin finansieras under BIOMED 2. Vissa av dessa metoder baseras på främjande av det anti-tumörstyrda immunförsvaret. Nya metoder för urval av antikroppar tillåter den snabba tillväxten av mycket speciella antikroppar som kan identifiera särskilda celltyper. Särskilda cytotoxiska agenter eller gener kan kopplas till dessa antikroppar och på så sätt kan tumörer attackeras direkt av dessa antikroppar och därigenom påverka tumörens tillbakagång in vivo. EUROGEM (European Gene Mapping Project) omfattar 123 laboratorier. Detta nätverk möjliggjorde för europeiska forskare från samtliga medlemsstater, i synnerhet de utan nationella program, att organisera forskning om mänskliga genomer på europeisk nivå och komma fram till en europeisk genetisk karta baserad på CEPH-referensfamiljerna. På det internationella planet var arbetet kring kromosomer 11 och 21 särskilt framgångsrikt. Ur ett bredare hälsoperspektiv hölls ett möte under överinsyn av Biomed-programmet under 1995 i Delft, Nederländerna, kring "Enskilt ansvar för hälsan, moraliska frågor kring livsstil och en rättvis fördelning av medicinska resurserna", som tilldrog sig forskare från olika medlemsstater inom områden som folkhälsa, sociologi och etik. Arbetsprogram for 1996 Två ansökningsomgångar kommer att lanseras under 1996. Den första kommer att publiceras den 15 mars och gälla följande områden: Farmaceutisk forskning. 1. 2. Biomedicinsk teknik och bioteknik. 3. Hj ärnforskning. 4. 2 AJDS-forskning, tuberkulos och andra smittosamma sjukdomar. 5. Undersökning av mänskliga genomer. Sista inlämningsdag för förslag kommer att vara den 17 juni 1996. Utvärderingen kommer att ske i september. Den andra ansökningsomgången kommer att publiceras den 17 september 1996 och kommer att gälla följande områden: 4. 1 Cancerforskning. 4. 3 Kardiovaskulära sjukdomar. 4. 4 Forskning kring kroniska sjukdomar, åldrande och åldersrelaterade sjukdomar. 4. 5 Forskning inom yrkesmässig och miljömässig hälsa. 4. 6 Ovanliga sjukdomar. Forskning inom folkhälsa, omfattande forskning kring hälsotjänster. 6. 7. Forskning inom biomedicinetik. 8. 1 Etiska, juridiska och sociala aspekter. Sista dag för att lämna in förslag kommer att vara den 17 december 1996. * 44 Åtgärder har vidtagits för att öka industrins medverkan i programmen, särskilt vad beträffar små och medelstora företags medverkan genom teknikfrämjande åtgärder. Sedan mars 1996 har 47 förslag för belöningar för genomförbarhet lämnats in och tre utvärderingssessioner har anordnats, vilket har lett till att 21 förslag har godkänts för finansiering. Femton av dessa faller inom ramen för område 2, ett inom område 3 och fem inom område 4. Regelbundna träffar anordnas med BIOMED:s samlingscentra för små och medelstora företag nominerade av medlemsstaterna för att planera åtgärder, som främjar små och medelstora företags medverkar i de europeiska FoTU- programmen och också uppmuntrar till en bättre förståelse av företagens behov. 10. JORDBRUK OCH FISKE (omfattande agroindustrin, livsmedelsteknik, skogsbruk, akvakultur och landsbygdsutveckling) Verksamheten 1995 Vetenskapliga och tekniska framsteg Projekt inom programmen FAIR, ECLAIR, FAR, CAMAR och FOREST närmade sig slutet under 1995, medan inom programmet AIR, gemensamt lett av GD VI, XII och XIV, har totalt 407 projekt nu kommit igång och många av dessa projekt har kommit halvvägs. 2, 3. 3 Programmet FAIR som antogs i november 1994, lanserade sin första ansökningsomgång den 15 december 1994 med sista inlämningsdag den 15 mars 1995, och 937 förslag till FoTU-verksamhet inlämnades inom områdena 1, 3. 1, 3. 2, 4, 5 och 6. Under 1995 blev 42 av dessa förslag kontrakterade av GD VI, 46 av GD XII och 24 av GD XIV. Efter den andra ansökningsomgången där sista inlämningsdag var den 15 september 1995, erhölls 233 förslag till FoTU-verksamhet inom o m r å d e na rslag förväntas i början av 1996. Programmet har två ansökningsomgångar per år. Inom den stående öppna anmodan för stimuleringsåtgärder till fördel för små och medelstora företag, inlämnades 95 förslag för belöningar för genomförbarhet och fem förslag till samarbetsprojekt under 1995. 35 av dessa förslag omfattades av ett utvärderingsbeslut under 1995, vilket resulterade i 7 kontrakt för belöningar för genomförbarhet och 2 kontrakt kring samarbetsprojekt. Ett utvärderingsbeslut förväntas i början av 1996 för de 60 förslag som lämnades in under 1995 och andelen framgångsrika förslag förväntas vara avsevärt högre än under 1995. 19 stipendier för vidareutbildning inom forskning delades också ut. u t v ä r d e r i n g s b e s l ut 3. 4. Ett d e s sa och för fö Som svar på behovet av en bred och riktad spridning av forskningsresultaten inom området skogsbruk och skogsprodukter, vilka har uppnåtts inom ramen för programmen FOREST och AIR, stödde GD XII. E. 2 en internationell konferens den 19-22 september 1995 på temat "Framsteg inom skogsproduktforskningen" i Göttingen, Tyskland. Betydande genombrott rapporterades på fyra särskilda områden inom området skogsbruk/skogsproduktforskning, nämligen kopplingen mellan skogsbruksstrategier och träkvalitet, framsteg för produkter och kvalitet i timmerhanteringen, nya tekniker och produkter för träkompositer och slutligen skogsvård på ett miljömässigt sätt. För de övriga sektorerna utanför livsmedelssektorn, betonades under 1995 i stor utsträckning strävanden att finna nya industriella försäljningskanaler för de rikliga biologiska resurser som finns i EU. Diversifieringen för jordbruksgemenskapen och en ökande efterfrågan från regeringar, industri 45 och konsumenter av förnyelsebara råvaror och milj ovänliga produkter är alla faktorer som har drivit forskningsintressena på detta område. Den centrala tyngdpunkten har lagts på att anpassa och behandla tillgängliga biologiska råvaror som oljor, socker, fibrer och sekundära metaboliter från nya och befintliga grödor och avfall från agroindustrin, och deras bästa utnyttjande som bulkvara eller små handelsvaror för industriell användning som förnyelsebar energikälla eller som ett kemiskt födoämne. Båda dessa slutanvändningar omfattar en bred och diversifierad mängd slutprodukter och -processer. Fem nya oljegrödor, och mer än 12 nya fiber-, socker- och farmaceutiska grödor har undersökts som möjliga nya källor till råvaror. Genmanipulation av befintliga och nya grödor har också undersökts med utgångspunkt att öka avkastningen och prestandan på råvaran. Nästan alla källor till agroindustriellt avfall från livsmedelsindustrin och jordbruksnäringen behandlas för att producera ett brett sortiment av beståndsdelar med högre mervärde. En stor medverkan från industrin i att förbättra skördandet, framtagningen, behandlingen och marknadstillämpningarna av råmaterialen har dramatiskt ökat och leder till ett brett produktsortiment som nu kommer fram. Ny livsmedelsteknik har utvecklats genom starka europeiska partnerskap mellan industrin, forsknings- och den akademiska gemenskapen på områden som livsmedelsbehandling under högt tryck, ny mejeriteknik, mikrovågsteknik och termisk behandlingsteknik. Ett nytt tredimensionellt röntgeninspektionssystem för upptäckt av obetydliga fragment av metall och glas i matprodukter kommer att utvecklas, unikt för Europa. Ett projekt som koncentreras på södra Europas framställning av torkat fläsk kommer att förbättra produktionstekniken men också omfatta betydande överföring av tekniskt kunnande mellan parterna från olika medlemsstater. Mycket av forskningen inom livsmedel koncentreras på näringsämnen och matens betydelse i bekämpningen av sjukdomar samt nya specialiserade livsmedel eller ingredienser som exempelvis leder till oligosackarider, dietfibrer, etc. Verksamheten FLAIR-FLOW (som gemensamt finansieras av GD XII och XIII) sprider framgångsrikt forskningsresultat inom livsmedels- och fiskförädling varje månad i 17 länder och har anordnat 24 specialiserade arbetsmöten under 1995. Industrins medverkan i utvalda förslag inom FAIR på agroindustriområdet är riktigt uppmuntrande med en deltagandenivå på 26% till 36% i utvalda projekt och nästan en balans mellan medverkan från små och medelstora företag och stora företag. Stöd till den gemensamma jordbrukspolitiken: Forskningsuppgifterna inom programmet FAIR inom områdena jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling har hjälpt till att fokusera på de inlämnade FoTU-förslagen från det stora antalet forskare som vill delta. De bästa inlämnade förslagen, av höga vetenskapliga och tekniska meriter, har också väl svarat upp emot behoven från den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen. Projekt inom jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling utvärderade och godkända under 1995, är väl inriktade på en rad prioriteringar av betydelse för EU: - tankar kring jordbruksmiljön, - djurhälsa och välfärdsproblem, - växthälsa och frågor kring upptakten av grödor, - skogsbruksfrågor. 46 Det finns färre projekt inom vissa ämnen som är vitala och där antalet inlämnade förslag i framtiden förväntas vara b torre: - kvalitetspolitik för jordbruksprodukter, - diversifiering, särskilt i sektorerna utanför livsmedelssektorn, - FoTU-landsbygdsutveckling. Samtidigt som nya större projekt lanseras kommer mycket lovande resultat från de två tidigare särskilda FoTU-programmen: den ena om "Konkurrenskraften i jordbruk och hantering av jordbrukstillgångar" (1989-1993) och den andra som knyter samman jordbruk, agroindustri och fiske (1990-1994). Dessa resultat drar till sig intresset från ett brett spektrum från forskning, administration, rådgivningstjänster till jordbrukare och andra bi-industrier till jordbruket. Dessa resultat sprids brett och insatser görs för att uppmuntra dess bästa utnyttjande. Projekt för jordbruk, skogsbruk och regional utveckling har svarat ganska väl mot gemenskapens behov. Exempelvis har en samordnad verksamhet mellan de flesta medlemsstaterna lyckats ta fram insekter för användning inom biologisk kontroll i syfte att finna sätt att ersätta kemiska bekämpningsmedel. Man har utarbetat riktlinjer för framtagning av nyttoinsekter som kvalster, flugor och getingar enligt gemensamma standarder. På djurhälsoområdet genomfördes en fullständig epidemiologisk undersökning av afrikansk hästsjuka. Projektet är en modell för samarbete och teknologiöverföring och har varit avgörande för utrotningen av sjukdomen i Spanien. De nya diagnosmetoder som utvecklades finns nu tillgängliga för användning världen över. Vad gäller annan användning än livsmedel pågår ett antal forskningsprojekt med syfte att åstadkomma ett högre utbyte av primära råvaror för att öka jordbruksinkomsterna. En del av dessa försök gäller grödor som skall anpassas till medelhavsklimatet vilket kan bli viktigare i framtiden. Bland annat arbetar man på Cynara Cardunculus, en flerårig örtväxt som kan användas i pappersmasseindustrin och som bränsle. Man undersöker även Quinoa och Lupin för bearbetning till högförädlade läkemedel eller kemiska produkter. En del av de arter som undersöks kännetecknas av att de inte är särskilt input-krävande och därmed miljövänliga. Ett projekt med grisuppfödning har genomförts i syfte att göra djurproduktionen mer miljövänlig. Avsikten är att reducera mängden kväve i kosten vilket utsöndras som vätska och fast spillning samt gasformig ammoniak. Detta har resulterat i en modell för beräkning av kväveutsöndring med utgångspunkt från lättillgängliga uppgifter, utfodringsmetoder med mindre kostkväve och minskningar av gödselmängden från grisuppfödning och dess föroreningspotential. fiskepolitiken: till den gemensamma Stöd första ansökningsomgången har en betydelse på genomförandet av GFP, särskilt de som gäller de socioekonomiska sidorna av fiskeindustrin. I synnerhet förväntas projektet "Utrikeshandel och priser för fisk och skaldjur - implikationer på GFP" vara särskilt betydelsefullt för marknadsfrågor, där den gemensamma verksamheten "Ett socialt forskningsnätverk för fiskehantering" utgör ett första steg att inkludera sociala aspekter som hänför sig till fiske genom ett multinationellt tillvägagångssätt. finansierade projekt under flera Dessutom är det troligt att några av miljöprojekten som har valts ut inom delområden 5. 1 och 5. 2 kommer att klarlägga problem när man har kommit halvvägs (bedömningar av rekryteringsbehov, förhållanden mellan rovdjur och byte, etc. ) som för närvarande påverkar genomförandet av verksamheten för naturvård. Slutligen utgör projektet "Utvärdering och minskning av tilläggsfangsten av små valfiskar" ett känsligt ämne ur politisk synvinkel vad beträffar problemets påverkan på den allmänna opinionen. 47 Inom akvakultur kommer samtliga projekt utvalda för finansiering att bidra stort till den hållbara utvecklingen av den europeiska akvakulturindustrin, vilket är en annan av målsättningarna i GFP. Ett särskilt projekt "Common dentex, en ny ursprunglig art för akvakultur, metodutveckling för tillförlitlig äggproduktion" kommer att ha en viktig ekonomisk påverkan eftersom den kommer att bidra till att diversifiera produktionen hos Medelhavets fiskodlingar och därigenom hjälpa dem att behålla sin ekonomiska livskraft som påverkas av problem på marknaden. Det finns ett behov att kontrollera sjukdomar och minska deras negativa påverkan vilket är ekonomiskt och miljömässigt mycket betydelsefullt för akvakulturen. Forskningsprojektet "Den molekylära basen hos fiskens immunitet som motståndskraft mot sjukdom" syftar till att studera på molekulär nivå mekanismerna i forellers försvar mot patogener genom att samla molekulärgenetiker, immunologer och viroioger. Projektet avser också att skapa en industriell plattform för fiskgenetik och -sjukdomar. Arbetsprogram fo> 1995 Under 1996 sker en utvärdering av programmet Jordbruk och agroindustrin, inklusive fisket (1991- 1994) i enlighet med rådets beslut nr 91/504/EEG. Ett stort antal projekt som finansieras av programmet kommer att avslutas under 1996. En utvärdering av vilken påverkan som projekten inom agroindustrin har på industrins konkurrenskraft kommer att initieras. Kontraktsförhandlingar för utvalda projekt efter den andra ansökningsomgången sker mellan mars och juni 1996. 794 förslag har lämnats in i den tredje ansökningsomgången (områdena 1, 4, 5 och 6) inom jordbruks- och fiskeprogrammet vilket stängdes i mars 1996. De utvärderas av vetenskapsexperter under april och maj 1996 och kommissionens utvärderingsbeslut förväntas i september 1996. Kontraktsförhandlingar sker mellan september och november 1996. Den fjärde ansökningsomgången (där områden 2 och 3 är öppna) har sista inlämningsdag i mitten av september och ca. 300 förslag väntas komma i oktober och kommissionens utvärderingsbeslut förväntas i mitten av december 1996. Kontraktsförhandlingar sker under 1997. Inom ramen för den öppna ansökningsomgången för förslag till stimuleringsåtgärder till fördel för de små och medelstora företagen, förväntas tre utvärderingar av förslagen ske under 1996. Med tanke på betydelsen av att små och medelstora företag medverkar i FoTU-program och till nyskapande inom agroindustrin, kommer insatser att göras för att öka medverkan av små och medelstora företag i teknikfrämjande åtgärder och särskilt inom områdena 4 och 5. Mot detta mål kommer medvetenhetskampanjer att initieras i samarbete med programkommittén och medlemmarna av CRAFT-nätverket för samlingscentra (the CRAFT Network of Focal Points). in. De utvärderas Till följd av rekommendationerna från 1995 års övervaknings rapport är en revidering av arbetsprogrammet på väg. 48 11. ICKE-NUKLEÄR ENERGI ENERGI THERMIE (Demonstration) Verksamheten 1995 1995 var första året under vilket demonstrationsverksamhet inom energiteknik utfördes inom ramen för FoTU-programmet. Tidigare hade den utgjort en del av THERMIE-programmet för främjande av nyskapande energiteknik (1990-1994). Övergången till det fjärde ramprogrammets struktur och tillvägagångssätt var en viktig utmaning för kommissionens ansvariga anställda. Till följd av förseningar kunde inga nya kontrakt undertecknas under 1995, men kontrakt undertecknades under första kvartalet 1996 för: 147 projekt inom områdena rationell energianvändning, förnyelsebar energi och fossila bränslen med ett totalt gemenskapsstöd på 111 miljoner ecu. 250 åtgärder för att sprida ny teknik, främja medverkan från små och medelstora företag och arbeta för en global FoTU-strategi inom energi valdes också ut, med ett totalt gemenskapsstöd på 28 miljoner ecu. Strukturen på det fjärnde ramprogrammet ledde till nya och fruktsamma samarbeten mellan THERMIE och JOULE (FoU-fasen av det särskilda programmet Icke-nukleär energi). Trots att ledningen för de två programmen var åtskilda, så startades flera initiativ gemensamt inkluderande initativen kring strategin. I och med avslutandet av programmet THERMIE (1990-1994) så avslutades OPET-nätverket (organisation för främjande av energiteknik). Därför etablerades ett nytt samarbete med programmet Innovation, under vilket en ansökningsomgång för förslag till ett nytt OPET-nätverk lanserades. THERMIE samarbetar också med andra program inom det fjärde ramprogrammet inom ramen för arbetsgrupperna. Programmet är aktivt i arbetsgruppen "Morgondagens bil". THERMIE-. s nära och konstruktiva förhållande med aktörer i industrin, dess främsta deltagare, fortsatte även om det kunde noteras att kravet att alla projekt har deltagare från mer än en medlemsstat tycks ha varit ett handikapp för de små och medelstora företagen. Deras andel av THERMIE, som tidigare låg på ca. 60%, har fallit i vissa sektorer, särskilt för förnyelsebar energi. Arbetsprogram for 199$ Prioriteringen för 1996 kommer att vara att undvika övergångsförseningar liknande dem under 1995 för att garantera att kontrakt till följd av ansökningsomgången i september 1995 undertecknas snabbt. Den tredje ansökningsomgången under det nya programmet sker i september 1996. 49 Nya samordnade och målinriktade projekt kommer att resultat av ansökningsomgången för rationell energianvändning i sektorerna (byggnader och transport). Vidare lanseras flera strategiska studier för att arbeta mot en heltäckande och relevant ramverk för FoTU- verksamhet på gemenskapsnivå, med beaktande av medlemsstaters och tredje lands verksamhet. Vad beträffar demonstration så deltar aktörerna på marknaden, inkluderande industrin, från samtliga medlemsstater för att utveckla en strategi för varje icke-nukleär sektor. lanseras som ett Såväl som för samarbetet med JOULE, Innovation och andra särskilda program, kommer samarbetet med programmet INCO att intensifieras. En ansökningsomgång under programmet INCO kommer att omfatta demonstration av icke-nukleär energi och därtill hörande verksamhet. Verksamheten 1995 JOULE (forskning) 1. framförallt av utvärderingen av 1995 utmärktes följd av ansökningsomgången den 15 december 1994. Den första ansökningsomgången registrerade totalt 938 FoTU-förslag. Dessa förslag har utvärderats under 1995 och en prioriteringslista över 181 förslag kvarhölls för finansiering. Dessa förslag har lett till 173 kontrakt, varav 155 undertecknades under 1995 och resten (18) bör undertecknas under 1996. inkomna förslag till De första belöningarna för genomförbarhet till små och medelstora företag beviljades och en studie lanserades för att identifiera potentialen för medverkan av de små och medelstora företagen i JOULE. En anmodan att inkomma med intresseanmälningar offentliggjordes den 15 juni 1995 (95/C 148/16) med avsikt att upprätta en lista över experter som kan assistera programmet i dess kompletterande åtgärder. 2. Utmärkande verksamhet för 1995 har varit för vart och ett av programområdena: • FoTU-strategi Insatser har främst gällt de första tillämpningarna på den nya generationen av modeller för energi-miljö-ekonomi som utvecklades under programmet JOULE II, sambandet mellan nyskapande teknik (kopplad till energi) och sysselsättningen, energiteknikens miljökostnader, färdigställande av metoder som tjänar till att definiera en FoTU-strategi för gemenskapen, som inbegriper möjliga synergieffekter med nationella program och annan gemenskapspolitik. Ett världsomspännande arbetsmöte anordnades tillsammans med OECD och IEA över problematiken kring energins externaliteter. Detta arbetsmöte såväl som tillhörande dokumentation har manifesterat gemenskapsforskningens försprång på detta område. 50 • Fossila br"nslen De nya finansierade kontrakten innehåller en stark inriktning på miljöskydd och industriella tillämpningar på kort sikt. Detta har samtidigt lett till att mindre uppmärksamhet har lagts på säkerhetsaspekterna vid försörjningen. Ett område i stark tillväxt gäller användningen av nya typer av fasta bränslen som är neutrala i förhållande till naturens C02-förloppet i syfte att minska utsläppen av C02 och metangas. Det handlar speciellt om kombinerad förbränning av kol och biomassa/organiskt avfall som är föremål för en slutrapport för projektet "Ren kolteknik" (1992-1994) under kompletterande åtgärder (APAS), vars publicering skedde 1995. Detta projekt bekräftade inte bara processens tekniska godtagbarhet utan också dess ekonomiska och ekologiska intresse, som rättfärdigar den nya typen av projekt JOULE-THERMIE som lanserades under 1995. Projekt på området "nya motorbränslen" inriktar sig särskilt på en bättre förståelse av sambandet mellan motorbränslenas sammansättning och de skadliga utsläppen, naturgasens användning och den rätta förbränningen av tunga oljor. De nya projekten på området "kolväten" gäller förbättrad produktionsteknik vid oljekällor, inkluderande tillvägagångssätt vid beslutsfattande, riskbedömning och processer som är särskilt vänliga mot naturen. Optimering av energisystemen De utvalda projekten efter den första ansökningsomgången syftar främst till att minimera energianvändningen och att underlätta användningen av förnyelsebar energi. De viktigaste arbetena gäller värmepumpar utan CFC som drivs av solenergi, utveckling av batterier med förbränning vid låg temperatur för stationär eller mobil tillämpning, bestämningen av villkor för utvecklingen och provningen av batterisystem för bilindustrin, modellering energi-milj ö-transport för utarbetande av scenarios över framtida efterfrågan av transport. • Förnyelsebar energi Vindenergins verkningsgrad fortsätter att förbättras i takt med utvecklingen i den europeiska industrin av en serie nyskapande vindkraftverk, både avseende deras teknik och storlek (1,5 MW) vilket har tillåtit att ca. 30. 000 arbetstillfällen har skapats under de senaste 3-4 åren. I den fotoelektriska sektorn har stödet fortsatt till den europeiska industrin för att minska kostnaderna för monokomposit- eller polykristallinbatterier. Forskningen kring bioklimatiska byggnader har erfarit väldiga framsteg i och med utvecklingen av intelligenta fönster och särskilt fulländningen av multifunktionella fasader (30 kW) i biblioteket i Matarô. Vidare utbyggnadsplanen för det historiska centret i Regensburg såväl som renoveringen av Potsdamer Platz i Berlin har tillåtit integreringen av solteknik i stadsplaneringen. Kompletterande åtgärder (APAS) på området förnyelsebar energi lanserades 1995 och resultaten bör finnas tillgängliga innan slutet av 1996. På området samordning av förnyelsebar energi har åtgärder vidtagits som tillåter påskyndadet av integreringen av förnyelsebar energi i samhället och de icke-tekniska aspekterna av integreringen studeras. 51 Arbetsprogram för 1996 Under 1996 kommer den huvudsakliga insatsen att gälla finansieringen av 18 projekt som kvarstår på listan över prioriterade utvalda projekt från 1995, förberedelserna inför lanseringen av den andra ansökningsomgången i september 1996, färdigställandet av en verksamhetsplan för förnyelsebar energi i tre delar. 1) 2) Finansiering av tilläggsprojekt från reservlistan. Lanseringen av ansökningsomgång för tilläggsförslag fokuserad på tre prioriterade områden. En decentraliserad informationskampanj i medlemsstaterna. 3) Samordningen av gemenskapens och de nationella verksamheterna inom FoTU kommer att förstärkas genom en övning som samlar kommissionen och medlemsstaterna och som gäller två prioriterade teman: fotoelektrisk solenergi och ren kolteknik. Under 1996 kommer programmet att lansera en övning för bästa utnyttjande av 100 projekt under JOULE II. Resultaten från denna övning kommer att förbättra programledningen och utnyttjandet av resultaten från enskilda projekt. Avdelning F leder också arbetsgruppen "Morgondagens bil", som bildades i mars 1995 på initiativ av kommissionärerna Edith Cresson, Martin Bangemann och Neil Kinnock. Arbetsgruppens målsättning är att bidra till forskningsarbetet och den nödvändiga utvecklingen för att färdigställa ett konkurrenskraftig bil som är ren, säker, effektiv och intelligent. Arbetsgruppens mandat, som antogs den 1 juni 1995, fastställer två prioriteringar: Upprätta förteckning över den aktuella situationen i Europeiska unionen och identifiera pågående verksamheter. Definiera forskningsprioriteringarna och de tekniska målsättningarna samtidigt som en omgruppering av utvalda projekt inom det fjärde ramprogrammet föreslås. En verksamhetsplan har utarbetats utifrån mandatets målsättningar och den information som har erhållits vid samråd med representanter från offentliga organ och privata användare och biltillverkare. En av verksamheterna för arbetsgruppen är att bättre samordna helheten av det FoTU-arbete som kommissionen leder, men också inom de nationella och industriella forsknings-programmen. Programmet JOULE III bidrar på ett betydande sätt till arbetsgruppens FoTU-arbete. Innom området hybridbilar och elbilar har arbetet särskilt lett till förbättring av livslängden, såväl som till bestämningen av prestanda och egenskaper hos de tillgängliga batterierna som används vid driften. 12. SÄKERHET ^D KÄRNKLYVNING Verksamheten 1995 Flertalet forskningskontrakt som hänför sig till säkerhet vid kärnklyvning under det tredje ramprogrammet har avslutats och resultaten har publicerats. Detta gäller framförallt följande områden: reaktorsäkerhet, handel med och upplagring av radioaktivt material, avställning av kärnkraftsinstallationer, TELEMAN och strålskydd. Vidare har konferenser anordnats för att presentera för den stora allmänheten de uppnådda resultaten på dessa områden. 52 Det nya programmet inkluderar behovet av nyskapande och fastställandet av prioriteringar medan kontinuiteten bibehålls. Nya förverkligandet av nya reaktorkonstruktioner och konsekvenser efter olyckor som Chernobyl. De forskningsämnen som berörs av detta sistnämnda tema är de som var med från början i programmet APAS-COSU, vilket har utökats till att omfatta andra radioaktivt kontaminerade platser. inriktningar har till som lagts En ansökningsomgång lanserades i januari 1995 med två olika tidsfrister, den 20 mars 1995 och den 28 februari 1996. Vid den första inlämningsdagen hade 253 forskningsförslag sänts in, som omfattade 1. 360 parter med i genomsnitt 5 till 6 parter per förslag. Utvärderingen ledde till ett urval på 109 förslag, bland vilka 102 projektförslag inom forskning och vidareutbildning samt 7 förslag till gemensamma verksamheter. I slutet på året hade tre fjärdedelar av kontrakten undertecknats. Resten av kontrakten kommer att undertecknas under första kvartalet 1996. I december 1995 offentliggjordes en ändring av ansökningsomgången till följd av resultaten från utvärderingen av förslagen från den första inlämningsdagen. Enligt denna ändring komnmer samtliga verksamheter med delat kostnadsansvar inom samtliga forskningsområden att vara öppna fram till sista inlämningsdag den 28 februari 1996, med undantag för området A "Utforskning av nyskapande koncept", som har täckts i sin helhet av erhållna och utvalda förslag vid den första ansökningsomgångens sista inlämningsdag. Vidare har en insats att koncentra arbetet på prioriterade områden gjorts på bekpstnad av forskningsområden som täcks av erhållna och utvalda projektförslag vid ansökningsomgångens sista inlämningsdag. Arbetsprogram for it?96 Vid sista inlämningsdagen för den andra ansökningsomgången, den 28 februari 1996, hade 148 förslag erhållits som omfattade 780 parter. Utvärderingen av dessa förslag förutses till mars och april och där urvalet görs under juli. Kontrakten kommer att vara färdiga att undertecknas innan slutet av året. Ansökningsomgången för förslag för gemensamma verksamheter förblir öppen till 1 november 1997. Två större konferenser äger rum under första kvartalet 1996, den ena i Minsk kring konsekvenserna av den radiologiska olyckan i Chernobyl, och den andra i Luxemburg kring resultaten från programmet "Handel1 med och upplagring av radioaktivt material (1990-1994)". Arbetsgrupper på samma område kommer att bildas och samla flera forskningsprojekt, och träffar kommer att hållas under andra kvartalet för informationsutbyte kring uppnådda framsteg. 53 13. KONTROLLERAD TERMISK KÄRNFUSION Målsättning på lång sikt och programstrategi Målsättningen på lång sikt för programmet "Fusion" är "att gemensamt förverkliga reaktorprototyper som är säkra och respekterar miljön"26. Säkerhets- och miljöfrågor kommer att spela en central roll i förverkligandet av stora anläggningar som, efter JET (det Europeiska kärnfusionsprojektet), omfattas i den förutsedda strategin för en kommersiell reaktorprototyp: - En försöksreaktor ("Next Step") vars övergripande målsättning är att visa på den vetenskapliga och tekniska genomförbarheten av kärnfusion i fredlig användning. Den detaljerade projektverksamheten ("Engineering Design Activities", EDA) för en sådan anläggning "Next Step", en tokamakreaktor benämnd ITER (Internationell termonukleär försöksreaktor) leds inom ramen för fyrpartsavtalet som slöts mellan Euratom, Japan, Ryssland och USA. - En demonstrationsreaktor (DEMO) som kan producera betydande mängder elektricitet. Parallellt med verksamheterna kring "Next Step" förutser programbeslutet verksamheter beträffande förbättringen av konstruktionen och teknik på lång sikt. Villkor för genomförande av programmet Till skillnad från övriga FoU-program som har åtagits av Europeiska unionen så använder sig inte programmet av ansökningsomgångar och enligt programbeslutet planeras inte något arbetsprogram av kommissionen. Detta särdrag beror på programmets karaktär, som täcker samtliga företagsverksamheter i Europeiska unionen (samt Schweiz) inom området kontrollerad termisk kärnfusion genom magnetisk isolering, såväl som på programmets målsättning på lång sikt (över flera decennier), som innebär en kontinuitet i FoU-verksamheter under flera på varandra följande ramprogram. Projekten är föremål för forsknings- och utvecklingskontrakt med delat kostnadsansvar inom ramen för associationsavtal med medlemsstaterna (och Schweiz) eller organisationer i medlemsstaterna, det gemensamma projektet JET, överenskommelsen NET som omfattar Euratomsamarbetet i ITER- EDA, och andra tidsbegränsade kontrakt, i synnerhet med organisationer i medlemsstaterna som inte är associerade. Det finansiella bidraget från gemenskapen till löpande utgifter för de associerade och under tidsbegränsade kontrakt är satt till en enhetlig nivå på ca. 25%. Efter samråd med CCPF27, kan kommissionen finansiera investeringskostnaderna för prioriterade projekt till en enhetlig nivå på ca. 45%, såväl som för vissa uppgifter (som endast kan utföras av industrin) till en nivå på 100%) maximalt. Rådsbeslut om ett särskilt forsknings- och utbildningsprogram inom området kontrollerad termisk kärnfusion (EGT nr L 331, 21. 12. 1994) Den Konsultativa kommittén för programmet fusion 54 Verksamheten 1995 Verksamhet för Next Step: FoU inom plasmafysik och plasmateknik, genom stöd till ITER-EDA, har fullföljts vid JET och de särskilda åtgärderna hos de associerade. Efter intensiva försök har JET ändrats under andra halvåret 1995 för att kunna installera en ny typ av "divertor" i JET. Kommissionen har överlämnat till rådet ett förslag till beslut28 om förlängning av JET fram till slutet av 1999 (antaga av rådet den 7 maj 1996)29, vars syfte är att lämna kompletterande data som kan tillämpas på ITER, framförallt på ITER-EDA, innan den går in i slutfasen av driften i D-T. I juli formaliserades samarbetet mellan kommissionen och Canada på området fusion, särskilt vad gäller Canadas medverkan till Euratoms bidrag till ITER30. Interimsrapporten över det detaljerade projektet ITER har tillställdes de fyra parterna i ITER i juli för utvärdering: ministerrådet (forskning) godkände generellt i oktober de samstämmiga yttrandena från CCPF och CST31 och som anser att företagsverksamheterna är på god väg att slutföra det detaljerade projektet ITER. Interimsrapporten antogs i december av ITER-rådet som anser att en Next Step liknande ITER är ett nödvändigt steg mot kärnfusionenergi. I strävan att öka konkurrenskraften i unionen när ITER byggdes och för att bibehålla möjligheten att gå vidare med ett europeiskt Next Step utifall samarbetet kring ITER blir för svårt att fullfölja, lanserade kommissionen i december en ny kvalificeringsomgång av företag och/eller grupperingar av europeiska företag med tanke på deras medverkan i 15 särskilda "teknologier" för Next Step (och särskilt ITER-EDA). Förbättring av koncept: Hos de associerade har utnyttjandet av särskilda maskiner bidragit till att förbättra de fysiska och tekniska kunskaperna, som behövs för Next Step. Forskning kring förbättringar av koncepten, som baseras på tokamakreaktorer och angränsande konfigurationer, fullföljs för att på längre sikt möjliggöra fastställandet av DEMO. Denna forskning bidrar också till att slutföra det detaljerade projektet Next Step och att förbereda dess drift. Nya diagnostikmetoder för plasma har utvecklats med stöd av dessa studier. Moderniseringen av befintliga tokamakreaktorer (ASDEX-Upgrade i Tyskland och TORE-SUPRA i Frankrike) har initierats. Projektet kring en stellaratör (Wendelstein 7-X i Tyskland) har blivit kvalificerat för att motta en prioriterad finansiering av gemenskapen. I synergi med försöksverksamheter har verksamheter inom teoretisk fysik fokuserats på tolkningen av försöksresultaten, modellering av termonukleär plasma och utvecklingen av nyskapande konstruktioner. Förhandlingar har förts med Irland, Österrike och Finland för att lägga in fusionsverksamheten i dessa länder inom ramen för ett associationsavtal. Ett avtal undertecknades i mars med "the Technology Development Centre of Finland" (TEKES, som nu är medlem i det gemensamma företaget JET). Sverige har redan varit associerade sedan 1976. Förhandlingarna med Irland och Österrike är på god väg. Teknik på lång sikt: Teknikinsatserna på lång sikt har förstärkts i de associerade laboratorierna och i industrin och har koncentrerats på ett begränsat antal alternativ för komponenterna i reaktorn. I synnerhet har valet 28 29 30 31 KOM(95) 234 slutlig EGT nr L 177, 14. 05. 1996, s. 9. EGT nr C 211, 6. 9. 1995 Den vetenskapliga och tekniska kommittén av material inriktats på endast två alternativ, martinstål och på tritiumbeläggningen. Euratom har deltagit inom ramen för en IEA32-konvention för genomförande i en konceptuell studie av en neutronkälla som baseras på accelerationen av deutroner. Slutligen har utvärderingen av aspekter på säkerheten och miljön av kärnfusionenergi lett till omarbetandet av en rapport (SEAFP)33 som upprättades på begäran av rådet34 och Europaparlamentet. Denna ingående analys bekräftar fördelarna med fusionsenergi vad gäller säkerhet och miljö. 55 Arbetsprogram för 199$ I laboratorierna kommer förbättringar av särskilda befintliga åtgärder att studeras. Konstruktionen av stellaratören Wendelstein 7-X (innan den byggs i Greifswald, Tyskland) kommer att påbörjas såväl som konstruktionen av en tokamakreaktor (MAST i Culham, Storbritannien). Dessa projekt har nyligen godkänts för prioriterad finansiering av gemenskapen. Till följd av beslutet att förlänga JET fram till slutet av 1999, kommer provningar av "divertor" för ITER att utföras i JET. Mot slutet av året förutses testförsök med plasmafusion D-T. På tekniksidan kommer man att utföra en utvärdering av användningen av martinstål som material för strukturen, i synnerhet för konstruktionen av tritiumbelagda moduler som är tillämpliga i DEMO innan de provas i ITER. Vad gäller neutronkällan kommer en rapport kring konceptutvärderingar att tas fram under året. Slutligen kommer vissa antaganden för säkerheten, miljön och ekonomin hos fusionsreaktorn att undersökas i mer detalj. Beträffande undersökningen av frågor kring platsvalet för byggandet av ITER, tillståndsgivningen och bidraget från värdparten, kommer kommissionen att studera olika tekniska och ekonomiska hypoteser i syfte att underlätta presentationen av eventuella kandidaturer för en ITER-plats i Europa. Slutligen, i enlighet med programbeslutet kommer kommissionen att utföra en oberoende och genomgripande utvärdering av fusionsprogrammet, särskilt vad gäller förvaltningen och genomförandet av programmet, framtidsutsikterna för fusionsenergin (jämfört med andra energikällor) och de strategiska valen beträffande Next Step, internationellt samarbete (särskilt ITER), olika delar av programmet, industrins roll samt andra fusionsmöjligheter. Denna utvärdering bör lämna nödvändiga fakta för att kunna bestämma målsättningarna för kontrollerad termisk kärnfusion i nästa ramprogram för Euratom. Verksamheten 1995 TRANSPORT Den första ansökningsomgången inom transportprogrammet hade den 15 mars som sista ansökningsdag. 333 förslag med ansökan om 489,6 miljoner ecu i stöd lämnades in. 109 förslag (plus två ansökningar om utforskningsanslag för små och medelstora företag) godkändes för stöd. Gemenskapens bidrag uppgick till 117,18 miljoner ecu. Följande uppställning visar fördelningen över programområden: OECD:s (Paris) International Energy Agency "Safety and Environmental Assessment of Fusion Power" EGTnrL 115,6. 5. 1994 Område Strategi Järnväg Integrerade transportkedjor Luftfart Tätortstrafik Sjöfart Vägtrafik Utforskningsanslag för SMF Antai iämnade förslag Förslag som beviljats stöd Gemenskapens bidrag (miljoner 56 81 18 18 45 66 71 32 2 28 9 3 20 15 21 13 2 ecu) 17,315 27,950 5,000 20,250 12,700 21,960 11,920 0,086 Fördelningen av bidragsansökningar motsvarar ungefärligen den procentsats som fastställs i rådsbeslutet för varje område. En andra ansökningsomgång utlystes den 15 december (med sista ansökningsdag den 15 mars 1996). Nedan följer några exempel på forskning som finansieras ansökningsomgången: till följd av den första Utveckling av det europeiska styrningssystemet för järnvägstrafik (European Rail Traffic Management System, ERTMS) Järnvägstrafiken kännetecknas idag av förseningar och hinder vid nationsgränserna. En av huvudorsakterna är de olika nationella signal- och trafikstyrningssystemen vilka ofta inte är kompatibla. Det finns till exempel tretton olika loksignalsystem i Europa. Den forskning som för närvarande sker inom FoTU-programmet för transport utvecklar ett nytt gemensamt styrningssystem för järnvägstrafik - European Rail Traffic Management System (ERTMS). Systemet går ut på att se till att alla signal- och trafikstyrningssystem i Europa blir kompatibla med tiden och att de europeiska järnvägssystemen kan kopplas samman. Förseningar på grund av icke-kompatibla system kommer därmed att försvinna. Att förseningarna blir färre och kostnaderna därmed lägre kommer att bidra till att järnvägstransport blir mer attraktivt, särskilt internationell transport, och bidra till att öka konkurrenskraften hos järnvägstransport på en öppen transportmarknad. Ökad sjösäkerhet Flygplan har länge varit utrustade med en black box som gör det möjligt att efter en olycka snabbt analysera olycksorsakerna och vidta åtgärder för att förhindra upprepning. Forskningen på detta området syftar till att med hjälp av samma teknologi utveckla ett liknande instrument för sjöfartsektorn för att öka sjösäkerheten. Forskningen omfattar inte bara ett antal grundläggande tekniska specifikationer som naturligtvis skiljer sig markant från vanliga svarta lådor i flygplan, utan även en analys av nödvändiga rättsliga och institutionella ramar för genomförandet. Man strävar efter kostnadseffektivietet och överensstämmelse med internationella bestämmelser. Forskningsresultaten kommer att ha stor betydelse för att undvika katastrofer liknande dem vi nyligen har upplevt och de kommer att göra det möjligt att ytterligare förbättra sjösäkerheten. Strategisk forskning Den strategiska forskningen på transportområdet ger svar på nyckelfrågor som hur policy (t. ex. prissättning) påverkar rörligheten och val av transportsätt, och vilken effekt det transeuropeiska 57 transportnäten kommer att ha på Europa, både vad gäller transport, miljö och allmän livskvalitet för medborgaren. De scenarier som utvecklas tar hänsyn till tillämpninga av framtida teknologi på transportsystemen, förändringar i rese- och distributionsmönster på grund av förändringar i samhället och industrin, och effekten av framtida utvidgning av Europeiska unionen på dess transportnät. Utvecklingen av metodologi kommer att leda till en europeisk databas och tack vare informationssystem kommer man att för första gången kunna få en strategisk överblick som omfattar hela det europeiska transportsystemet. Alla dessa hjälpmedel har ett gemensamt mål - bättre kunskap om det europeiska transportsystemet så att beslut om transport kan fattas med bättre underlag om med full insikt i dess effekter. I december 1995 lade de tre oberonde experterna som utgör GD VII:s övervakningspanel fram sin första rapport om transportprogrammet, vilken omfattar perioden januari-december 1995. De koncentrerar sig huvudsakligen på att utvärdera hur programmen har genomförts och förvaltats. Deras allmänna intryck var att "programmet allmänt sätt utförs väl; det sköts av mycket professionell och engagerad personal, med integritet och en växande medvetenhet om behovet av visioner, men som inte kan ta de ledningsinitiativ som de konstaterar som nödvändiga eftersom de har för låg tjänstegrad. " Panelen gav åtta rekommendationer vad gäller programmens framtida struktur, förfaranden för bedömning och val av projekt, tjänstgrader och mer flexibilitet i bidragssystemen. Projektgrupperna (Task Force) "Intermodal transport" och "Framtidens tåg och järnvägssystem" bildades under Kinnocks ordförandeskap. Grupperna utförde brett samråd med transportanvändare, operatörer, leverantörer och fackföreningar. Direktiv och riktlinjer för handlingsplanen för båda grupperna stöddes på högnivåmöten med representatner från olika intressen, med Kinnock som ordförande. Två broschyrer med information om projektgrupperna publicerades i november. Följande områden identifierades som viktiga: Framtidens tåg och järnvägssystem - Modulsnabbtåg. - Framtidens tätortsjärnvägsnät. - Europaomfattande system för trafikstyrning och integrerad logistik passagerare/gods. - "Virtual factory" - ett nät för samarbete för produktion av järnvägsfordon och montering. - "Train cargo-liner" - ett bidrag till de integrerade godstransportkedjorna. - Tillhörande åtgärder Transportintermodalitet - Intermodal godsterminal 2000+ - Intermodal godsnät 2000+ - Transportstad 2000+ - Intermodal resenär 2000+ - Passagerarutbyte 2000+ - Forskning och stödaktiviteter. Arbetsprogram för 199$ 58 De förslag som godkändes i den första ansökningsomgången kommer att påbörjas, och i stort förväntas inga resultat före 1997. En informationsdag som hölls den 30 januari om den andra ansökningsomgången besöktes av 600 forskare. Inlämnade förslag efter den andra ansökningsomgången för vilken gemenskapens bidrag förutses vara ca. 48 miljoner ecu, kommer att utvärderas och vara föremål för godkännande av transportforskningskommittén. Kontraktsförhandlingar för framgångsrika förslag beräknas ha slutförts innan årets slut. En tredje ansökningsomgången kommer att lanseras i december. Arbetet inom forsknings- och industriarbetsgrupperna, som har sammanförts under ett prioriterat tema kallat "Intermodal transport och interoperabilitet", kommer att föras framåt så långt det är möjligt genom tilläggsanslag inom det fjärde ramprogrammet. MÅLINRIKTAD EKONOMISK FORSKNING Verksamheten 1995 1. Programmet "Målinriktad socioekonomisk forskning", som lanserades i december 1994, har för första gången introducerat uttryckligen en socioekonomisk dimension i ramprogrammet. Programmet syftar till att utveckla nya kunskapstekniker som kommer att bidra till att i framtiden belysa beslutsfattande på lokal, nationell och gemenskapsnivå enligt följande tre inriktningar: Del I Del II Del III Utvärderingen av vägval inom vetenskaplig och teknisk verksamhet. Forskning inom utbildning och vidareutbildning. Forskning kring social integration och utslagning i Europa. Till följd av den första ansökningsomgången i mars 1995 har 548 förslag erhållits bland vilka 38 har valts ut till ett belopp på ca. 20 miljoner ecu, varav ca. 12 miljoner ecu har betalats ut under 1995. Dessa förslag kommer att behandla problemställningar under de närmaste två till tre åren som - forsknings- och innovationssystem i Europa, teknik och sysselsättning (inkluderande kunskapsintensiva tjänster), metoder för att förstå, leda och utvärdera vetenskaplig och teknisk verksamhet, omstrukturering av vetenskap och teknik och samarbete med tredje länder (del I), - bästa formerna och erfarenheterna från förskoleutbildning, nyskapande inom lärlingskap och nya teknologiers roll, utvärdering av den institutionella effektiviteten hos universitet, utbildning och vidareutbildning för skapande av sysselsättning (del II), - beskrivning och analys av fall av social utslagning och de bästa tillgängliga metoderna för att lösa dem (del III). Kontraktsförhandlingarna kommer att avslutas under 1996 och de första resultaten från dessa arbeten förväntas i slutet av 1996. För att slutföra verksamheten under den första delen, startades nätverket ET AN (éet Europeiska nätverket för teknisk utvärdering) i november 1995 vilken därmed går in i en inledande fas. 59 För att garantera informationsutbytet, såväl som sammanhang och komplement mellan verksamheter inom programmet "Målinriktad socioekonomisk forskning" och socioekonomisk verksamhet inom andra särskilda program i ramprogrammet, har en grupp mellan avdelningarna inrättats i februari. Till följd av en preliminär analys håller en rapport på att utarbetas med en sammanställning över socioekonomisk verksamhet inom det fjärde ramprogrammet. Ett nära samarbete har särskilt skapats inom kommissionen med verksamheterna i del I och Institutet för vetenskapliga och tekniska prognoser i Sevilla (IPTS), GD XIII-D (FoTU- verksamhet: Spridning och bästa utnyttjande av resultat från FoTU-verksamheten, överföring av tekniskt kunnande) och EUROSTAT, vilka deltar regelbundet vid träffar i nätverket ET AN. GD XXII (Utbildning, vidareutbildning och ungdom) har en nära kontakt med verksamheterna i del II. Vissa verksamheter i del II fullföljs inom ramen för arbetsgruppen "Multimediaprogram för utbildning" (en arbetsgrupp har påbörjat arbetet). Slutligen är GD V (Sysselsättning, industrirelationer och sociala frågor) mycket nära knutet till verksamheterna i del III beträffande aspekter kring social utslagning och med andra delar kring sysselsättningsfrågor. Ett samarbetsprotokoll mellan GD V och GD XII-H är under övervägande. Några upplevda svårigheter Utarbetandet av programmet har fortsatt utan några särskilda problem. Den låga procentandelen av godkända förslag efter första ansökningsomgången (38 godkända förslag av 548 erhållna totalt) gör det dock nödvändigt med en bättre målinriktning för den andra ansökningsomgången som är förutsedd under 1996. Medverkan från industrin är marginell men den beror på den särskilda karaktären på de teman som programmet behandlar. Medverkan från användare som redan idag förutses i många projekt bör dock öka i framtiden. Arbetsprogram för 1996 Det livliga intresset för den första ansökningsomgången har genererat ett stort antal förslag i förhållande till de tillgängliga medlen. För att bättre koncentrera de begränsade medlen på de viktiga inriktningar som inte täcktes in av denna första ansökningsomgång, kommer den andra ansökningsomgången som planeras till sommaren 1996 att särskilt rikta in sig på följande teman: Del I - Insatser inom innovation, sysselsättning och tillväxt. - Den nya vetenskapliga och tekniska utvecklingen och livskvaliteten och organisation av samhället. Del II - Utbildning och vidareutbildning, arbetsmarknad och arbetslöshet (livslångt lärande). - Utbildning och vidareutbildning och framträdandet av informationssamhället. - Tillgång till utbildning och vidareutbildning för mindre gynnade grupper. Del III - Orsaker till social utslagning och särskilt arbetslöshet. - Utvärdering av konsekvenser från socialt integrerad politik. - Horisontella verksamheter och forskningsinfrastrukturer. Forskningsarbetet kring vissa av dessa teman bör sättas i rätt perspektiv för att belysa problematiken bakom sysselsättningen, samhället och kunskapen ur olika synvinklar. 60 För att konsolidera det pågående forskningsarbetet har de nätverk, som organiseras kring projekt i synnerhet i Del I, mobiliserats detta år för att svara på frågor som är knutna till gemenskapens och nationella verksamheter, som: (i) Vilka lärdomar kan dras från olika nyskapande metoders angreppssätt? (ii) Hur skall man fortsätta mot en vetenskaplig och teknisk verksamhet som baseras på "efterfrågan"? (iii) Vilket kan bidraget vara från olika nationella tekniska prognosövningar på den vetenskapliga och tekniska verksamheten i Europeiska unionen? Sammanställningar kommer att förberedas när de verksamheter, som kan bidra till förberedelserna av det femte ramprogrammet, avslutas. Andra ämnen studeras och skulle kunna behandlas under 1996, som spridning och användning av teknik, lärdomar att dra från olika forskningserfarenheter genom liknande målsättningar (målinriktad forskning) i arbetsgruppernas tillvägagångssätt. ANDRA VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET INTERNATIONELLT FoTU-SAMARBETE Verksamheten 1995 Det internationella samarbetet visar sig mer och mer utgöra en väsentlig del av Europeiska unionens verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU). Det är i detta sammanhang som det fjärde ramprogrammet (1994-1998) har nyskapat med inrättandet av ett särskilt FoTU-program "Samarbete med tredje länder och internationella organisationer" (INCO). Detta program, där 1995 var dess första tillämpningsår, integreras hädanefter i en logisk ram samarbetsverksamheterna inom forskning ända tills dess att de bryts upp (COST, EUREKA, CÖE, COPERNICUS, ISC, STD). Den ökande betydelsen som ges åt det internationella vetenskapliga samarbetet beror på flera faktorer: framträdandet av nya forskningspoler spridda över hela världen, uppträdande av gemensamma problem i världen (hälsa, miljö,. ), forskningens ökade kostnader (för energi, rymden,. ), viljan att komma in på nya marknader genom samarbete mot bakgrund av en av liberalisering informationssamhället. (WTO, NAFTA, MERCOSUR. ), utvecklingen av världshandeln Dessutom har Europa mycket att vinna på ett vetenskapligt och tekniskt samarbete med parter i tredje länder, exempelvis identifiering av framtidsteman, tillgång till informationskällor, kunnande, utrustningar och marknader, förbättring av den ekonomiska konkurrenskraften. Baserat på de grundläggande principerna kring "ömsesidigt samarbete" och "närhet" är programmet INCO strukturerat på ett sätt som reflekterar de olika målsättningarna för samarbetet mellan parterna som grupperas i fyra målområden: de övriga formerna för europeiskt vetenskapligt och tekniskt samarbete (COST, EUREKA, internationella organisationer,. ), Central- och Östeuropa samt Oberoende staters samvälde (CÖE, OSS), industrialiserade tredje länder utanför Europa och utvecklingsländer (PED). 61 1995 såg en tillfredsställande start av programmet INCO genom genomförandet av olika aktiviteter som omfattar dialog, gemensamma verksamheter, verksamheter med delat kostnadsansvar, kompletterande åtgärder och stöd (studier, konferenser,. ) såväl som i vissa fall stöd för medverkan från tredje länder i andra särskilda program i fjärde ramprogrammet (CÖE, OSS, PED). Vad gäller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet har Island och Norge, EES-medlemmar sedan 1 januari 1994, och Lichtenstein, medlem sedan 1 maj 1995, varit nära anslutna till de särskilda programmen i det fjärde ramprogrammet. Företagsverksamheten har utvecklat tjänster i synnerhet på följande huvudsakliga områden: Förstärka de vetenskapliga och tekniska baserna i Europeiska unionen och höja "mervärdet" av den europeiska forskningsinsatsen sett från ett ömsesidigt intresseperspektiv: I den andan utmärktes 1995 av en aktiv politik kring samarbetsavtal med avsikt att utveckla samarbetet med olika parter: Schweiz, Canada, USA, Sydafrika, Israel,. Vissa av dessa avtal har redan undertecknats. På så sätt har exempelvis avtal ingåtts mellan Europeiska gemenskan och Canada och samarbetsavtal inom FoU avseende kontroll av nukleär säkerhet har undertecknats med USA. Vad beträffar avtalet med Israel så syftar det till att ansluta landet till samtliga icke-nukleära särskilda program inom det fjärde ramprogrammet. Utöver dessa initativ så har flertalet samarbeten inletts: Arbetsgruppen EG/USA kring forskning inom bioteknik, besök i Tokyo av Edith Cresson, som resulterade i en intensifiering av den industriella och seismiska forskningen och en ökning av antalet forskningsstipendier för att sända europeiska forskare och ingenjörer till Japan, medverkan vid det åttonde mötet i Carnegie-gruppen som samlar forskningsministrarna från de sju främst industrialiserade länderna och kommissionen. Parallellt har samordningen på europeisk nivå, som finansieras på nationell nivå, fullföljts. 19 nya verksamheter inom COST har startats, vilket ger 123 pågående verksamheter totalt som täcker 17 forskningsområden. På samma sätt har samarbetet gått framåt på ett pragmatiskt sätt mellan gemenskapen och det paneuropeiska initiativet EUREKA. De nära etablerade banden mellan gemenskapens program MAST (Havsforskning och marin teknik) och IMT (Industri- och materialteknik) och vart och ett av verksamheterna EUREKA, EUROMAR och FAMOS- FACTORY, utgör exempel på effektiv samordning. För vissa projekt är kommissionen och i synnerhet GFC förgrundsgestalten. Dessutom har gemenskapens band förstärkts med olika europeiska forskningsorganisationer (exvis. Europeiska atomforskningscentret CERN, Europeiska rymdorganisationen, ESA). En administrativ överenskommelse har ingåtts mellan kommissionen och Europeiska molekylärbiologiska laboratoriet (EMBL). Bidra till lösningen av regionala problem i CÖE/OSS parallellt med förberedelser för anslutning av de associerade länderna i Central- och Östeuropa: Under denna rubrik har, vid sidan av ministerrådets (forskning) möte den 9 juni 1995, för första gången organiserats ett informellt möte mellan forskningsministrarna i EU och CÖE och de associerade baltiska staterna. Detta första möte under rubriken "strukturerad dialog" har tillåtit fastställandet av teman av prioriterat intresse för dessa länder (miljö, hälsa, energi, bioteknik,. ). Baserat på detta och efter en aktiv informationskampanj i de berörda länderna har en förslagsomgång lanserats och 2. 000 erhållna förslag är nu under utvärdering. Medverkan i andra 62 program under det fjärde ramprogrammet har för övrigt kunnat finansieras under 1995, även om deras antal har varit begränsat av en liten tillgänglig budget. Medan ett meddelande presenterades inför rådet om framtidsutsikterna för FoTU-samarbetet med OSS, bekräftade rådet att gemenskapens medverkan i den Internationella organisationen för främjande av samarbete med forskare från de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen (INTAS), kommer att fullföljas till det fjärde ramprogrammets slut. I slutet av 1995 stödde INTAS finansiellt ca. 1. 000 gemensamma forskningsprojekt till ett värde av totalt 46 miljoner ecu, som täckte de exakta naturvetenskaperna såväl som de ekonomiska vetenskaperna och humanvetenskaperna. Det Internationella centret för forskning och teknik (ISTC) har fullföljt sin verksamhet att omskola militära forskare från f. d. Sovjetunionen till civila yrken (11. 000 forskare och ingenjörer har totalt involverats sedan 1994, varav 3. 000 utgör del av den hårda kärnan av forskare kring upprustning). Att också notera är mötet i ett EU/CÖE-forum på temat Informationssamhället, vars fortsättning kommer att tryggas under kommande år. Stödja genom forskningssamarbete EU:s politik för utvecklingsstöd: De tre huvudsakliga områdena inom vilket detta samarbete sker {hälsa, jordbruk, hantering av naturresurser) syftar till att svara upp mot väsentliga behov i dessa länder. Under 1995 pågick fortfarande ca. 800 kontrakt från tidigare initiativ - Vetenskap och teknik för utvecklingsländer (STD3), det Internationella vetenskapliga samarbetet (ISC) och forskningsinitiativet som syftar till att främja samarbete mellan gemenskapen och medelhavsländerna, AVICENNE. Till följd av en ny ansökningsomgång under 1NCO-DC som lanserades i mars 1995 inom ramen för det fjärde ramprogrammet, har mer än ett tjugotal forskningsprojekt med över 150 parter valts ut bland 77 kvalificerade förslag med ett bidrag på 12 miljoner ecu under 1995 års budget. De två huvudsakliga teman som behandlats är djurhälsa och, vad gäller folkhälsa, vacciner. 821 kvalificerade tilläggsförslag har erhållits efter den andra ansökningsomgången (vilka inriktas i synnerhet på jordbruket/agroindustrin, hanteringen kommunikationsteknik. ). av naturresurser, hälsan och informations- och Under verksamheter som har pågått 1995 kan också nämnas ett dokument från kommissionens avdelningar kring det europeiska initiativet inom agronomisk forskning för utvecklingen, som ligger till grund för ett meddelande på ämnet. Vidare har 22 seminarier anordnats på de mest skilda t e m an forskningsresultaten eller fastställa prioriteringar för den framtida verksamheten (till exempel seminariet i Sofia-Antipolis i mars 1995 kring "Forskningens Europa och Medelhavet", som bidrog till förberelserna av Euromedelhavskonferensen i Barcelona i november 1995). ( t r o p i sk m e d i c i n, b i o t e k n i k, f i s k e r i, s p r i da. ) för att Starta en samlad reflektion kring det internationella samarbetet inom FoTU: Ett meddelande som har en allmän bäring på "Framtidsutsikter för det internationella samarbetet inom FoTU" presenterades för rådet. Detta meddelande förutser i synnerhet en förstärkning av den yttre dimensionen av FoTU-politiken i EU organiserade kring olika angreppssätt (bilaterala, multilaterala, regionala, globala). Tonvikten är exempelvis lagd på nödvändigheten av att öka medverkan från industrin inom verksamheter inom internationella forskningssamarbeten och på intresset att mobilisera andra gemenskapsfonder (PHARE, TACIS, MED A, Lomékonventionen,. ) till förmån för stöd till forskning som hänför sig till CÖE, tredje länder i Medelhavsområdet, OSS och PED. Reflektionen kommer att fortsätta om denna viktiga text för framtiden, som är föremål för en rådsresolution av den 25 mars 1996. 63 Arbetsprogram for 199$ De stora inriktningarna på verksamheten under 1996 utgörs främst av: Fullfölja genomförandet av det särskilda programmet "Internationellt samarbete" medan erfarenheter tas om hand: Detta visar sig till exempel i uppföljningen av pågående kontrakt, genom hanteringen av olika nya ansökningsomgångar som gäller PED, CÖE/OSS eller berör stipendier i Japan och Korea. I övrigt kommer bland annat samordningen av nationella verksamheter inom ramen för COST eller fortsättningen av avtalat stöd till OSS via INTAS och CIST att garanteras. Utöka området för internationellt samarbete av intresse på lång sikt som väl omfattas av europeisk FoTU: Och detta genom genomförandet av gällande bilaterala avtal och förhandling av nya vetenskapliga och tekniska samarbetsavtal (exvis. EU/Schweiz, EU/USA, EU/Sydafrika), genom förberedelser av tre nya meddelanden kring FoTU-samarbetet med de associerade länderna i Central- och Östeuropa, utvecklingsländerna och medelhavsländerna, genom medverkan i olika demonstrationer, som ministerkonferens EUREKA, andra vetenskapliga och tekniska forumet EU/Japan, möte i Forum för megavetenskap och i Carnegiegruppen. Optimera kostnad-nyttoförhållandet för det särskilda programmet "Internationellt samarbete": Genom bland annat en ökad samordning för programhanteringen, i synnerhet via arbetsgrupperna som är en möjlighet att också utveckla det internationella samarbetet inom de områden som de täcker. Genom ett förstärkt samarbete mellan de olika generaldirektorqten som sköter de kompletterande verksamheterna (PHARE, TACIS, MED A, Lomé konventionen. ) och i samverkan med de utrikespolitiska och forskningspolitiska dimensionerna i EU:s medlemsstater, som tas upp på nya toppmöten mellan EU/Medelhavsländerna, EU-USA och EU-Asien. Förstärka samordningen mellan verksamheter i Europeiska unionen och medlemsstaterna inom området FoTU-samarbete med tredje länder: Det kommer i synnerhet att vara föremål för en studie som för närvarande utarbetas och som kallas INCOPOL. TREDJE VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET SPRIDNING OCH BÄSTA UTNYTTJANDE AV RESULTAT 64 Verksamheten 1995 Det särskilda programmet som överensstämmer med det tredje verksamhetsområdet (programmet "Innovation") antogs av rådet den 15 december 199435. På grund av beskaffenheten i verksamheterna och dess horisontella karaktär är programmet centralt för problemen med konkurrenskraft och bidrar direkt till målsättningarna i ramprogrammet som de har beskrivits i artikel 13 Of i fördraget: Under 1995 startade genomförandet av de flesta verksamheterna som omnämns i arbetsprogrammet som antogs i början av året. Bland de mest betydande finns nätverket av centra för spridning av innovation (innovation relay centres) och gemenskapens informationstjänst för FoTU (CORDIS). Uppgifterna för dessa centra har breddats vad gäller pilotprogrammet som lanserades under VALUE och har ändrat inriktning till ett efterfrågestyrt tillvägagångssätt som tar hänsyn till industrins behov för att inkludera och betona utnyttjande, överföring av tekniskt kunnande och nyskapande utöver tillhandahållandet av information kring gemenskapens FoTU. Under denna nya uppgift kommer centra för spridning av innovation att bli "poler" i en region som kommer att tillhandahålla den nödvändiga expertisen för att stödja utnyttjandet, överföring av tekniskt kunnande och nyskapande verksamhet hos de små och medelstora företagen i denna region. Som resultat av ansökningsomgång36 (sista inlämningsdag den 15 mars 1995) har nätverket av centra för spridning förstärkts betydligt och bestod i slutet av 1995 av 52 sådana centra jämfört med 32 i slutet av det tredje ramprogrammet vilket kräver ett sammanlagt anslag för 1995 på ca. 23 miljoner ecu. Vad gäller CORDIS offentliggjordes en offertförfrågan37 för kontinuerlig drift och vidare utveckling av det system som redan hade lanserats i mitten av 1995 under det tredje ramprogrammet. Systemet kommer att vidareutvecklas som ett resultat av detta under de närmaste tre åren med förbättringar av den allmänna kvaliteten och databasernas användargränssnitt, användande av nya informationskanaler och inkluderande av inkörsportar till andra europeiska informationskällor inom FoTU. I slutet av 1995 fanns följaktligen de två huvudsakliga delarna i den europeiska infrastrukturen på plats för spridning och bästa utnyttjande och var redo att bidra till den fortsatta användningen i industrin av gemenskapens såväl som de nationella resultaten från FoTU, särskilt i de små och medelstora företagen. Utöver ovanstående har ett antal andra verksamheter lanserats under 1995 som omfattade de små och medelstora företagen. Ett exempel är överföring av tekniskt kunnande och validering av projekt. Dessa projekt syftar till att överföra modern teknik som används i en sektor eller region av 35 36 37 EGT nr L 361, 31. 12. 1994, s. 101. EGT nr C 12, 17. 1. 1995, s. 9. EGT nr C 136, 3. 6. 1995, s. 23. 65 gemenskapen till företag i en annan sektor eller region där de inte används, respektive att bekräfta den nyskapande potentialen i resultat från FoTU, i synnerhet inom andra verksamhetsområden än de i vilka de ursprungligen erhölls. En ansökningsomgång för båda typerna av projekt offentliggjordes den 15 mars 1995, som resulterade i ett urval av 100 sådana projekt, av vilka 60 samordnas av små och medelstora företag, och som omfattar totalt ca. 300 små och medelstora företag. Dessa 100 projekt kommer också att användas som försöksverksamhet för att testa överföring av tekniskt kunnande över gränserna och mekanismer för att bekräfta resultaten. Projekten består av en mindre definieringsfas och, om de godkänns, en viktig genomförandefas. Anslagen 1995 berör bara definieringsfasen i dessa 100 projekt och uppgår till ca. 7 miljoner ecu. Ett annat exempel är revideringarna av regionala infrastrukturer för att främja nyskapande och överföring av tekniskt kunnande. Målsättningen bakom sådana revideringar iär att om möjligt förbättra funktionen av dessa infrastrukturer, i synnerhet att trimma in dem mer mot de små och medelstora företagens behov i sin region. För närvarande utför ca. 65 projekt, utvalda efter ansökningsomgångarna, sådana revideringar. De stöds gemensamt av programmet Innovation och regionalpolitiken - under artikel 10 i ERUF. Till följd av rådets och parlamentets begäran om en nära samordning av verksamheterna kring spridningen och det bästa utnyttjandet inom det första verksamhetsområdet och de som utförs inom det tredje verksamhetsområdet, skapades en mekanism för samordning och planering mellan programmen under 1995 vilken börjar ge påtagliga resultat. i de särskilda programmen38 Ett exempel är den gemensamma utvecklingen och provningen av en prototyp för interaktiv multimediapresentation av gemenskapens resultat från FoTU som så småningoin kommer att stödjas av CORDIS. Detta verktyg kommer att förbättra spridningen och det bästa utnyttjandet av gemenskapens resultat från FoTU bortom de företag och vetenskapsvärlden som har varit direkt inblandade i forskningsarbetet som ledde fram till resultaten. Ett annat exempel gäller utnyttjande av gemenskapens resultat från FoTU av tredje part. Uppmärksamhet kommer att koncentreras på de FoTU-projekt som uppnår resultat som kan utnyttjas men där av olika skäl parterna i konsortiet inte själva kan utnyttja resultaten eller uteslutande för sig själva. Programmet Innovation spelar också en central roll i framtagningen av grönboken om innovation, som antogs av kommissionen i december 1994. Målsättningen är att identifiera faktorerna som sporrar eller hindrar nyskapande i gemenskapen och föreslå på alla beslutsnivåer - regionalt, nationellt och på gemenskapsnivå - konkret verksamhet på kort och medellång sikt som kommer att stärka den nyskapande förmågan i Europeiska unionen. Grönboken tar, utöver forskning och utveckling, därför också itu med utbildning och vidareutbildning, individers och idéers rörlighet, den juridiska och regelmässiga miljön samt finansiering, särskilt riskkapital. Arbetsprogram for 199$ Genomförandet av programmet Innovation under 1996 kommer att omfatta ansökningsomgångar inom området finansiell verksamhet, främjandet av nyskapande ledningsmetoder, ökad medvetenhet Ett belopp på i snitt 1 % av fjärde ramprogrammets totala budget anslås till verksamhet för spridning och användning i första verksamhetsområdets särskilda program. hos allmänheten av forskning och teknik och fortsättningen av OPET-nätverket (organisation för främjande av energiteknik). Samordningen mellan programmen för spridning och bästa utnyttjande av FoU-resultat som stöds av Europeiska unionen kommer också att fullföljas. Tjänster för spridning och bästa utnyttjande kommer också att tillhandahållas som stöd till samtliga gemenskapspolitikområden. Det pågår även en diskussion enligt riktlinjerna för en styrgrupp i syfte att fastställa en metodologisk bas för utvärdering av resultaten från FoTU-projekten. 66 FJÄRDE VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET VIDAREUTBILDNING OCH RÖRLIGHET FÖR FORSKARE Verksamheten 1995 1. Inledning 1995 lanserades programmet "Vidareutbildning och rörlighet för forskare" (TMR), som antogs genom rådets beslut den 19 december 1994. Beslutsprocessen för programmets godkännande av parlamentet och rådet gick mycket snabbare än för det föregående programmet, Mänskligt kapital och människors rörlighet (HCM), och budgeten kommer att användas under fyra år istället för 30 månader som var fallet för programmet HCM. Arbetsprogrammet för 1995 utvecklar den text som antogs av rådet och inkluderar erfarenheter från genomförandet av programmet HCM. Bland de större ändringarna finns: Koncentration av verksamheten "nätverk" på ett mycket begränsat antal kontrakt. Introduktion för första gången av gemensamma forskningsprojekt kring förbättringen av installationer i verksamheten "tillgång till storskaliga projekt". Fastställande av ett schema (baserat på kompensation för skattemässiga och sociala kostnader i medlemsstaterna) för betalning till stipendiater i olika medlemsstater i Europeiska unionen. Finansiering av praktiska kurser och sommarkurser inom verksamheten "eurokonferenser och kompletterande åtgärder" och förverkligandet av djupare analyser av programmets påverkan på kort, medellång och lång sikt. En ökad medverkan från industrin och ett bättre hänsynstagande till målsättningarna för sammanhållning. Programmet TMR baseras, precis som sina föregångare SCIENCE, "Storskaliga projekt" och HCM, på den s. k. "fria" forskningen (botten-upp), dvs. inriktade mot mål som har fastställts av forskarna själva utanför alla de målsättningar som bestämdes vid lanseringen av programmet. Det skiljer sig på detta sätt från de övriga gemenskapsprogrammen inom FoU i det fjärde ramprogrammet. 67 Utan att ändra en sådan konstruktion, som fullt ut utnyttjar forskarnas fantasi, har nya bestämmelser tagits för att underlätta en större medverkan från industrin i programmet (ökad närvaro av forskare från i vetenskapliga utvärderingspaneler och öppnandet av mycket bredare kommunikationskanaler med industrin). industrin De resultat som har erhållits i genomförda urval under 1995 visar beträffande sammanhållningen en påtaglig ökning av forskares närvaro från mindre gynnade regioner i programmet, som har kunnat ske utan att kraven på vetenskaplig kvalitet som återfinns i gemenskapens forskningspolitik har påverkats. 2. De olika verksamheterna inom "Vidareutbildning och rörlighet för forskare" Sju ansökningsomgångar har offentliggjorts under 1995 som har lett till utvärderingen av 91 forskningsnätverk och godkännandet av 84 projekt som syftar till att förbättra tillgången för forskare till stora forskningsanläggningar, utdelningen av 582 stipendier för vidareutbildning genom forskningen (innan och efter doktorandnivå) och finansiering av 55 kontrakt för eurokonferenser, praktiska kurser och kompletterande åtgärder. 115 miljoner ecu har betalats ut av de 750 miljoner ecu som har avsatts för hela programperioden. De 91 forskningsnätverk som föreslås finansieras under 1995, som motsvarar 150 miljoner ecu, omfattar 700 forskarteam (med 5. 000 vetenskapsmän), till vilka ca. 2. 500 unga forskare kommer att vara anslutna. Kontraktsförhandlingar och motsvarande åtaganden är på gång. Kontrakten kommer att ha en medellängd på 4 år. De 84 kontrakten för "storskaliga projekt" motsvarar 72 miljoner ecu. De kommer vart och ett att ha en livslängd på 3 år, och kommer att tillåta att ca. 4. 000 europeiska forskare får tillgång till stora europeiska forskningsanläggningar. Den motsvarande budgeten för 582 kontrakt för vidareutbildning genom forskningen uppgår till 47,8 miljoner ecu, som har betalats ut i sin helhet under 1995. Dessa kontrakt, med en livslängd på mellan 3 månader och 3 år, kommer att tillåta unga europeiska forskare att vidareutbilda sig genom och för forskningen i de bästa laboratorierna i Europeiska unionen. Av dessa 582 kontrakt har 146 som förmånstagare forskare som kommer från mindre gynnade regioner i Europeiska unionen. Ca. 10% av verksamhetsbudgeten för "Vidareutbildning genom forskningen" är avsatt för "stipendier till återvändande", som tillåter stipendiater hemmahörande i mindre gynnade regioner i Europeiska unionen (målområde 1) och som har erhållit stipendier inom TMR de senaste två åren, att erhålla ett stipendium för ett tilläggsår för att återvända till sina hemmaregioner och där tillämpa erhållen kunskap. 58 stipendiater hemmahörande i mindre gynnade regioner har valts ut av kommissionen under 1995 och kommer att integreras i laboratorier i sina Kpmmaregioner under 1996. Till de 582 omnämnda stipendiatkontrakten tillkommer 720 nya kontrakt som har utvärderats och/eller förhandlats under början av 1996. De 55 kontrakten för eurokonferenser och kompletterande åtgärder antagna av kommissionen under 1995 kommer att tillåta förverkligandet av ca. 140 eurokonferenser, praktiska kurser och sommarkurser (i genomsnitt 2,5 kurser per kontrakt) med en medverkan från mer än 14. 000 europeiska vetenskapsmän, varav ca. en fjärdedel är unga forskare. Livslängden för denna typ av kontrakt är i genomsnitt 3 år. Utvärderingen av förslag till följd av ansökningsomgång den 15 juni 1995 slutfördes i december 1995. Ca. 65 nya kontrakt med en budget på 5,4 miljoner ecu kommer därmed att kunna finansieras. 68 3. Fullföljandet av verksamheter inom området rörlighet för forskare och grundforskning under föregående ramprogram Det särskilda programmet SCIENCE under det andra ramprogrammet, har möjliggjort att ca. 800 kontrakt har ingåtts, varav ca. 150 fortfarande är öppna och som kommer att avslutas under 1996 och 1997. Dessa kontrakterade pågående verksamheter behöver ett icke-försumbart ledningsstöd. Under 1995 har GD XII också administrerat programmet "Mänskligt kapital och människors rörlighet" (1992-1994). Flertalet av de kontrakterade verksamheterna pågick fortfarande i slutet av året (639 kontrakt för forskningsnätverk, 667 kontrakt för • "institutionella stipendier", 1. 034 "individuella stipendier", 67 "kontrakt för storskaliga projekt" och 34 "eurokonferenser") och kommer att slutföras under 1997 och 1998. 4. Samordning av samtliga gemenskapens verksamheter inom vidareutbildning Samordningen som garanteras av ansvariga för programmet "Vidareutbildning och rörlighet för forskare" möjliggör vid ledningen av gemenskapens verksamhet "Vidareutbildning genom forskningen" att gemensamma eller likartade principer och mekanismer används. En samling av gemensamma regler och rutiner (ansökningsomgångar, urval, beslut, kontrakt, informationsbehandling, etc). Ett informationspaket som innehåller ett enda ansökningsformulär för samtliga stipendier för vidareutbildning. En enda ingång för alla förslag till stipendier för vidareutbildning genom forskningen från de olika särskilda programmen inom fjärde ramprogrammet. En enda utgång genom vilken samtliga skriftliga rutiner som gäller urvalsbeslut passerar och omgrupperas. Anordnande med jämna intervall av samordnings- och samrådsträffar med berörda avdelningar. De skatter och sociala kostnader som gemenskapens stipendiater är underkastade varierar betydligt från en medlemsstat till en annan. Det har resulterat, under det föregående programmet (Mänskligt kapital och människors rörlighet), i integreringsvillkor i ett värdland som är olika och ofta orättvisa. På rådets begäran har kommissionen fastställt ett interimsschema för programmet TMR, baserat på juridiska, finansiella och sociala villkor i värdlandet, som väsentligt mildrar denna skillnad. För övrigt så förutsätter samordningen mellan ansvariga generaldirektorat (GD XII och XXII) för andra vidareutbildningsverksamheter än vidareutbildning genom forskningen att ett regelbundet samråd sker mellan avdelningarna, som ett bidrag till förberedande av manualer och rapporter (exvis. "Citizen First", grönbok om hinder för rörligheten, som är under bearbetande 1996). Arbetsprogram for 1996 Samtliga verksamheter som har beskrivits i föregående stycken kommer att fullföljas under 1996, såväl administrativt och budgetmässigt som vetenskapligt. En kontraktskatalog och en första genomgång av resultaten kommer att publiceras i slutet av året. Samtidigt kommer 10 nya ansökningsomgångar att lanseras för varje verksamhetsområde under programmet TMR (för detaljer, se tabell 8 i tredje delen i denna rapport). 69 resurser, Inom området stipendier för vidareutbildning, har Edith Cresson, kommissionär med ansvar för förena utbildning FoTU, GFC, mänskliga utbildningsverksamheterna genom forskningen i programmet TMR, såväl som de i det föregående programmet "Mänskliga resurser och människors rörlighet", under namnet "Madame Curie", vilket kommer att hjälpa till att skapa en väl igenkänd identitet för förmånstagarna av verksamheten i programmet TMR. Det förutses att schemat "Stipendier Madame Curie" officiellt kan lanseras av kommissionär Edith Cresson vid ett seminarium i Bryssel till vilket ett stort antal av redan utvalda TMR-stipendiater kommer att bjudas in. Organiseringen av denna händelse, som förutses äga rum under andra halvåret 1996, pågår. ungdom, beslutat och att Slutligen inom området "institutionella stipendier" under programmet HCM kommer 600 nya institutionella stipendier att väljas ut av kommissionen under 1996 inom ramen för kontrakt undertecknade under tidigare. För de institutionella stipendierna kommer de två sista urvalsstegen att äga rum i maj och september 1996, vart och ett av dem omfattande ca. 200 stipendier. GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET Verksamheten 1995 Inriktning 1995 var första året för det Gemensamma forskningscentrets (GFC) nya inriktning. I enlighet med rådets slutsatser av den 26 april 1994 om GFC:s roll, har centret under 1995 bedrivit både institutionella verksamheter och konkurrensutsatta verksamheter, där de förra täcker institutionell forskning samt vetenskaplig och teknisk stödverksamhet för gemenskapspolitiken. De konkurrensutsatta verksamheterna omfattar deltagande i åtgärder med delat kostnadsansvar under ramprogrammen, konkurrensutsatta stödåtgärder för kommissionens avdelningar som ansvarar för unionens olika politikområden, konkurrensutsatta verksamheter som ligger utanför gemenskapens ramprogram och kontraktsarbeten utförda för tredje part. 1995 var dessutom det år då den nyutnämnda kommissionen tog initiativ till att etablera bättre samarbete mellan industrin och forskning. I detta sammanhanget betonade kommissionären med ansvar för forskning, Edith Cresson, starkt behovet av en fortsatt kommersialisering av GFC:s forskningsresultat och en förbättrad kommunikation kring GFC:s verksamhet. Nya utmaningar: konkurrensutsatta verksamheter: Efter omfattande förberedelser som påbörjades 1994, reagerade GFC inför den utmaning som bestämdes av de nya möjligheter för konkurrensutsatt verksamhet som öppnades 1995. Tillsammans med parter i industrin, forskningscentra och universitet i unionen och associerade länder utarbetades mer än 300 förslag, som svar på den första 70 ansökningsomgången ^nder de nya ramprogrammen, av vilka 28% antogs. GFC presenterade också förslag på konkurrensutsatt stödverksamhet och för gemenskapsprogram utanför ramprogrammen, i synnerhet PHARE och TACIS, där man vann kontrakt för arbeten som gällde kärnkraftssäkerhet i Central- och Östeuropa, Ryssland och övriga länder i Oberoende staters samvälde (OSS). För att kunna ta vara på dessa nya möjligheter krävdes en intensiv marknadsföring av GFC. Detta möjliggjordes genom flera juridiska, finansiella, budgetmässiga och administrativa beslut av gemenskapens institutioner (rådet, parlamentet, kommissionen). Dessa beslut omfattade nödvändiga ändringar av den finansiella förordningen för Europeiska unionens budget, som beslutades i september 1995. Besök av kommissionär en: Den 20 juli 1995 besökte Edith Cresson för första gången GFC, med början hos instituten i Ispra, därefter följt av besök vid Institutet för transuraner (ITU) i Karsruhe i september och Institutet för vetenskapliga och tekniska prognoser i Sevilla (IPTS) i december, där Edith Cresson invigde institutets nya teknikövervakningsfunktion. Nya direktörer. Under året tillträdde fyra nya direktörer sina tjänster vid GFC:s institut, Institutet för systemteknik och informationsteknik (ISEI), Miljöinstitutet (El), Institutet för tillämpningar av fjärranalys (IRSA) och Institutet för avancerade material (IAM), efter att ha utsetts av kommissionen på förslag från guvernörsrådet. Initiativ till meddelanden: Banden mellan GFC och industrin, forskningscentra och universitet förstärktes också genom anordnande av informationsdagar i London, Aten, Köpenhamn, Milano och Wien, på initiativ från medlemmarna av guvernörsrådet. GFC:s tillgänglighet som stöd för unionens politik annonserades vidare genom informationsverksamheter, omfattande ett nyhetsbrev och riktade seminarier avsedda för andra avdelningar inom kommissionen. Målsättningar och vetenskapliga och tekniska framsteg Institutionella verksamheter: GFC:s särskilda forskningsprogram: Den största uppgiften för GFC under 1995 var att bidra till genomförandet av GFC:s särskilda program inom gemenskapens ramprogram under deras första verksamhetsår. Denna insats följdes upp genom institutionell forskningsverksamhet och genom institutionell vetenskaplig och teknisk stödverksamhet för kommissionens avdelningar. Institutionell forskningsverksamhet: Under 1995 svarade den institutionella forskningsverksamheten för 73% av GFC:s institutionella verksamhet, vilken utförs efter följande programprinciper: 1. 2. Programmet Industri- och materialteknik utförs av Institutet för avancerade material (IAM) och omfattar forskningsprojekt kring avancerade material, ytteknik, nya miljövänliga material och icke-förstörande utvärderingsmetoder för inspektion av industriella byggnadskomponenter. Programmet Standarder, mätning och provning omfattade forskningsprojekt kring referensmätningar och -material, utförda av Institutet för referensmaterial och mätningar (IRMM) och utvärderingar av strukturers tillförlitlighet, vilka utförts av Institutet för säkerhetsteknik (1ST). 3. Programmet Miljö och klimat bestod av forskningsprojekt kring atmosfäriska föroreningar av jord, vatten och från avfall utförda av Miljöinstitutet (El), den successiva uppbyggnaden av 71 europeiskt decentraliserat ett hos databasbehandlings- Informationscentret för jordobservation, och tillämpningar av fjärrsensorteknik, utförda av Institutet för tillämpningar av fjärranalys (1RSA) och kring industriella risker utförda för säkerhetsteknik (1ST) och Institutet för systemteknik och informationsteknik (ISEI). informationssystem och 4. 5. 6. 7. Programmet Icke-nukleär energi bestod av forskningsprojekt som hänför sig till material för rena teknologier, utförda av Institutet för avancerade material (IAM) och standardisering av fotoelektriska apparater, som utfördes av Institutet för systemteknik och informationsteknik (ISEI). Programmet Säkerhet vid kärnklyvning omfattade ett antal forskningsverksamheter som sträckte sig från reaktorsäkerhetsstudier, utförda av Institutet för säkerhetsteknik (1ST), av Institutet för systemteknik och informationsteknik (ISEI) och av Institutet för avancerade material (IAM), till forskningsverksamhet inom nukleär säkerhet och hantering av klyvbart material, utförd av Institutet för säkerhetsteknik (1ST) och Institutet för transuraner (ITU). ITU utförde forskning på kärnbränslen och aktinoider. Programmet kontrollerad termisk kärnfusion (teknik och säkerhet) utförs av Institutet för säkerhetsteknik (1ST), Institutet för systemteknik och informationsteknik (ISEI) och Institutet för avancerade material (IAM). Programmet Målinriktad socioekonomisk forskning omfattar den vetenskapliga och tekniska övervakningsfunktionen och framtida arbete vid Institutet för vetenskapliga och tekniska prognoser i Sevilla (IPTS). Institutets väsentliga roll är att bearbeta de tillgängliga resultaten från experter, konsulter, forskningsorganisationer och institut i medlemsstater och där så är möjligt i tredje länder, för att analysera, behandla och integrera dem opartiskt och ingående samt, vilket är ännu viktigare, att urskilja klara trender och behov av åtgärder i en användbar form för beslutsfattare. Institutionell vetenskaplig och teknisk stödverksamhet GFC tillhandahöll vetenskapligt och tekniskt stöd till unionens politikområden på begäran från berörda avdelningar inom kommissionen, i enlighet med rådets beslut av den 15 december 1994 (som antog GFC:s särskilda program). Dessa vetenskapliga och tekniska verksamheter motsvarade 27% av GFC:s institutionella verksamheter. i överensstämmelse med opartiska och neutrala Stödverksamheterna är kundorienterade, vetenskapliga och tekniska krav, som härrör från gemenskapsdirektiv, kommissionsbeslut och rådets beslut, eller skyldigheter, som härstammar från Euratomfördraget. Det effektiva förhållandet kund/utförare mellan de beställande avdelningarna inom kommissionen och GFC-instituten kommer till uttryck i utarbetandet och undertecknandet av samarbetsavtal mellan generaldirektoraten. Den allmänna övervakningen av sådana tjänster som tillhandahålls av GFC till andra generaldirektorat inom kommissionen har skötts av en officiell kommitté som omfattar flera generaldirektorat och som upprättades i enlighet med ett kommissionsbeslut. Denna grupp träffades två gånger under 1995 och hade en hög närvaro. Den har en dubbel roll, dels skall den övervaka det arbete som utförs för att säkerställa ett regelbundet ömsesidigt informationsutbyte kring verksamheterna (över 100 sammanfattningar som hänför sig till dessa stödverksamheter gavs ut 72 under 1995 till samtliga generaldirektorat), och dels skall den planera verksamheten för kommande år med beaktande av prioriteringar, nya förfrågningar och budgetbegränsningar. Dessa vetenskapliga och tekniska stödverksamheter hänfördes till följande inriktningar i ramprogrammet: Informationsteknik, Miljö och klimat, Jordbruk och fiske, Målinriktad socioekonomisk forskning och Nukleär säkerhet och säkerhetsåtgärder. Under 1995 motsvarade stödet till miljöpolitiken 46% av den totala budgeten. Stödet till den gemensamma jordbrukspolitiken var 16,5% och stödet till nukleär säkerhet var 32%. Under 1995 offentliggjorde GFC över 1. 000 dokument och 26 patent från GFC godkändes. Den detaljerade listan över dokument och patent från GFC offentliggörs varje år i Publikationsbulletinen. GFC och konkurrensutsatt verksamhet Omkring 20% av GFC:s totala budget för 1995-1998 bör erhållas genom konkurrensutsatt verksamhet. Den 1 januari 1995 omfattade GFC:s konkurrensutsatta verksamheter: Medverkan i verksamheter med delat kostnadsansvar där GFC tillsammans med parter i medlemsstaterna lämnar in förslag i samband med ansökningsomgångar, eller bidrar till förslagen som lämnats in av andra laboratorier inom ramprogrammen. För konkurrensutsatt vetenskaplig och teknisk stödverksamhet inom det fjärde ramprogrammet kan GFC svara på särskilda behov från kommissionens generaldirektorat som tilldelas i konkurrens genom offertförfrågningar. Andra konkurrensutsatta verksamheter som ligger utanför ramprogrammen, där GFC (ensam eller i konsortier) kommer att kunna delta i olika åtgärder som stöds av gemenskapen (exvis. PHARE, TACIS, stöd till utvecklingsländer, etc. ) och, vad gäller en konkurrensmässig rutin, kommer att söka gemenskapsfinansiering för dessa åtgärder. Kontraktsforskning, det ursprungliga systemet för tredje partsarbete som nämns ovan, vilken nu är del av GFC:s övergripande konkurrenskraftiga portfölj. I fråga om GFC:s medverkan i verksamheter med delat kostnadsansvar, har GFC tillsammans med sina parter i medlemsstaterna lämnat in totalt 338 projektförslag som svar på de första ansökningsomgångarna för 15 särskilda program. I december 1995 hade kommissionen godkänt 95 av dessa förslag för finansiering, vilket motsvarar 28%» av de inlämnade förslagen. Det finansiella resultatet för GFC, även om det är svårt att räkna fram exakt på grund av pågående kontraktsförhandlingar för flera utestående projekt, kommer att överstiga 10,5 miljoner ecu. Inom området konkurrensutsatt verksamhet för vetenskapligt och tekniskt stöd så hade av de 128 miljoner ecu som öronmärkts inom det fjärde ramprogrammet för denna verksamhet under en fyraårsperiod, 26,5 miljoner ecu ställts till förfogande för kommissionens avdelningar i början av 1995, men endast 20 miljoner ecu har använts under 1995. Av dessa hade GFC:s institut lyckats vinna kontrakt till ett värde av 11,9 miljoner ecu antingen ensamma eller i konsortier. Andra konkurrensutsatta verksamheter som ligger utanför ramprogrammen som TACIS, PHARE, etc. , har visat på en hälsosam verksamhetsnivå från GFC:s institut under 1995. På denna mycket konkurrensutsatta sektor av marknaden har GFC vunnit kontrakt på ca. 2,3 miljoner ecu. Sammanställningen över arbete för tredje part visar för 1995 att nya kontrakt (erhållna på marknaden i stort) uppgår till över 18 miljoner ecu. Med tanke på den utomordentliga insatsen på övriga områden, så är det imponerande att tidigare marknadspositioner har kunnat bibehållas (arbete för tredje part uppgick till 18 miljoner ecu under 1994). Som begärts i rådets beslut om GFC:s särskilda program 1995-1998 ger kommissionen ut en detaljerad årsrapport för GFC39 inkluderande iakttagelser från GFC:s guvernörsråd. 73 Viktigare initiativ 1996 GFCs strategi: För att stärka GFC:s nya hållning så som den föreskrivs av rådet, parlamentet och kommissionen har guvernörsrådet och GFC:s ledning under året diskuterat strategier för de åtta instituten och GFC som helhet, vilket resulterade i att tyngdpunkten skall ligga på kundorienterad forskning av hög kvalitet som är till praktisk nytta för Europeiska unionen och som utförs på ett effektivt sätt med en flexibilitet och lyhördhet till ändrade behov på marknaden. GFC:s verksamheter resulterar i att band skapas mellan grupper i medlemsstater som befinner sig på olika nivåer i fråga om vetenskaplig och teknisk utveckling. De bidrar på så sätt till att förstärka sammanhållningen mellan laboratorier och forskningsinstitut i gemenskapens samtliga regioner. Olika arbetsscheman definierar de enstaka projekten och utgör GFC:s arbetsprogram för 1996 som det har antagits av GFC:s styrelse. 1. 2. Inom de övergripande målsättningarna för GFC:s särskilda program föreslås särskilt gällande teman som industri- och materialteknik, mätning och provning, icke-nukleär energi, en starkare inriktning på industriellt samarbete, tillämpningar för industrin och nyskapande forskning/industriinitativ i överensstämmelse med kommissionens förslag. Området Miljö och klimat visar upp helt nya grupperingar kring samhällsfrågor beträffande naturkatastrofer, som seismiska katastrofer och översvämningar, medan industriellt tillförlitlighetsarbete minskas. Stödet till unionens verksamheter på samma tema svarar på samma sätt upp mot, som redan rapporterats till styrelsen, nya förfrågningar från kommissionens avdelningar från kampanjen för eliminering av bedrägerier och bidraget till Alpinobservatoriet. temana behålls Inom de nukleära i kärnbränslekretsloppet. En koncentration föreslås på forskning inom nukläer säkerhet som bibehåller de viktiga stödåtagandena på detta område. Det termiska kärnfusionsarbetet har omstrukturerats i synnerhet för att visa på de nära sambanden mellan materialforskning och tritiumrelaterat arbete. reaktorsäkerhetsforskning, säkerhetsarbete I och med kommissionsbeslut den 16 januari 1996 om omorganisation av det Gemensamma forskningscentret blev GFC ett oberoende generaldirektorat inom kommissionen den 10 april 1996 för att kunna ge det den nödvändiga självständighet som behövs för ett korrekt genomförande av dess uppgifter. 39 KOM(96) 158 slutligt 74 KONKURRENSUTSATT VETENSKAPLIGT OCH TEKNISKT STÖD Fjärde ramprogrammet har, i sin bilaga IV som definierar villkoren för verkställandet, infört konkurrensutsatt vetenskapligt och tekniskt stöd. Dessa verksamheter täcker det arbete som tidigare har utförts exklusivt av GFC för kommissionens general di rektorats räkning och som från och med 1995 kan genomföras av ett forskningsorgan i en medlemsstat eller av GFC (kommissionens avdelningar behöver inte nödvändigtvis vara neutrala eller oberoende), eller nya projekt som förutses av avdelningarna från och med detta år. Dessa stödverksamheter skrivs in inom ramen för det första och tredje verksamhetsområdet under det fjärde ramprogrammet. Genomförandet av dessa verksamheter sker i två etapper: Fördelningen, på årsbasis, av de finansiella medlen mellan olika generaldirektorat. Administrationen av dessa medel av varje generaldirektorat. För att garantera de nödvändiga kraven på insyn och tillfredsställa generaldirektoratens behov, har en grupp bildats för fördelning av medlen, vilken består av olika avdelningar från samtliga berörda generaldirektorat och sammankallas av kommissionens generalsekretariat som samtidigt är ordförande. Gruppen samlas på en ad hoc-basis och åtminstone två gånger per år. Denna grupp undersöker behov som har identifierats av generaldirektoraten. Den analyserar efterfrågan genom att jämföra räkenskaperna med målsättningarna i ramprogrammet och utfärdar en årlig tilldelning inom de tillgängliga budgetramarna. Förutom jämförelse av projekten med målsättningarna för det vetenskapliga och tekniska stödprogrammet, tar fördelningen hänsyn till de resurser som finns tillgängliga i övriga program eller möjligheter till samordning eller ett närmande av flera projekt. Generaldirektoraten, vars förslag har antagits, har ansvaret för hanteringen av de anslagna medeln. De tillåter konkurrens mellan leverantörerna genom att dra nytta av det bästa resultatet i förhållande till sina behov. De erhållna resurserna sköts helt självständigt och med tillämpning av de gällande reglerna, i synnerhet villkoren i den finansiella förordningen som gäller Europeiska gemenskapens allmänna budget. De belopp som har betalats ut motsvarar mer än 80% av det tillgängliga beloppet under 1995 års verksamhet. Denna användning är mer än tillfredsställande för det första verksamhetsåret av ett sådant program. Generaldirektoraten uttrycker ett ökande intresse för detta program. Sex ytterligare avdelningar har lagt fram en begäran under 1996, som tillägg till de tio avdelningar som har dragit nytta av anslag under 1995. Slutligen har antalet projektförslag under 1996 ökat med 40%» jämfört med föregående o ar. DEL TRE 75 PROJEKT, UNDERTECKNADE KONTRAKT OCH UTBETALDA BELOPP 1995 Per år och ramprogram Tabeller 1 till 9 sammanfattar gemenskapens FoTU-verksamhet under 1995 i siffror (antal och typ av projekt, samarbetsparter, finansieringsgrad, etc). Siffrorna hänför sig främst till tredje och fjärde ramprogrammen. De inbegriper medlemsstaternas och tredje ländernas medverkan (tabellerna 5 och 7). Förkortningen "n/a" som används i tabellerna betyder "not available" eller "inte tillgänglig". Tabeller 5, 6, 7 och 9 gäller endast verksamhetsområden med delade kostnader. Tabell 10 som hänför sig till fjärde ramprogrammet och Euratoms program inbegriper tilläggsanslaget kopplad till Europeiska unionens utvidgning. Tabellerna 11 och 12 visar utvecklingen av de årliga åtagandena för ramprogrammen i gällande priser och i fast pris 1992. Lista över huvudsakliga akronymer eller förkortningar som har använts. FoTU-verksamhet under 1995: Tabell över nya projekt (undertecknade under 1995) och pågående projekt Nya projekt (FoTU-kontrakt undertecknade under 1995) j Samtliga projekt Tabell 1 Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar Gemensamma verksamhetsområden Förberedande, kompletterande och stödjande åtgärder Totalt EG- bidrag (1) mecu Antal projekt Antal samarbets parter Genomsn. antal samarbets-parter per projekt Genomsn. antal mst (2) per projekt 1. 659,54 1631 10548 6,47 4,12 16,46 105,00 50 798 181 84 1354 1,68 1,70 1,12 1,38 Genomsn. EG-bidrag per projekt mecu 1 Antal pågående projekt 31. 12. 1995(3) Totalt utbetalda belopp 1995 mecu (4) 1,02 0,33 0,13 7041 1. 569,06 783 30,89 2735 242,52 Kontrollerad termisk kärnfusion (5)251. 51 199 n/a n/a n/a 136 (6)194. 55 TOTALT 2. 032,50 2660 12185 4,58 2,96 0,78 10695 2. 037,02 (1) Summan av gemenskapens totala bidrag (dvs. för projektets hela varaktighet) for varje nytt projekt, som det har angetts i kontraktet (2) mst = medlemsstater (3) Pågående projekt den 31. 12. 1995 = undertecknade kontrakt där arbetets slutdatum är efter 31. 12. 1995 (4) Utbetalda belopp för projekt vars varaktighet helt'eller delvis är under 1995 (5) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 30,48 milj. ecu från inkomsterna (6) Till detta belopp tillkommer ett belopp på 11,33 milj, ecu utbetalt via inkomsterna Direkta verksamheter - G FC (5) (7) För direkta verksamheter indikeras endast åtaganden under 1995 228,06 n / a n /a n/a n/a n/a n/a n/a XIIA3,157TABSV. XLS,14/08/96,14:40 FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP + Euratom : s RP) - Nya projekt (undertecknade under 1995) Tabell 2 Totalt nya projekt (kontrakt undertecknade under 1995) Namn på särskilda program (4:e RP + Euratom : s RP) Totalt EG-bidrag (1) mecu Antal projekt Antal samarbets parter Genomsn. antal samarbetsparter per projekt (2) Genomsn. antal mst (3) per projekt Genomsn. EG-bidrag per projekt mecu Verksamhets områden med delat kostnads ansvar Totalt EG-bidrag (1) mecu Verksamhets- fl. , „, områden il. , samråd fl |. 1 Kompletterande. „. åtgärder Totalt 1 EG-bidrag (1)1 EG-bidrag (1) 1 Totalt mecu mecu Telematik Kommunikationsteknik Informationsteknik Industri- och materialteknik Standarder - Mätning och provning Miljö och klimat Havsforskning och marin teknik Bioteknik Biomedicin och hälsa Jordbruk och fiske Icke-nukleär energi Transport Målinriktad socioekonomisk forskning Internationellt samarbete Spridning och bästa utnyttjande av resultat Utbildning och rörlighet för forskare Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd Säkerhet och kärnkraftssäkerhet Kontrollerad termisk kärnfusion TOTALT FORSKNING 246,85 208,10 425,34 192,07 17,43 23,52 7,16 65,63 33,72 110,50 172,74 66,05 0 23,06 37,20 67,20 20,08 64,35 (6)251,51 2. 032,50 218 109 363 244 47 64 20 72 81 155 172 47 0 267 271 133 134 82 181 2660 2923 1203 1640 999 188 78 40 353 237 778 1029 420 0 467 842 170 152 467 199 12185 L 13,41 11,04 4,52 4,09 4,00 1,22 2,00 4,90 2,93 5,02 5,98 8,94 0 1,75 3,11 1,28 1,13 5,70 (4) n/a n/a 4>58 5,00 5,1 4,22 1,86 2,70 1,06 1,52 3,25 2,15 5,00 3,60 4,83 0 1,11 2,50 1,11 1,70 3,61 2,96 1,13 1,91 1,17 0,79 0,37 0,37 0,36 0,91 0,42 0,71 1,00 1,41 0 0,09 0,14 0,51 0,15 0,78 0,78 n/a 220,85 208,10 379,34 191,77 16,32 22,27 6,23 62,15 23,46 107,29 172,45 64,58 0 16,26 30,00 63,39 20,08 55,00 251,51 1. 911. 05J 0 0 0 0 0 0 0,50 1,94 9,82 2,60 0 0 0 0,90 0 0 0 0,70 0 16,46;. 26,0C t 46,0C 0,3£ Ul 1,25 4M 1,54 0,45 0,62 0,28 1,46 C 5,9C 7. 2C 3,81 C 8,65 C 105,0C (1) Summan av gemenskapens totala bidrag (dvs. för projektets hela varaktighet) för varje nytt projekt, som det har angetts i kontraktet (2) Det kan tänkas att antalet samarbetsparter är underskattat om den elektroniska registreringen hade räknats in (3) mst = medlemsstater (4) n/a = inte tillgänglig (5) Inga kontrakt undertecknades under 1995, trots att uppdrag (som följer på undertecknandet) utförts (6) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 30,48 milj. ecu från inkomsterna XIIA1,157TABSV. XLS,14/08/96,14:43 FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (3:e ramprogrammet) - Tabell 3A Samtliga projekt (undertecknade kontrakt) famn på särskilda program (3:e ramprogrammet) Antal pågående projekt 31. 12. 1995(1) Totalt antal projekt (2) Totalt utbetalda belopp 1995 mecu (3) Totalt summerat rmeeu (4) formationsteknik «Kommunikationsteknik [Tillämpad telematik av allmänt intresse Industri- och materialteknik Mätning och provning •Miljö och klimat Havsforskning och marin teknik Bioteknik MJordbruks- och agroindustriforskning, fiske Biomedicin och hälsa Biovetenskaper och bioteknik för utvecklingsländer Icke-nukleär energi (5) Säkerhet och nukleär säkerhet «Kontrollerad termisk kärnfusion (Mänskligt kapital och människors rörlighet IVerksamhetsomrâde inriktat på spridning och bästa utnyttjande av resultat TOTALT 7Ï2I 711 647 123 319 77 192 394 3321 223 194 20 10 1962 85 5361 7191 123 312 16531 1901 639 145 372 399 554 353 403 122 396 3456 207 10043 1ÏÏM 77,85 44,64 144,28 13,98 48,391 24,701 29,64 58,01 20,68 22,15 38,90 7,97 72. 18 122,68 16,641 1. 059,15 (6) 1. 293J5 521,601 379,00 701,88 56,50 304,83 107,72 174,73 281,39^ 129,65 115,09 224,641 56,021 465. 94 547,74 60,76 5. 420,69 (7) (1) Pågående projekt den 31. 12. 1995 = undertecknade kontrakt där arbetets slutdatum är efter 31. 12. 1995 (2) Totalt antal projekt = totalt antal projekt summerade sedan början av det särskilda programmet under 3:e ramprogrammet (3) Utbetalda belopp för projekt vars varaktighet helt eller delvis är under 1995 (4) Totalt summerade bidrag från gemenskapen över ramprogrammets hela varaktighet (5) Uppgifterna från Thermie-programmet (1190-1994) ingår inte i tabellen, Thermie ingick inte i 3:e ramprogrammet. (6) Till detta belopp tillkommer ett belopp på 7,5 milj. ecu via inkomsterna. (7) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 26,6 milj. ecu från inkomsterna XIIA3,157TABSV. XLS, 14/08/96,16:51 FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP + Euratom» RP) Tabell 3B Samtliga projekt (undertecknade kontrakt) Namn på särskilda program (4:e RP + Euratom : s RP) Antal pågående projekt 31. 12. 1995(1) Totalt utbetalda belopp 1995 mecu (2) Totalt summerat gemenskapsbidrag mecu (3) Telematik Kommunikationsteknik Informationsteknik Industri- och materialteknik Standarder - mätning och provning Miljö och klimat Havsforskning och marin teknik Bioteknik Biomedicin och hälsa Jordbruk och fiske Icke-nukleär energi Transport (4) Målinriktad socioekonomisk forskning Internationellt samarbete Spridning och bästa utnyttjande av resultat Utbildning och rörlighet för forskare Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd Säkerhet och kärnkraftssäkerhet Kontrollerad termisk kärnfusion TOTALT 218 109 363 235 34 16 16 66 61 86 166 0 139 233 143 134 78 126 2223|| n/a 61,19 84,69 84,71 41,92 5,81 25,69 21,79 16,55 8,15 13,87 25,41 12,23 3,25 12,02 14,46 14,47 1,61 15,92 118. 44 582,18 246,85 208,10 425,34 192,07 17,43 23,52 7,16 65,63 33,72 110,50 172,74 66,05 0,00 23,06 37,20 67,20 20,08 64,35 251. 51 2. 032. 50 J (6) (5) (1) Pågående projekt den 31. 12. 1995 = undertecknade kontrakt där arbetets slutdatum är efter 31. 12. 1995 (2) Utbetalda belopp för projekt vars varaktighet helt eller delvis är under 1995 (3) Totalt summerat gemenskapsbidrag = totalt bidrag från gemenskapen till de kontrakt som undertecknats av samtliga deltagare (se vidare fotnot under tabell 1 på sida (1) (4) n/a = inte tillgänglig (5) Till detta belopp tillkommer ett belopp på 1,5 milj. ecu via inkomsterna (6) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 30,48 milj. ecu från inkomsterna XIIA1,157TABSV. XLS,14/08/96,16:57 Namn på särskilda program (4:e RP + Euratom:* RP) Datum och EGT- referenser till Antal erhållna Antal godkända Utvalda projekt Tabell 4 och områden inom arbetsprogrammet ansökningsomgång förslag förslag TELEMATIK - Tillämpad telematik Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) - Tillämpad telematik - Tillämpad telematik KOMMUNIKATIONSTEKNIK (ACTS) - Numeriska interaktiva multimediatjänster - Fotonteknik - Höghastighetsnät - Privat kommunikation - Intelligens i nätverken - Kvalitet, säkerhet och pålitlighet - Horisontell verksamhet Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och meldelstora företag) INFORMATIONSTEKNIK Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) INDUSTRI- O CH MATERIALTEKNIK Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) C357/08 (15/12/94) C64/03 (15/03/95) C240/14 (15/09/95) C258/5 (15/09/94) 1376 144 336 413 1356 24 330 413 108 108 40 54 46 50 16 9 65 2307 58 1180 C240/7 (15/9/95) C357/7 (15/12/94) C357/7 (15/12/94) Steg 1 :465 Steg 2: 118 40 54 46 50 16 9 65 2307 58 1122 364 98 102 10 Antal % av totalt antal EG- bidrag mecu 304 24 67 67 38 23 12 17 15 3 6 39 569 26 218 212 52 63 6 22% 17% 20% 16% 35% 58% 22% 37%. 30% 19% 67% 60% 25% 45% 18,5% 45,6 % 44% 39% 43% 423,9 42,8 54,6 64,4 114 84 59 94 66 8 17 0,1 666,5 1,1 402 7,6 22 32,7 0,3 STANDARDER, MATNING O CH PROVNING Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) C357/7 (15/12/94) C357/7 (15/12/94) 161 14 M I L JÖ O CH KLIMAT - Forskning om naturmiljö, miljökvalitet och förändringen C12/05 (17/01/95) 1607 1505 287 17,9% 205,2 på världsplanet, miljöteknik, rymdteknik tillämpad på övervakning och stängd 27/4/95 i forskning inom miljö, mänsklig dimension av miljöförändringar Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små ochmedelstora företag) "öppen ansökningsomgång" 18 17 5 29% 0,2 XII A. 157TABSV. XLS, 14/08/96,15:02 O TatwH Namn på särskilda program (4:e RP + Euratom:s RP) Datum och EGT- referenser till Antal erhållna Antal godkända Utvalda projekt och områden inom arbetsprogrammet ansökningsomgång förslag förslag - Rymdteknik tillämpad på övervakning och forskning inom miljö C148/08 (15/06/95) 102 Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) Stängd 15/9/95 - Rymdteknik tillämpad på övervakning och forskning inom miljö C271/12 (17/10/95) 15 94 13 Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) Stängd 15/12/95 Antal 17 6 % av totalt antal 18% EG- bidrag mecu 12,7 46% 4,2 HAVSFORSKNING O CH MARIN TEKNTK - Havsforskning, strategisk marinforskning och marin teknik Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) - Havsforskning, strategisk marinforskning Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) C357/I9 (15/12/94) 287 273 46 16% 75,4 stängd 15/3/95 C148/12 stängd 15/06/96 48 46 12 25% 20,7 BIOTEKNDX - Cellfabriken - Undersökning av genomer - Bioteknik om växter och djur - Cellkommunikation inom neuvrovetenskapen - Generisk immunologi och vaccinologi - Strukurbiologi 4 - Infrastruktur -ELSA Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) BIOMEDICIN O CH HÄLSA - Små och medelstora företag Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) C12/10 (17/01/95) 125 125 20 24 51 7 58 7 2 18 8 15 24 51 7 58 7 2 18 8 15 9 8 6 2 9 3 3 C12 (17/01/95) C12 (17/01/95) 1722 27 1709 26 307 5 "öppen ansökningsomgång" 27,8 18,1 9,7 5,1 0,1 10,9 1,6 0,1 153,6 16% 38% 16% 10% 29% 50% 38% 20% 18% 20% XIIA,157TABSV. XLS,14/08/96,15:M Namn på särskilda program (4:e RP + Euratom:s RP) Datum och EGT- referenser till Antal erhållna Antal godkända Utvalda projekt och områden inom arbetsprogrammet ansökningsomgång förslag förslag Antal % av totalt antal EG- bidrag mecu JORDBRUK O CH FISKE - Samordnade produktions- och överföringskedjor, konsumentens näring C357/19 (15/12/94) 937 918 112 12% 110 Tabell 4 och välbefinnande, nya och optimerade ämnen och näringsriktiga produkter, ' jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling, fiske och akvakultur, resultat uppnådda i samråd Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) C/357/19 (15/12/94) ICKE-NUKLEÄR ENERGI Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) - Icke-nukleär energi (Typ A) - Icke-nukleär energi (Typ B) Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) TRANSPORT MÅLINRIKTAD SOCIOEKONOMISK FORSKNING - Granskning av vägval inom vetenskaplig och teknisk verksamhet i Europa och ETAN - Forskning inom utbildning och vidareutbildning - Forskning kring social integration och utslagning i Europa Främjande av teknik (åtgärder avsedda för små och medelstora företag) INTERNATIONELLT SAMARBETE - Utvecklingsländer (vacciner, djurhälsa) - Utvecklingsländer (hälsa, jordbruk, förnyelsebar energi) - Vidareutbildning (Stipendier Japan, Sydkorea) - Vidareutbildning (Stipendier i tillverkningsteknik Japan) - Utvecklingsländer XIIA,157TABSV. XLS,14/08/96,15:05 15/11/94 15/12/94 15/12/94 C357/12 (15/12/94) 35 938 18 393 662 70 333 34 885 18 393 662 70 333 C64/05och09 121 121 (15/03/95) C64/09 (15/03/95) C64/09 (15/03/95) C64/06 (15/03/95) C64/06 (15/03/95) C38/10 (15/02/95) C38/10 (15/02/95) C64/06 (15/03/95) C64/06 (15/03/95) 197 233 89 979 111 13 58 47 193 226 77 728 111 13 57 40 9 181 7 147 250 42 109 17 10 11 26 76 7 11 8 26% 19% 35% 37% 38% 60% 32,7 0,6 191,6 0,3 111 28 4 205,2 199600% 18,2 10,0 6,2 6,6 4,7 5,6 29% 12,0 68% 54% 19% 17% 4,4 0,3 3,7 2,8 Tabell 4 Namn på särskilda program (4:e RP + Euratom:s RP) Datum och EGT- referenser till Antal erhållna Antal godkända Utvalda projekt och områden inom arbetsprogrammet ansökningsomgång förslag förslag SPRIDNING OCH OPTIMERING AV RESULTATEN Nätverk av innovationscentra - Projekt kring överföring av tekniskt kunnande, ' utvärderingsprojekt Vetenskapsparker Regional verksamhet Stimulering av allmänhetens medvetenhet - Främjande av ledningsteknik inom innovation Europeiska nätverk och tjänster för överföring av ' tekniskt kunnande och innovationsstöd 15/12/94 15/03/96 15/06/95 15/09/95 15/09/95 15/12/95 15/12/95 122 501 82 59 29 N. A N. A 122 501 81 58 28 N. A N. A Antal % av totalt antal EG- bidrag mecu 50 100 39 26 11 N. A N. A 42% 20% 48% 44% 37% N. A N. A 22,5 7,5 N. A N. A N. A N. A N. A - Nätverket OPET - Organisation för främjande tekniskt kunnande 15/12/95 N. A. N. A. N. A. N. A. N. A. UTBILDNING OCH RÖRLIGHET FOR FORSKARE Stipendier Nätverk - Storskaliga projekt Kompletterande åtgärder SÄKERHET OCH NUKLEÄR SÄKERHET N. A : inte tillgänglig 17/01/95 15/06/95 15/09/95 17/01/95 17/01/95 17/01/95 15/06/95 17/01/95 3039 2005 2210 1448 201 270 253 253 2261 1728 1944 1429 193 219 202 246 582 350 91 84 55 65 79 25,6 20,2 6,3 41,8 25,1 32,2 31% 47,7 29,3 148,9 72 4,8 5,3 85 XIIA. 157TABSV. XLS,14/08/96,15:07 FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) - Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar (VDK) Nya projekt (undertecknade kontrakt 1995) T a b e ll SA Typ av deltagare STF(l) SMF (2) FOR (3) UTB(4) Fördelning av gemenskapsbidraget (i mecu) och deltagande (i antal) per typ av samarbetspart Namn på särskilt program (4:e RP+Euratomrs RP) EG-bidrag mecu Antal deltagare EG-bidrag mecu Antal deltagare EG-bidrag mecu Antal del tågar rrelematik •Kommunikationsteknik Informationsteknik Industri- och materialteknik Standarder - Mätning och provning Miljö och klimat Havsforskning och marin teknik •Bioteknik •Biomedicin och hälsa «Jordbruk och fiske Icke-nukleär energi •Transport Målinriktad socioekonomisk forskning Internationellt samarbete •Spridning och bästa utnyttjande av resultat •Utbildning och rörlighet for forskare Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd Säkerhet och kärnkraftssäkerhet Kontrollerad termisk kärnfusion Antal I EG-bidrag deltagare | mecu 194J 356 492 292 31 21,87 32,13 70,37 41,25 3,44 151 209 2,34 0,72 6,31 29,96 19,11 59,32 197,59 76,18 2,96 0,35 0,50 2,28 0,34 4,64 294 224 2891 302 38 21 17« 31,20 17,30 48,36 32,12 4,37 19,76 2,29 20,60 6,08 48,90 45,50 388 1281 69g 163 44 101 1051 316 285Ö 38,10 72,66 44,66 3 8 , 87 5,22 2,11 2,81 31,96 14,86 42,03 39,19 n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a 1,20 n/a 3,79 n/a 0,51 n/a 1,34 5,63 n/a n/a 3,99 341 6,24 2601 n/a 44,25 56 n/a 29,60 n/a n/a n/a 13,67 681 26 1231 2183' 511 332 220 188 361 116 264 246 0. 6<H 78 26,37 26,69 6,85 0,59 0,20 0,06 0,76 0,46 2,00 7,13 n/a 0,14 n/a n/a 1701 163 67 21 411 79,72 983 4,48 1231 n/a n/a n/a n/a 1,35 4,07 0,02 0,25 10,16 2,76 0,13 0,64 0,14 0,98 3,16 n/a n/a n/a n/a og 1961 n/a 23! 20 1,70 n/a 0,32 n/a 4,83 n/a 271 n/a n/a 641 32 35 24 220,85 208,101 379,34 191,771 16321 22,271 6,231 62,15 23,46 107,291 172,45 64,58 16,261 30,001 63,39| 20,081 55,00 (8)251,51| 1. 911. 05g 26631 12031 13051 9811 1561 191 23l 3 1 41 1881 7361 10121 3951 1991 6681 1271 1521 4 0 71 1991 10747g TOTALT 415,90|| 1737 215,860 17821 354,32|f 367,15g 23921 73,25lf 764fl 87,42ff 1032 30,97 462 (l)STF: Stora företag (2) SMF : Små och medelstora foretag med färre än 500 anställda (3) FOR : Forskningsorgan (4) UTB : Högre utbildningsinstitutioner (5) Övriga: Ekonomiska föreningar, EEIF, föreningar utan vinstsyften, etc. (6) Int. org. : Internationella organisationer. För programmet Telematik så inkluderar siffran bland annat icke identifierade organisationer (7) Tredje land. Länder som inte tillhör Europeiska unionen (8) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 30,48 milj. ecu från intkomstema n/a = inte tillgänglig XIIA3,157TABSV. XLS,14/08/96,15:10 -C FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) - Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar (VDK) Tabell 5B Nya projekt (undertecknade kontrakt 1995) Fördelning av gemenskapsbidraget (i mecu) och deltagande (i antal) per typ av samarbetspart i Europeiska unionen (%) Typ av deltagare Namn på särskilt program (4:e RP+Euratom:s RP) •Telematik Kommunikationsteknik informationsteknik fllndustri- och materialteknik Standarder - Mätning och provning jjMiljö och klimat iHavsforskning och marin teknik Bioteknik iBiomedicin och hälsa BJordbruk och fiske fllcke-nukleär energi" ^Transport •Målinriktad socioekonomisk forskning Internationellt samarbete Spridning och bästa utnyttjande av resultat »Utbildning och rörlighet för forskare Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd Säkerhet och kärnkraftssäkerhet Kontrollerad termisk kärnfusion TOTALT 1 EG-bidrag I I EG-bidrag STF(l) SMF (2) FOR (3) UTB(4) Övriga (5) Totalt EG-bidrag mecu Antal deltagare Antal deltagare EG-bidrag mecu Antal deltagare EG-bidrag Antal deltagare 13,98% 28,51% 53,72% 40,30% 18,29% 1,58%! 8,86% 3,94%) 1,51% 4,46% 27,83*! n/a 0 6,04% n/a 1,95%1 n/a 6,93% n/a 29,16%! 12,46%| 29,59%1 39,77%| 30,77%; 20,39% 10,53%| 5,00%! 5,12% 2,29% 5,14% 21,77% n/a 01 5,98%| 6,70%! 0,81% 5,60% 10,47% 3,19%! 19,61%! 16,00%) 15,44% 19,13% 21,83%! 21,24% 0,00%| 0,00%! 4,03% 3,19% 6,07%! 17,76% n/a 4,46%| n/a 2,16% n/a 10,29% n/a 15,13%! 18,88% 18,62%! 23,36% 31,82% 25,00% 0,00% 0,00%! 7,17%| 4,00%| 9,00% 18,65% n/a 01 5,98%1 39,57%| 2,42% 44,80%| 8,90% 2,66%| 20,12%! 22,83%j 8,31%! 13,15%! 16,99% 26,98% 88,69% 40,94% 35,56% 27,08%] 47,08%! 26,96% n/a 0 34,92% n/a 71,73% n/a 54,13% n/a 24,84%! 24,92% 10,64% 13,66% 17,18% 28,95% 26,32% 50,00% 35,84% 24,57% 45,14% 29,69% n/a 29,06% 12,02% 54,84%fl 20,80% 51,57%! 65,43%! 24,64%! 27,88% 34,92%| 12,14% 20,57% 32,23% 9,47% 50,19% 55,17% 66,16% 40,47% 23,23% n/a 54,59% n/a 23,94% n/a 25,00% n/a 25,74%fl 32,82%1 27,60%| 17,78%| 19,81%j 23,68%1 57,89%[ 45,00%j 49,49%| 66,28%j 37,7 l%t 25,63%! n/a 01 58,97%f ll,87rJ 41,13% 10,40% 23,82% 6 38% 27,00%! mecu 19,30% 12,83% 1,86% 0,31% 1,25% 0,27% 0,00% 1,31% 2,06% 1,92% 4,23% n/a 0 0,00%! n/a 0,22% n/a 3,65% n/a 5,13%! Antal deltagare EG-bidrag Antal deltagare 10,92% 13,55%| 5,42%| 0,42%! 1,97%| 5,26%! 0,00%| 2,39%| 2,86% 3,00% 4,27% n/a 0,00%; 29,83% 0,81% 18,40%| 5,24%! 22,34%) 8,62% 100,00%] 100,00%! 100,00% 100,00%! 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% n/a 0 100,00% n/a 100,00% n/a 100,00% n/a ioo,oo%! 100,00% 100,00%! 100,00% 100,00%; 100,00%| 100,00%| ioo,oo%! ioo,oo%! 100,00%) 100,00%! ioo,oorJ n/a 01 100,00%! 100,00%! 100,00% ioo,oo%! ioo,oo%! 100,00%! ioo,oo%l (l)STF: Stora företag (2) SMF : Små och medelstora företag med färre än 500 anställda (3) FOR : Forskningsorgan (4) UTB : Högre utbildningsinstitutioner (5) Övriga: Ekonomiska föreningar, EEIF, föreningar utan vinstsyften, n/a = inte tillgänglig etc. XIIA3,157TABSV. XLS, 14/08/96,16:59 FoTU-verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP+£uratom:s RP) - Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar (VDK) - Nya projekt (undertecknade kontrakt 1995) Tabell 6 (Regioner - Målområden 1) Namn på särskilda program (4:e ramprogrammet+Euratom) Telematik Kommunikationsteknik Informationsteknik Industri- och materialteknik Standarder - Mätning och provning Miljö och klimat Havsforskning och marin teknik Bioteknik Biomedicin och hälsa Jordbruk och fiske Icke-nukleär energi Transport Målinriktad socioekonomisk forskning Internationellt samarbete Spridning och bästa utnyttjande av resultat Utbildning och rörlighet för forskare Konkurrensutsatt vetenskapligt stöd Säkerhet och kärnkraftssäkerhet Kontrollerad termisk kärnfusion TOTALT FORDELAT (2) TOTALT FORSKNING Antal projekt Deltagande (antal) Totalt Målomr. 1 Totalt Målomr. 1 182 109 225 226 24 5 3 41 32 113 155 41 0 33 150 90 134 68 181 1456 1812 128 58 156 62 9 3 1 18 13 62 77 0 6 45 12 16 666 n/a n/a n/a 2663 1203 1305 981 156 19 23 314 188 736 1012 395 0 199 668 127 152 407 199 10001 10747 412 118 248 100 16 4 1 27 16 116 144 0 7 116 13 18 1356 n/a n/a n/a (1) Till detta belopp tillkommer ett gemenskapsanslag på 30,48 milj. ecu från intäkterna (2) inkluderat uppgifter som inte är tillgängliga : n/a XIIA1,157TABSV. XLS,14/08/96,15:17 Totalt Målosir. 1 Totalt gemenskapsbidrag till fi 1 projekten (mecu) | 32,701 120,111 41,941 18,581 1,11 0,60 0,09 4,61 1,68 14,60 16,66 220,85 208,10 379,34 191,77 16,32 22,27 6,23 62,15 23,46 107,29 172,45 64,58 0,00 16,26 30,00 63,39 20,08 55,00 (1)251,51 1,574,88 1. 911. 05 n/a n/a n/a 0,00 0,68 3,56 5,76 2,23 264,90| 1 R Verksamhet under 1995: Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar (VDK) Nya projekt (1) Tabell 7 Samtliga samarbetsförbindelser inom och mellan länderna (EG+EFTA+CÖE+ÖVRIGA VÄRLDEN) (2) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxem- Neder länderna Österrike Portugal Finland Sverige Stor britannien TOTALT EFTA (3) CÖE (4) Övriga världen TOTALT Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Storbritannien 241 112 532 187 253 539 106 356 29 254 69 154 109 161 415 112 150 318 158 167 213 76 248 5 203 48 90 84 152 344 532 318 1437 589 821 1959 194 1254 16 743 389 320 269 594 1681 187 158 589 478 389 509 140 490 5 263 70 212 124 254 693 253 167 821 389 612 899 193 741 4 307 165 261 188 293 722 539 213 1959 509 899 1393 217 1325 28 662 278 284 265 491 1480 106 76 194 140 193 217 193 207 7 163 49 97 89 103 422 356 248 1254 490 741 1325 207 787 8 390 197 278 276 406 1051 Totalt EU(15) 3517 2368 1 U 16 4561 CÛ15 10542 2256 8014 EFTA och öst-europeis Övriga världen 127 3 15 110 15 24 430 226 26 36 15 19 188 6 24 333 2 34 82 3 12 219 15 21 29 5 16 5 4 28 7 8 16 10 5 4 5 5 10 157 8 0 3 254 203 743 263 307 662 163 390 10 357 78 138 194 266 888 69 48 389 70 165 278 49 197 5 78 103 37 62 63 201 154 90 320 212 261 284 97 278 4 138 37 188 106 131 317 109 84 269 124 188 265 89 276 5 194 62 106 182 208 352 161 152 594 254 293 491 103 406 5 266 63 131 208 272 629 415 344 3517 2368 1681 11116 693 722 4561 6015 1480 10542 422 1051 10 888 201 317 352 629 2256 8014 157 4916 1814 2617 2513 4028 1235 10440 127 110 430 226 188 333 82 219 8 226 54 83 92 139 370 4916 1814 2617 2513 4028 10440 74874 2687 226 5 39 54 6 17 83 7 15 92 6 15 139 9 27 370 2687 35 96 153 397 2Ä4; i la. 3 15 26 15 6 2 3 15 0 5 6 7 6 9 35 153 a n -22 15 24 36 19 24 34 12 21 3 39 17 15 15 27 96 3662 2517 11608 4821 6233 10911 2353 8269 168 5186 1891 2722 2626 4203 10941 397 78111 12 2986 42 fc> 203 497 TOTALT GEN 3662 2517 11608 4821 6233 10911 2353 8269 168 5186 1891 2722 2626 4203 10941 78111 2986 203 497 81797 (1) Undertecknade kontrakt under 1995 (Programmen Transport, Konkurrensstöd, Fusion, Jordbruk GD VI och GD XTV, INCO GD UJ och GD XE1 Konkurrensstöd = n/a) (2) Summan av samarbetsförbindelser i varje projekt (3) EFTA : Island - Lichtenstein - Norge - Island (4) Central- och östeuropeiska länder: Albanien - Bulgarien - Estland - Lettland - Litauen - Polen - Rumänien - Slovenien - Slovakien - Tjeckien n/a = inte tillgänglig XIIA1,1S7TABSV JCLS, 19/08/96,16:33 FoTU-verksamhet under 1996: Arbetsprogram 1996 - Särskilda program (4:e RP+Eurate»m:s RP) Tabell 8 Kalender för ansökningsomgångar och urvalsförfarande: Budget Nft&tB jo» rärsMI&i program <4:« BP+ Ewatoïa;s IU?> «(à <n»r*&3i tmm »t Datorn <idb £GT-ref. f&r «»Rwwtaa att Frfiffij*Ëtte*P ! • •: WÈÊSÈÈÈÊÊÊÊÈ Mm* fdertec $m iHiii B ^ ^ H H V W M ^ i i ^ ^ ^ l ^ H N i i P W ^ É ^ ^ W ^ W P ^ ^ W ^ ^W Handikappade och äldre personer, hälsa, forskning, utbildning och vidareutbildning, språkvetenskap Samtliga områden (telematik för sysselsättning och forbättring av levnadsvillkoren, kunskapsspridning, offentliga tjänster) Integrerade applikationer för numeriska center Öppen rullande infordran för stödåtgärder till programmet Samtliga områden (numeriska interaktiva multimediatjänster, fotonteknik, höghastighetsnät, privatkommunikation, intelligens i nätverk, kvalitet, säkerhet och tillförlitlighet, horisontell verksamhet Mjukvaruteknik, teknik avsedd för komponenter och delsystem, multimediasystem, öppna mikroprocessorbaserade system, teknik avsedd för företagsprocesser, samordning i tillverkningen n/a n/a n/a n/a 15/09/95 C 240 16/12/96 16/12/96 15/09/95 C240 15/09/1995 C 240 15/01/96 02/96-03/96 05/96-06/96 09/9 24 15/03/97 04/97-05/97 07/97-09/97 01/98 15/02/1997 (etapp 1) 15/06/97 ca. var 3 :e månad 02/97-03/97 06/97-07/97 10/97-11/97 01/98 1/03/96 03/96-04/96 04/96-05/96 1/07'96 5,0 120 15/03/1996 C 75 15/03/96 15/09/96 15/09/96 16/04/1996 (etapp 1) 19/06/1996 15/10/1996 (etapp 1) 15/12/1996 07/96-08/96 09/96-11/96 10/96 35 1997 1997 1997 Produktion, material och införande av nya produkter, transportmedel (förutom flygteknik) 15/12/95 C 337 "Öppen ansökningsomgång" 17/04/96 10/96 11/96 11/96 Samtliga områden (åtgärder för europeiska kvalitetsprodukter, forskning kring standards och teknikstöd till handeln, mätmetoder i samhällets tjänst 15/06/95 C 148 "Öppen ansökningsomgång" 15/11/95 06/96-10/96 06/96-10/96 09/96 Rymdteknik tillämpad på övervakningen och forskningen inom miljö, forskning kring pilotmetoder och • projekt Rymdteknik tillämpad på övervakningen och forskningen inom miljö, forskning och utveckling angående eventuella framtida operativa verksamheter Rymdteknik tillämpad på övervakningen och forskningen inom miljö, Inforrnationscentrum för [jordobservationer 15/06/1995 C 148 17/10/95 C 271 15/03/97 C 75 öppen ansökningsomgång" öppen ansökningsomgång" öppen ansökningsomgång" 15/09/95 10/95-01/96 02-05/96 15/12/95 02/96-05/96 07-09/96 15/06/97 07/97-09/97 09-11/97 05/96 08/96 11/97 400 51,6 12,7 4,2 18 XIIA,157TABSV. XLS,19/08/96,16:59 FoTU-verksamhet under 1996: Arbetsprogram 1996 - Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) Tabell 8 Kalender för ansökningsomgångar och urvalsförfarande; Budget Barn» pk $mMUU pmgwm <4t« BF+ Eitratoso ÄP) ö&fmxkdmlwm ar^ètsprogrAîBotÈf »OX-rtf lar fôr siaå sch medeästera förelag) ààtvtmfàt fersEag förslag {|!érfcd) Forskning kring naturmiljö, miljöns kvalitet och den globala förändringen, miljöteknik, rymdteknik tillämpad på övervakningen av jorden, mänskliga dimensioner på förändringen av miljön 17/09/96 "öppen ansökningsomgång" 16/01/97 02/97-05/97 06-11/97 1 09/97 Utbildingsstipendier Havsforskning, strategisk marirrforskning, stödinhiativ Stödinitiativ Havsforskning (forskning kring marina system, extrem marin miljö, forskning kring de regionala haven) strategisk marinforskning, marin teknik Utbildingsstipendier 15/12/1995 C357 15/12/1994 C 357 15/03/1996 C 75 16/04/96 C 110 15/12/1995 C 337 "Öppen ansökninsomgång" Undersökning av genomer (forskning kring funktioner, komparativa undersökningar), plantors molekulära och cellbiologi, genetisk somatisk terapi, immunologiska ämnen, relationen struktur/funktion, biologi/elektronik, prenormativ forskning 15/09/1995 C 240 15/09/1995 C240 Farmaceutisk in vitro toxikologi, bioteknik för miljön, infrastrukturer, horisontell verksamhet Farmaceutisk forskning biomcdivinsk vetenskap och teknik, hjärnforskning, mänskliga genomer, AIDS, tuberkulos och andra smittosamma sjukdomar, demonstrationsprojekt BIOMED 2 - tredje ansökninsomgång 15/06/96 15/03/96 C 75 ännu inte publicerat 20/03/96 20/08/96 15/03/95 15/06/95 04/96/11/96 05/96-02/97 07/96-12/96 2,4 09/95-11/95 09/95-11/95 03/96-04/96 01/96-04/96 1/01/96 1/04/96 36,3 38 17/06/96 06/96-08/96 07/96-01/97 08/96-06/97 4 15/10/96 11/96-03/97 20/03/96 20/08/96 10/01/96 15/10/96 04/96-11/96 05/96-02/97 2. 3 15/03/96 - 31/05/96 07/01/97- 31/03/97 01/06/96- 15/09/96 01/04/97- 15/07/97 15/09/96 233,6 15/07/97 134. 00 17/06/96 9/96-12/96 15/02/97 31/03/97 17/12/96 03/97-07/97 30/07/97 15/10/97 - - XIIA,157TABSV. XLS,19/08/96,17:01 FoTU-verksamhet under 1996: Arbetsprogram 1996 - Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) Tabell 8 Kalender för ansökningsomgångar och urvalsförfarande: Budget Narrm på «är&ild* program $l;e RP+ Euratom:* RP) ocfe ojarâden in&nt arbetiwprôgraiafittet BQ$«e& för »BBto4anatt t«toaik(irtg*r4er fôrsœàûcfc Ökning i skala och förädlingsmetoder, optimerade avancerade teknologier och processer, generisk livsmedelsforskning FoU: samordnad produktion och förädlingskedjor, skogsbruk, landsbygdsutveckling, fiske och akvakultur, etiska, juridiska och sociala aspekter. Demonstration inom jordbruk, skogsbruk, landsbygdsutveckling, fiske och akvakultur 15/06/1995 C 148 15/12/95 C 337 Samordnad produktion och förädlingskedjor, ökning i skala och förädlingsmetoder, generisk forskning och avancerad teknik för näringsrika ämnen, jordbruk, skogsbruk, landsbygdsutveckling, fiske och akvakultur Tilläggsanmodan som inriktas på förnyelsebara energikällor (särskilda ämnen inom området fotovoltaisk solenergi, vindenergi och energi från biomassa) 16/01/96 C ll Små och medelstora företag: Belöningar för genomförbarhet Anmodan om intresseanmälan för experter Thermie typ A Thermie typ B ^fcsdM*fl^î^a^feci^lfe»fe4 Strategisk forskning, järnvägstransport, integrerade transportkedjor, flygtransport, stadstransport, maritim transport, vägtransport Strategisk forskning, järnvägstransport, integrerade transportkedjor, flygtransport, stadstransport, maritim transport, vägtransport XI!A,157TABSV. XLS,19/08/96,17:01 15/06/95 95/C 148/16 15/09/95 15/12/94 15/12/95 C 337 15/12/95 C 337 15/12/96 IMsfrist/ wakmmb försteg 15/09/95 Mar-96 15/03/96 15/12/94 C 357 15/06/95 C 148 15/06/95 C 148 Urv«lslörfaraBde (period) l^fïiasf^i^* ^rfersÄfie (perîo# 16/09/95 - 12/03/96 16/03/96 - 15/09/96 16/10/95 - 29/02/96 01/02/96- 30/04/96 15/06/96- 15/09/96 13/03/96 - 30/06/96 16/09/96 - 30/11/96 01/03/96 - 30/04/96 01/05/96 - 30/06/96 16/09/96 - 30/11/96 14/05/96 14/05/96 05/96-09/96 9/96-11/96 15/12/94 94/C 357/11 01/96-03/1996 04 /96-05/96 2/06/98 06/96-08/1996 15/12/94 1/02/96 17/12/97 03/96- 07/96 03/96- 08/96 09/96-10/96 09/96-10/96 1M4 budget l&tttfc «Ä*ert€<i (dattti 1/06 J 50,5 1/12/96 110. 00 1/06/96 1,2 1/08/96 1/12*96 01/97 06. 96 11/96 11/96 1. -7 5. 00 25,3 0,5 105 26 46,7 205,2 28/02/96 03/96-06/96 07/96-08/96 09/96 15/12/95 C 337 15/03/96 04/96-05/96 07/96-11/96 10/96 15/03/97 FoTU-verksamhet under 1996: Arbetsprogram 1996 - Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) Tabell 8 Kalender för ansökningsomgångar och urvalsförfarande: Budget Nanm på särskilda program |4;e BF* Etfratora :s KJ*> ech «fflraden ïneRi arfietsprogrwaHiet ; Jhttar» odi \ BOIVMEL för FraiHjattdé av i i«aSïûfc<atetrâeF f. fôrsîag UrvaïsfBrfaraçée {ftëFffrâ) (period) Vägval av vetenskaplig och teknisk verksamhet, forskning inom utbildning och viclareutbildning, forskning kring social integration och utestängdhet (endast vissa delområden) 15/06/1996 - 15/10/96 01/97 03/97 05/97 Utvecklingsländer (GD XII) Stipendier Japan, Korea (GD XII) Utvecklingsländer (GD XII) Samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna (GD XII) Vidareutbildning: stipendier Japan, tiUverkningsteknik Utvecklingsländer (GD Hl) Samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna (GD XIII) Utvecklingsländer (GD XIII) Samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna (GD XVI) Sprlåft^^&i^tH*«Ji^ä4r€stt«ateö Regional verksamhet (med GD XVI) Stimulering av allmänhetens medvetenhet Stirnulering av ledningsteknik inom innovation Nätverket OPET - Organisation för främjande av energiteknik Europeiska nätverk och tjänster för överföring av tekniskt kunnande och innovationsstöd Finansiell verksamhet Projekt för överföring av tekniskt kunnande, granskningsprojekt Europeiska nätverk och tjänster för överföring av tekniskt kunnande och innovationsstöd XIIA,157TABSV. XLS,19/08/96,17:11 C 64 15/02/1995 C 38 15/03/1996 C 75 17/10/95 C 27 15/02/95 C 38 15/03/1996 C 75 17/10/95 C 27 15/03/1996 C 75 17/10/95 C 27 15/09/95 15/09/95 15/12/95 15/12/95 15/12/95 15/06/96 15/09/96 15/12/96 tm (mtm) 35 47,2 4,2 6/09/95 10/95-03/97 15/03/96-15/05/96 06/96-07/96 1/03/96 12/09/96 29/02/96 1/03/96 15/12/95 15/12/95 15/03/96 15/03/96 15/03/96 16/09/96 16/09/96 15/12/96 16/03/96 18/09/97 17/04/96 - 06/07/96 15/10/96- 02/97 15/03/96- 15/04/96 17/04/96- 06/07/96 15/03/96- 15/04/96 15/03/96- 15/04/96 1/96 - 3/96 1/96 - 3/96 4/96 - 6/96 4/96 - 6/96 4/96 - 6/96 10/96 -12/96 10/96 -12/96 1/97 - 4/97 N. A. N. A. 1/09/96 1/09/96 15/11/96-15/05/97 07/97 09/96-10/96 10/96-11/96 31,7 1/09/96 1/09/96 09/96-10/96 10/96-11/96 09/96-10/96 10/96-11/96 03/96 03/96 06/96 06/96 06/96 12/96 12/96 12/96 N. A. • N. A. 04/96 04/96 07/96 07/96 07/96 01/97 01/97 05/97 N. A N. A. 6 2 9 4,4 3 - 1 - N. A. | N. A. FoTU-verksamhet under 1996: Arbetsprogram 1996 - Särskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) Tabell 8 Kalender för ansökningsomgångar och urvalsförfarande: Budget N»ÏRO p» $$rdä!4ii pmgmm <4:e RP+ Euratora;* jRP) o<& område» tm?nt arbet^rogrammet BaÉttttnidb l&T«re£f5r iafasaaiametf fötsiag Främjande «v tefcwfc{lttgär<fer JBttsdetetera företag); Tîésfriit/ Senaste anJvOBKrt- ; datorn for ; försfag Nätverk för forskare Stipendier för vidareutbildning inom forskning Tillgång till storskaliga projekt Eurokonferenser, sommarskolor och kurser i praktisk vidareutbildning 17/01/95 16/09/96 15/06/95 15/09/95 15/03/96 16/09/96 16/09/96 15/12/95 17/06/96 16/12/96 15/06/95 3/02/97 15/09/95 15/12/95 17/06/96 16/12/96 16/12/96 1/04/96 30/09/96 1/04/97 Fitf*aïHi(inês~ target : - - - - - 05/96 08/96 12/96 151,3 84,9 11,1 12,8 {periwl} 15/02/96 09/97 29/02/96 05/96 12/96 05/97 05/97 06/96 03/97 06/97 VIIA I C T T A Q C U YI C IQ/flQ/QC 17"11 FoTU-verksamheter under 1995: Sirskilda program (4:e RP+Euratom:s RP) - Nya projekt - Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar Samtliga nya projekt (antal och belopp) klassificerade efter projektens kontraktsvärde Tabell 9 EU-bidrag m e c ij 0<=0,1(1) 0,1<=0,25 0,25<=O,S 0,5<=0,75 0,75<=1,0 1. 0<=1,5 1,5<=2 2,0<=10 Antal projekt! Projekt belopp! 227 10,00 105 17,16 "Î69 64,01 158 99,04 141 122,45 220 261,14 159 256,50 637,33 N a mn på särskilda p r o g r am E 'Telematik I^ •Kommunikationsteknik Informationsteknik Industri- och materialteknik Standarder - Mätning och provning [Miljö och klimat fHavsforskning och marin teknik •Bioteknik •Biomedicin och hälsa •Jordbruk och fiske |Icke-nukleär energi [Transport Målinriktad socioekonomisk forskning 'Internationellt samarbete Spridning och bästa utnyttjande av resultat Utbildning och rörlighet för forskare Vetenskapligt konkurrensstöd gSäkerhet och kämkranssäkerhet Kontrollerad termisk kärnfusion Forskning totalt Antal projekt! Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbeloppl Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Antal projekt Projektbelopp Medelbidrag 182 220,85 109,00 208,10 225,001 379,34 226 191,77 24 16,32 22,27 6,23 41 62,15 1,21 1,91 1,69 0,85 0,68 4,45 2,08 1,52 321 0,73 23,46 1131 1073 155 172,45 41 64,58 33 16,26 1501 30 90! 63,39 1341 20,08g 681 55H 1811 251,51 1812 1911,05 0,95 1565 mecn = 1 0 0% 1,11 1,58 0,00 0,49 0,20 0,70 0,15 0,81 1,39 1,05 (1) Det totala bidraget för ett projekt är mindre eller lika med 0,1 miljoner ecu (2) Fördelning finns inte tillgänglig för programmen Transport, Spridning och bästa utnyttjande av resultat, Fusion X!IA,157TABSV. XLS,16/08/96,9:38 Kumulationskurva 100% 1 0% 2 0% 3 0% 4 0% 5 0% 6 0% 7 0% 8 0% 9 0% 1 0 0% 1440 p r o j e k t = 1 0 0% 50% av projekten tar 15% av krediterna i anspråk 80% av projekten tar 50% av krediterna i anspråk FINANSIERING FRÄN FJÄRDE RAMPROGRAMMET OCH EURATOM:S RAMPROGRAM Belopp (ökade med 6,5 %) uttryckta i mecu och fördelade 4:e ramprogrammet Beslut nr 1110/95/EG, 616/96/EG VDK GFC Stöd VT Ramprogram Beslut nr 94/268/Euratom, 94/253/Euratom VDK GFC Tabell 10 TOTAL FÖRSTA VERKSAMHETSOMRÅDET ïnfoimations-och kommunikationsteknik 3 604 11,5 10,5 3 626 |i 1. Telematik 1 i 2. Kommunikationsteknik ,„ - , , 898 671 3. Informationsteknik Industriell teknik 2 035 11,5 10,5 1 906 208,5 10,5 4. Industri-och materialteknik 1 722 96 5. Mätning och provning Miljö 6. Miljö och klimat 184 112,5 10,5 809,5 313 566,5 313 27,5 27,5 7. Havsforskning och marin teknik 243 Biovetenskap och bioteknik 1 592,5 50 31,5 31,5 16 16 8. Bioteknik 9. Biomedicin och hälsa 10. Jordbruk och fiske Energi 11. Icke-nukleär energi 12. Säkerhet id kärnklyvning J 13. Kontrollerad termisk kärnfusion Transport Målinriktad socioekonomisk forskning ANDRA VERKSAMHETSOMRÅDET Samarbete med tredje land och internationella organisationer 588 358 646,5 1 030 1 030 256 112 575 312 50 21 21 35 TREDJE VERKSAMHETSOMRÅDET Spridning och bästa utnyttjande av resultat FJÄRDE VERKSAMHETSOMRÅDET j Vidareutbildning och rörlighet för forskare 792 898 671 2 057 1 818 307 907 243 588 358 728 2 125 1 150 1 674 1 016,5 319,5 2 403 170,5 270,5 846 49 1 067 441 895 256 147 575 352 792 j TOTALT MAXB8ELOPP TOTALT L. 10 989 639 136 1 016,5 319,5 11 764 1 336 13 100 Utveckling av gemenskapens åtaganden inom forskning Tabell 11 Perioden 1984-1998 (gällande priser) 91 92 93 94 95 96 97 98 TOTALT Situationen den 8. 05. 1996 AR 84 85 86 87 88 89 Ramprogram 1984-1987 593,0 735,0 874,0 701,8 260,8 101,1 90 4,9 Ramprogram 1987-1991 Ramprogram 1990-1994 Tilläggsanslag Ramprogram 1990-1994 188,1 810,6 1241,3 1596,9 1270,7 230,9 14,8 3,9 296,0 2160,5 1929,5 1264,7 150,0 750,0 0,2 1,0 Ramprogram 1994-1998 (x) FTD-PROGRAM Kompletterande åtgärder 593,0 735,0 874,0 889,9 1071,4 1342,4 1601,8 1566,7 2391,4 2094,3 2018,6 3018,7 3183,1 3450,0 49,4 56,6 69,8 113,1 168,8 308,4 440,2 571,8 2,1 0,0 3017,5 3183,1 3450,0 3449,4 3449,4 FTD+kompletterande åtgärder 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 1412,2 1714,9 1735,5 2699,8 2534,5 2590,4 3020,8 3183,1 3450,0 3449,4 SPRINT EKSG 80% av THERMIE Total forskning (1) 16,0 17,5 36,0 16,0 17,5 17,0 17,5 118,4 128,9 17,5 139,2 17,5 145,6 3270,6 5357,4 5651,7 900,0 13100,0 28279,7 1780,2 30059,9 49,0 87,5 568,1 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 1412,2 1784,4 1887,4 2863,2 2691,2 2753,5 3020,8 3183,1 3450,0 3449,4 30764,5 l i 4269,3 1 1 1 1 7151 i i i l l l l i l 11980 EG-budget (gällande priser) Total forskning i % budget 28905 2,1 29925 2,5 35842 | 38392 2,4 2,4 J 43080 2,6 42569 3,3 45057 4,0 56111 3,4 61232 4,7 67760 4,0 65929 4,2 78432 3,9 % med bidrag över 700 mecu 1 (*) Beloppen för ramprogrammen under 1984-1998 är de som återfinns i gemenskapens förslag efter EU:s utvidgning. (1) FoTU+Thermie+EKSG+Sprint+kompletterande åtgärder 15857 85094 3,7 3,9 91861 1 3,8 J 97069 3,6 4,1 | 3,9 XIIA3,157TABSV. XLS,16/08/96,9:41 Utvecldiiig av gemenskapens åtaganden inom forskning Tabell 12 Perioden 1984-1998 (fast pris 1992) 91 92 93 94 95 96 97 98 TOTALT Situationen den 8. 0 5. 19 96 AR 84 85 86 87 88 89 848,4 991,9 1139,5 886,1 317,7 117,1 90 5,4 237,5 987,3 1438,4 1770,4 1339,0 230,9 14,6 3,8 311,9 2160,5 1901,0 1223,1 147,8 725,3 0,2 1,0 848,4 991,9 1139,5 1123,6 1305,0 1555,5 1775,8 1650,9 2391,4 2063,4 1952,2 2886,0 2966,5 3153,6 3077,1 62,4 68,9 80,9 125,4 177,9 308,4 433,7 553,0 2,0 0,0 2884,8 2966,5 3153,6 3077,1 iFTD+kompletterande åtgärder 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636,4 1901,2 1828,8 2699,8 2497,1 2505,2 2888,0 2966,5 3153,6 3077,1 Ramprogram 1984-1987 Ramprogram 1987-1991 Ramprogram 1990-1994 Tilläggsanslag RP 1990-1994 Ramprogram 1994-1998 (x) FoU-PROGRAM if^i'iipletterande åtgärder SPRINT EKSG 80% av THERMIE Total forskning (1) 17,7 19,4 39,9 16,9 18,4 17,0 17,5 124,8 128,9 17,2 137,1 16,9 140,8 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636,4 1978,2 1988,9 2863,2 2651,4 2662,9 2888,0 2966,5 3153,6 3077,1 31405,9 l i 5539,7 8163 ' 12145 X 14748 4306,1 6022,1 5597,5 873,1 12082,0 28880,8 1812,6 30693,4 51,6 89,4 571,5 EG-BUDGET (fast pris 1992) 41352 40385 46730 48475 52473 49327 49952 59126 61232 66759 63761 74983 79305 83968 86591 Totalt forskning i % budget 2,1 2,5 2,4 2,4 2,6 3,3 4,0 3,4 Deflationsfaktorer (**) 0,699 0,741 0,767 0,792 0,821 0,863 0,902 0,949 Årlig inflation i % 6,0 3,5 3,3 3,6 5,1 4,5 5,2 % med bidrag över 700 mecu 4,7 1,000 3,5 4,0 1,015 1,5 4,2 3,9 3,7 3,8 3,6 1,034 1,046 1,073 1,094 1,121 1,9 1,2 2,6 3,9 2,0 4,1 2,5 3,9 (*) Beloppen för ramprogrammen under 1984-1998 är de som återfinns i gemenskapens förslag efter EU:s utvidgning. (**) Den använda deflationen från och med 1995 inbegriper unionens utvidgning från 12 till 15 medlemsländer (KOM(96) 65). (1) FoTU+Thermie+EKSG+Sprint+kompletterande åtgärder ers X!IA3,157TABSV. XLS,20/08/96,9:2l ZJ-f Lista över huvudsakliga akronvmer eller använda fflrkortningar ACTS AIR Avancerad kommunikationsteknik och kommunikationstjänster Jordbruk och agroindustri, inkluderande fiske ALTENER Särskilt program för utveckling av förnyelsebara energikällor APAS Förberedande, kompletterande och uppföljningsåtgärder AVICENNE Forskningsinitiativ i syfte att främja samarbete mellan EU och Medelhavsländerna AVS BCR BIOMED BRIDGE Afrika, Västindien och Stilla havsområdet Bureau communautaire de référence (gemenskapens referensbyrå) Särskilt program inom biomedicin och hälsa Forskning inom bioteknik för nyskapande, utveckling och tillväxt i Europa (särskilt program inom det tredje ramprogrammet) BRITE-EURAM Särskilt program inom forskning och teknisk utveckling inom områdena industriell teknik och tillämpningar av avancerade material (särskilt FTD-program) CAP CCPF Gemensamma jordbrukspolitiken Konsultativa kommittén för programmet fusion CEN-Cenelec Standardiseringskommittén / Elektriska standardiseringskommittén CERN Europeiska kärnforskningsorganisationen COPERNICUS Vetenskapligt och tekniskt samarbete med länderna i Central- och Östeuropa CORDIS Gemenskapens informationstjänst kring forskning och utveckling COST COSU CPST Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknisk forskning Samarbete med Sovjetunionen inom området säkerhet vid kärnklyvning Vetenskapliga och tekniska kommittén (OECD) CRAFT Gemensamma forskningsåtgärder för teknik CREST eller KVTF Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (agerar som rådgivare till CÖE EBML ECE ECHO EES EFTA EG EGT EKSG kommissionen) Länderna i Central- och Östeuropa Europeiska molekylärbiologiska laboratoriet Ekonomiska kommissionen för Europa inom Förenta Nationerna European Commission Host Organisation (gemenskapens databasvärd) Europeiska ekonomiska samarbetsområdet Europeiska frihandelsområdet Europeiska gemenskapen Europeiska gemenskapernas officiella tidning Europeiska kol- och stålunionen ENRICH European Network for Research in Global Change (Europeiskt nätverk fr forskning i ESA ESF SPRIT ESTA ETAN ETSI EU global förändring) Europeiska rymdorganisationen Europeiska vetenskapsstiftelsen Strategiskt forskningsprogram inom området informationsteknik Europeiska församlingen för vetenskap och teknik Europeiskt nätverk för teknisk utvärdering Institutet för telekommunikationsstandarder Europeiska unionen EURATOM Europeiska atomenergigemenskapen EUREKA EURET European Research Coordination Agency (Europeiska organisationen för samordning av forskning) Särskilt program för forskning på transportområdet (särskilt forskningsprogram inom det FTD GFC HCM HFSP IEA IMS INCO INTAS andra ramprogrammet) Forskning och teknisk utveckling och demonstrationsprojekt Gemensamma forskningscentret Mänskliga resurser och personers rörlighet (särskilt program inom det tredje ramprogrammet) Human Frontier Science Programme (Mänskligt gränsvetenskapsprogram) Internationella energiorganet Intelligenta tillverkningssystem Samarbete inom forskning och teknik med tredje land och internationella organisationer (andra verksamhetsområdet inom det fjärde ramprogrammet) Internationell sammanslutning för främjande av samarbete med forskare från de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen IRDAC Kommissionens rådgivande kommitté för industriell forskning och utveckling IPTS ISC ISTC IT ITER Institutet för vetenskapliga och tekniska prognoser (GFC, Sevilla) Internationellt vetenskapligt samarbete Internationella centret för forskning och teknik (Moskva) Informationsteknik Internationella termonukleära experimentreaktorn ITER-EDA Teknisk undersökningsverksamhet inom ITER JET JOULE KVTF MAST Europeiska kärnfusionsprojektet Särskilt program inom forskning och teknisk utveckling inom energiområdet - icke nukleär energi och rationell energianvändning Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning Havsforskning och marin teknik (särskilt FTD-program) MEDA Kompletterande åtgärder till reformer av ekonomiska och sociala strukturer i Medelhavsländerna MERCOSUR Frihandelsområde i Sydamerika NAFTA Nordamerikanska frihandelsområdet OSS OECD OPET PED PHARE SME RACE RP RIS RITTS RSEF SAVE SPRINT STD TACIS Nya oberoende staters samvälde i före detta Sovjetunionen Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling Organisation för främjande av energiteknik Utvecklingsländer Initiativ av Europeiska unionen som stödjer utvecklingen i Central- och Östeuropa Små och medelstora företag Särskilt FTD-program om spjutspetsteknik inom området telekommunikationer i Europa Ramprogram Regional Innovation Strategies (Regionala nyskapande strategier) Regional Innovation and Technology Transfer Strategies and Infrastructures (Regionala strategier för nyskapande och överföring av tekniskt kunnande samt dess infrastrukturer) Målinriktat socioekonomiskt forskningsprogram (särskilt FTD-program inom det fjärde ramprogrammet) Särskilt åtgärdsprogram för kraftfull energieffektivitet Strategiskt program för nyskapande och överföring av tekniskt kunnande Vetenskap och teknik i utvecklingens tjänst Tekniskt stödprogram till de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen TELEMAN Fjärrstyrning i farliga nukleära och störda miljöer THERMIE Program för främjande av nyskapande energiteknik TIDE TMR Telematik för integrering av handikappade och äldre personer Vidareutbildning och rörlighet för forskare VALUE Bekräftelse och användning av forskningsresultat för Europa VDK WTO Verksamhetsområden med delat kostnadsansvar Världshandelsorganisationen Ao o ISSN 1024-4506 KOM(96) 437 slutlig DOKUMENT SV 15 Katalognummer : CB-CO-96-439-SV-C ISBN 92-78-08609-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg