title: A Tanács 96/62/EK irányelve (1996. szeptember 27.) a környezeti levegő minőségének vizsgálatáról és ellenőrzéséről

text: 15/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 95 31996L0062 L 296/55 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1996. 11. 21. A TANÁCS 96/62/EK IRÁNYELVE (1996. szeptember 27. ) a környezeti levegő minőségének vizsgálatáról és ellenőrzéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 130s. cikke (1) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189c. cikkében megállapított eljárásnak megfelelő- en (3), mivel az 1992-ben elfogadott környezetvédelemmel foglalkozó ötödik cselekvési program, amelynek az általános koncepcióját a Tanács és a tagállamok kormányának képviselői a Tanács kereté- ben ülésezve, az 1993. február 1-i 93/C 138/01-es állásfoglalá- sukban (4) hagyták jóvá, módosításokat helyeztek kilátásba a légszennyező-anyagokra vonatkozó meglévő törvényes szabályo- záshoz; mivel az említett program hosszú távú levegőminőségi célok kitűzését javasolja; mivel el kell kerülni, meg kell előzni vagy csökkenteni kell a káros légszennyező-anyagok koncentrációját mind a környezet egésze, mind pedig az emberi egészség védelme érdekében, és ezért határ- értékeket és/vagy küszöbértékeket kell meghatározni a környezeti légszennyezési szintekhez; és az éghajlat ezen irányelv összefüggésében vizsgált, különböző szennyező anyagok tevékenységére gyakorolt hatásának elemzé- sére; mivel a környezeti levegő minőségét a határértékekkel és/vagy a riasztási küszöbértékekkel, valamint ózon esetében a célértékek- kel és/vagy a határértékekkel összevetve kell értékelni a légszen- nyezés hatásának kitett lakosság és az ökoszisztéma nagyságának figyelembe vételével; mivel a tagállamokban végrehajtott mérések alapján elvégzett kör- nyezeti levegőminőség-vizsgálat összehasonlíthatósága érdekében meg kell határozni a mintavételi pontok helyét, számát és a vég- rehajtott mérések referenciamódszereit a riasztási küszöbérték- hez, határértékhez és célértékhez szükséges értékek meghatáro- zása érdekében; mivel a környezeti levegő minőségének becsléséhez a közvetlen mérés mellett más módszerek használatának lehetővé tételére meg kell határozni e módszerek használati- és szükséges pontos- sági kritériumait; mivel ezen irányelv értelmében meghatározott általános intézke- déseket ki kell egészíteni más, az egyes tárgyalt anyagokhoz kap- csolódó speciális intézkedésekkel; mivel e speciális intézkedéseket a lehető leghamarabb el kell fogadni ezen irányelv általános céljának teljesítése érdekében; mivel az ózon speciális képződési mechanizmusát figyelembe kell venni, ezeket a határértékeket és riasztási küszöbértékeket esetle- gesen a célértékekkel kell kiegészíteni vagy helyettesíteni; mivel előzetesen szennyező anyagok koncentrációjáról reprezen- tatív adatokat kell gyűjteni; mivel mind a határértékeknek, riasztási küszöbértékeknek, vala- mint az ózon esetében a célértékeknek és/vagy a határértékeknek és a riasztási küszöbértékeknek a számszerű értékeit az e terüle- ten tevékenykedő nemzetközi tudományos csoportok által vég- zett vizsgálatok eredményeire kell alapozni; mivel mind a környezet egésze, mind pedig az emberi egészség védelme érdekében szükséges, hogy a tagállamok megfelelő intéz- kedéseket hajtsanak végre a határértékek túllépése esetén annak érdekében, hogy ezen értékek a meghatározott határidőn belül az előírt határértékek alá csökkenjenek; mivel a Bizottságnak vizsgálatokat kell végeznie a különböző szennyező anyagok vagy szennyező források együttes hatásának (1) HL C 216. , 1994. 8. 6. , 4. o. (2) HL C 110. , 1995. 5. 2. , 5. o. (3) Az Európai Parlament 1995. június 16-i véleménye (HL C 166. , 1995. 7. 3. , 173. o. ), a Tanács 1995. november 30-i közös álláspontja (HL C 59. , 1996. 2. 28. , 24. o. ) és az Európai Parlament 1996. május 22-i határozata (HL C 166. , 1996. 6. 10. , 63. o. ) (4) HL C 138. , 1993. 5. 17. , 1. o. mivel a tagállamok által megtett intézkedéseknek e jogszabály alkalmazásának időpontjától kezdve figyelembe kell venniük az ipari létesítmények működésére vonatkozó, az integrált szennye- zések megelőzésének és csökkentésének területére érvényes közösségi jogszabályokkal összhangban lévő rendeletek által meghatározott követelményeket; mivel e tevékenységek végrehajtásához és alkalmazásához idő szükséges, lehetséges, hogy a határértékekhez ideiglenes tűrésha- tárt is meg kell állapítani; 96 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/3. kötet mivel a tagállamokban létezhet olyan terület, ahol a szennyezési szint nagyobb, mint a határérték, de belül van a megengedett tűréshatáron; mivel az előírt időn belül a határértéket be kell tar- tani; irányelv (3) és az ózon által okozott levegőszennyezésről szóló 1992. szeptember 21-i 92/72/EGK tanácsi irányelv (4) által már tárgyalt anyagokkal kell először foglalkozni, mivel másik tagállamból származó jelentős mértékű szennyezés következtében a tagállamoknak tanácskozniuk kell egymással, ha a szennyező anyag szintje túllépi vagy valószínűleg túl fogja lépni a határérték tűréshatárral növelt értékét, vagy adott esetben a riasztási küszöbértéket; mivel azon riasztási küszöbérték meghatározása, amelynek elé- rése esetén óvintézkedéseket kell életbe léptetni, lehetővé teszi a szennyezési események emberi egészségre gyakorolt hatásának korlátozását; mivel azon övezetekben és agglomerációkban, amelyekben a szennyező anyag szintje a határértéket nem éri el, a tagállamok- nak a fenntartható fejlődéssel összhangban lévő legjobb minőségű környezeti levegő megtartására kell törekedniük; mivel a kapott adatok kezelésének és összehasonlításának meg- könnyítése érdekében az ilyen adatokat egységesített alakban kell eljuttatni a Bizottsághoz; ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Célkitűzések Ezen irányelv általános célja az alábbiakkal kapcsolatos közös stratégia alapelveinek meghatározása: – a Közösségben a környezeti levegő minőségére vonatkozó olyan célkitűzések meghatározása és létrehozása, amelyeket az emberi egészségre és a környezetre, mint egészre gyakorolt káros hatások elkerülésére, megelőzésére vagy csökkentésére terveztek, – a környezeti levegő minőségének vizsgálata a tagállamokban, közös módszerek és kritériumok alapján, mivel a környezeti levegő minőségének vizsgálata és kezelése szé- leskörű és átfogó politikájának végrehajtásának határozott műszaki és tudományos alapokon és a tagállamok közötti állandó véleménycserén kell alapulnia; – megfelelő információ beszerzése a környezeti levegő minősé- géről, és gondoskodni arról, hogy ez a nyilvánosság rendelke- zésére álljon, többek között riasztási küszöbértékek segítségé- vel, mivel el kell kerülni a tagállamok között átadandó információ mennyiségének szükségtelen növekedését; mivel ezen irányelv megvalósítása érdekében a Bizottság által gyűjtött információ hasznos az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (European Environment Agency, EEA) számára is, ezért azt a Bizottság a szá- mára továbbíthatja; mivel kívánatos lehet a környezeti levegő minőségének vizsgála- tához használt kritériumok, módszerek és az ezen irányelv értel- mében megadandó információ cseréjéhez szükséges intézkedé- seknek a tudományos és technikai fejlődéshez való igazítása; mivel az ennek érdekében szükséges munka végrehajtásának megkönnyítése érdekében ki kell dolgozni egy eljárást a tagálla- mok és a Bizottság közötti szoros együttműködés megvalósítá- sára egy bizottság keretein belül; mivel a tagállamok és az EEA közötti kölcsönös információcsere elősegítése érdekében a Bizottságnak – az EEA segítségnyújtása mellett – minden harmadik évben közzé kell tennie a Közösség- ben a környezeti levegő minőségéről szóló jelentését; irányértékekről mivel a kén-dioxidra és a lebegő porra vonatkozó levegőminőségi határértékekről és július 15-i 80/779/EGK tanácsi irányelv (1), a levegő ólomtartalmára vonat- kozó határértékről szóló 1982. december 3-i 82/884/EGK taná- csi irányelv (2), a nitrogén-dioxidra vonatkozó levegőminőségi előírásokról szóló 1985. március 7-i 85/203/EGK tanácsi szóló 1980. – a környezeti levegő minőségének fenntartása ott, ahol ez jónak tekinthető, és javítása más esetekben. 2. cikk Definíciók Ezen irányelv céljaira: 1. 2. 3. 4. 5. „környezeti levegő”: a troposzférán belüli szabadtéri levegő a munkahelyek kivételével; „szennyező anyag”: minden olyan anyag, amelyet közvetve vagy közvetlenül az ember vezet be a környezeti levegőbe, és valószínűleg káros hatással van az emberi egészségre és/vagy a környezet egészére; „szint”: a szennyező anyag koncentrációja a környezeti leve- gőben, vagy ennek a különböző felületeken való lerakódása adott időegység alatt; „vizsgálat”: a környezeti levegőben egy szennyező anyag szint- jének mérésére, számítására, előrejelzésére vagy becslésére használt minden módszer; „határérték”: tudományos ismeretek alapján az emberi egész- ségre és/vagy a környezetre, mint egészre gyakorolt káros (1) HL L 229. , 1980. 8. 30. , 30. o. A legutóbb a 91/692/EGK irányelvvel (HL L 377. , 1991. 12. 31. , 48. o. ) módosított irányelv. (3) HL L 87. , 1985. 3. 27. , 1. o. A legutóbb a 91/692/EGK irányelvvel (2) HL L 378. , 1982. 12. 31. , 15. o. A legutóbb a 91/692/EGK irányelv- módosított irányelv. vel módosított irányelv. (4) HL L 297. , 1992. 10. 13. , 1. o. 15/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 97 hatások elkerülésének, megelőzésének vagy csökkentésének céljából meghatározott szint, amelyet be kell tartani adott időtartamon belül, elérése után pedig nem szabad túllépni; 4. cikk A környezeti levegővel kapcsolatos határértékek és riasztási küszöbértékek megállapítása „célérték”: az emberi egészségre és/vagy a környezetre, mint egészre gyakorolt hosszabb távú káros hatások elkerülése cél- jából meghatározott szint, amit adott idő alatt kell elérni, ahol lehetséges; (1) A I. mellékletben felsorolt szennyező anyagok határértékének és az adott esettől függően a riasztási küszöbértékeknek a beállí- tásához a Bizottság javaslatokat nyújt be a Tanácsnak a következő menetrend szerint: 6. 7. 8. „riasztási küszöbérték”: olyan szint, amelyen túl már a rövid idejű expozíció is veszélyezteti az emberi egészséget, és amelynek elérésekor a tagállamoknak azonnal lépéseket kell tenniük az ezen irányelvben meghatározottak szerint; „tűréshatár”: a határértéknek az a százaléka, amellyel ez az érték túlléphető az ezen irányelvben meghatározott feltéte- lek között; 9. „övezet”: a tagállamok területének valamely általuk behatárolt része; 10. „agglomeráció”: olyan övezet, amelyben a lakosok száma 250 000 vagy annál több, vagy ahol 250 000 vagy ennél kevesebb, de a négyzetkilométerenkénti népsűrűség olyan magas, hogy a tagállamok indokoltnak tekintik a környezeti levegő minőségének vizsgálatát és ellenőrzését. 3. cikk Végrehajtás és felelősség Ezen irányelv céljainak megvalósítása érdekében a tagállamok kijelölik a megfelelő szinteken a következőkért felelős eljárni jogosult hatóságokat és szerveket: – ezen irányelv végrehajtása, – a környezeti levegő minőségének vizsgálata, – a mérőkészülékek (módszerek, berendezés, hálózatok, labora- tóriumok) jóváhagyása, – a mérőkészülékekkel történő mérés pontosságának biztosítása az e készülék által és az ezekre előírt pontosság fenntartásá- nak ellenőrzése, különösen az Európai Minőségbiztosítási Szabványok követelményeivel összhangban végrehajtott belső minőségellenőrzésekkel, – a vizsgálati módszerek elemzése, – 1996. december 31-énél nem később az 1–5-ös szennyező anyagok esetén, – ózon esetén a 92/72/EGK irányelv 8. cikkével összhangban, – 1997. december 31-énél nem később a 7–8-as szennyező anyagok esetén. – amint lehetséges, de mindenképpen 1999. december 31-e előtt a 9–13-as szennyező anyagok esetén. A határértékek, és – adott esetben – a riasztási küszöbértékek meghatározásakor figyelembe kell venni például a II. melléklet- ben meghatározott tényezőket. Ezek a javaslatok az ózonnal kapcsolatban figyelembe veszik e szennyező anyagok speciális képződési mechanizmusait, és ennek érdekében megtehetők a szükséges lépések a célértékek és/vagy a határértékek meghatározására. Az ózonra megállapított célérték túllépése esetén a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a célérték elérése érdekében tett intéz- kedésekről. Ezen információk alapján a Bizottság megítéli, hogy szükség van-e további intézkedésekre közösségi szinten, és ha ez szükségessé válik, javaslatokat nyújt be a Tanácsnak. Más szennyező anyagok esetében a Bizottság javaslatokat nyújt be a Tanácsnak a határértékek és az adott esettől függően a küszö- bértékek meghatározására, ha a tudomány fejlődése alapján és a III. mellékletben meghatározott kritérium figyelembevételével szükségesnek tűnik a Közösségen belül az ilyen szennyező anya- goknak az emberi egészségre és/vagy a környezetre, mint egészre gyakorolt káros hatásának elkerülése, megelőzése vagy csökken- tése. (2) A Bizottság felelős az érintett epidemiológiai és környezetvé- delmi területeken a legújabb tudományos kutatási adatok és a leg- újabb méréstani fejlődés figyelembe vételével azoknak az elemek- nek az újbóli vizsgálatáért, amelyeken az (1) bekezdésben említett határértékek és riasztási küszöbértékek alapulnak. (3) A határértékek és a riasztási küszöbértékek megállapítása után, megfelelő kritériumokat és módszereket kell meghatározni a következőkhöz: a) az (1) bekezdésben említett törvényes előírások követelmé- nyeinek végrehajtásához alkalmazandó mérés esetén: – a mintavételi pontok helye, – a mintavételi pontok minimális száma, – a mérési és a mintavételi referenciamódszerek; – a területükön a Bizottság által szervezett, a Közösség egészére kiterjedő minőségbiztosítási programok koordinálása. b) a környezeti levegő minőségének vizsgálatára szolgáló egyéb módszer használata esetén, különös tekintettel a modellezésre: A tagállamoknak a nyilvánosság rendelkezésére bocsátják az (1) bekezdésben említett információt, amikor átadják azt a Bizott- ságnak. – a modell térbeli felbontása és objektív vizsgálati módsze- rek, – referenciamódszerek a modellek felhasználásához. 98 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/3. kötet a kritériumokat egyes Ezeket szennyezőanyagok figyelembevételével kell meghatározni a vizs- gált övezetben a szennyezőanyagok szintjének vagy az agglome- ráció méretének megfelelően. és módszereket az (4) A határértékek meghatározásakor egy adott szennyező anyag tényleges szintjének és a környezeti levegő minőségének javítá- sára hozott intézkedések megvalósításához szükséges időnek a figyelembevételére a Tanács egy ideiglenes tűréshatárt is megálla- píthat a határértékhez. Ezt a tűréshatárt az egyes szennyező anyagokhoz meghatározott eljárásoknak megfelelően kell csökkenteni. A határértékek szint- jének csökkenése legkésőbb ezen értékek meghatározásakor, az egyes szennyező anyagokra megállapított időtartam végéig kell megtörténnie. (5) A szerződéssel összhangban a Tanács elfogadja az (1) bekez- désben előírt jogszabályokat és a (3) és (4) bekezdésben megha- tározott rendelkezéseket. (6) Amennyiben a tagállam az (5) bekezdésben említett rendel- kezésekben meghatározott intézkedéseknél szigorúbb intézkedé- seket tesz, tájékoztatja erről a Bizottságot. levegő minőségével (7) Amennyiben a tagállam az I. mellékletben nem említett vagy a Közösségben a környezeti foglalkozó közösségi rendelkezések körébe nem tartozó szennyező anyagok- hoz szándékozik határértékeket vagy riasztási küszöbértékeket meghatározni, erről megfelelő időben tájékoztatja a Bizottságot. A Bizottságnak megfelelő időben választ kell adnia arra a kér- désre, hogy szükséges-e közösségi szinten intézkedni a III. mel- lékletben meghatározott kritériumoknak megfelelően. – azokban az övezetekben, amelyekben az értékek a határérté- kek és a (3) bekezdésben ismertetett értékek között vannak, és – egyéb övezetekben, ahol az értékek túllépik a határértékeket. A környezeti levegő minőségével kapcsolatos megfelelő szintű információk biztosítására az előírt mérések kiegészíthetők model- lezési módszerekkel. (3) A mérések és a modellezési módszerek kombinációja is hasz- nálható a környezeti levegő minőségének vizsgálatára, amenny- iben az értékek bizonyos reprezentatív időtartam alatt egy, a határértéknél alacsonyabb szint alatt vannak, amit a 4. cikk (5) bekezdésében ismertetett rendelkezésnek megfelelően kell meg- határozni. (4) Amennyiben az értékek a 4. cikk (5) bekezdése rendelkezése- inek megfelelően megállapított szint alatt vannak, lehetőség lesz a modellezés vagy objektív becslési módszerek kizárólagos hasz- nálatára az értékek megállapításához. E rendelkezés nem érvényes az agglomerációkra olyan szennyező anyag esetében, amelyhez a riasztási küszöbértéket a 4. cikk (5) bekezdésében megadott rendelkezésnek megfelelően határozták meg. (5) Ahol a szennyező anyagokat mérni kell, a méréseket megha- tározott helyszíneken vagy folyamatosan, vagy véletlen mintavé- tellel kell végezni; elegendő számú mérést kell annak érdekében végezni, hogy az a megfigyelt értékek meghatározását lehetővé tegye. 7. cikk 5. cikk A környezeti levegő minőségének javítása Általános követelmények A környezeti levegő minőségének előzetes vizsgálata Azon tagállamok, amelyek nem rendelkeznek reprezentatív mérésekkel minden övezet és agglomeráció esetében a szennyező anyagok szintjeiről, reprezentatív méréseket, felméréseket vagy vizsgálatokat végeznek annak érdekében, hogy az adatok időben rendelkezésre álljanak a 4. cikk (1) bekezdésében említett követelmények megvalósításához. 6. cikk A környezeti levegő minőségének vizsgálata (1) A határértékek és riasztási küszöbértékek megállapítása után e cikkel összhangban értékelni kell a környezeti levegő minőségét a tagállamok teljes területén. (2) A 4. cikk (3) bekezdésében említett kritériummal összhang- ban és a 4. cikk (3) bekezdésében szereplő megfelelő szennyező anyagokra vonatkozóan, a mérés a következő övezetekben köte- lező: – a 2. cikk (10) bekezdésében meghatározott agglomerációkban, (1) A tagállamoknak megteszik a szükséges intézkedéseket a határértékek betartásának biztosítására. (2) Az ezen irányelv céljainak elérése érdekében tett intézkedé- sek: a) a levegő, víz és talaj védelméhez integrált megközelítést kell, hogy alkalmazzák; b) nem sérthetik meg a munkavállalók egészségének és bizton- ságának munkahelyi védelmére hozott közösségi jogszabályo- kat; c) nem lehetnek jelentős mértékű negatív hatással más tagálla- mok környezetére. (3) A tagállamok cselekvési tervet dolgoznak ki, amelyben ismer- tetik a rövid távon meghozandó intézkedéseket, azokon a terüle- teken, ahol fennáll a határérték és/vagy a riasztási küszöbérték túllépésének veszélye, a veszély, valamint az ilyen esemény idő- tartamának csökkentése érdekében. Az egyes esetektől függően az ilyen tervek előírhatnak intézkedéseket az olyan tevékenységek – ide tartozik a gépjárműforgalom is – szabályozására, és amenny- iben szükséges, felfüggesztésére, amelyek hozzájárulnak a határ- értékek túllépéséhez. 15/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 99 8. cikk 10. cikk Intézkedések a határértékeket átlépő övezetekben A riasztási küszöbérték túllépésekor alkalmazható intézkedések (1) A tagállamoknak összeállítanak egy listát azon övezetekről és agglomerációkról, amelyekben egy vagy több szennyező anyag szintje magasabb, mint a határérték és a tűréshatár összege. Ha egy meghatározott szennyező anyag esetében semmilyen tűréshatárt nem állapítottak meg, azt az övezetet és agglomeráci- ót, amelyben e szennyező anyag szintje túllépi a határértéket, ugyanolyan módon kell kezelni, mint az első albekezdésben emlí- tett övezetet és agglomerációt, és a (3), (4) és (5) bekezdést kell alkalmazni ezekre. (2) A tagállamoknak el kell készíteniük azon övezetek és agglo- merációk listáját, amelyekben egy vagy több szennyező anyag szintje a határérték és a tűréshatár értékével növelt határérték értéke között van. (1) bekezdésben (3) Az és agglomerációkban a tagállamoknak intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy a határérték elérését szolgáló tervet vagy programot az előírt határidőn belül kidolgozzák vagy vég- rehajtják. övezetekben említett Az említett tervnek vagy programnak, amelyet a nyilvánosság szá- mára hozzáférhetővé kell tenni, legalább a IV. mellékletben felso- rolt információkat tartalmaznia kell. A riasztási küszöbérték túllépésekor a tagállamok gondoskodnak a nyilvánosság tájékoztatása érdekében szükséges lépések megtételéről (például rádió, televízió vagy a sajtó segítségével). A tagállamok a Bizottság számára is ideiglenes tájékoztatást a küldenek a szennyezés regisztrált szintjéről az ilyen eseményeket követően legkésőbb három hónapon belül. A nyilvánosságra hozandó minimális részletek listáját a riasztási küszöbértékekkel együtt kell meghatározni. időtartamáról esemény(ek) szennyezési és 11. cikk Információ és jelentés átadása A 4. cikk (1) bekezdésének első franciabekezdésében említett első javaslatnak a Tanács által történő elfogadását követően: 1. A tagállamok értesítik a Bizottságot, a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, laboratóriumokat és a 3. cikkben említett szer- veket, és a) a 8. cikk (1) bekezdésében megadott övezetekben: (4) Az (1) bekezdésben említett azon övezetekben és agglomerá- ciókban, amelyekben egynél több szennyező anyag szintje maga- sabb, mint a határérték, a tagállamoknak gondoskodniuk kell egy, az érintett valamennyi szennyező anyagot felölelő integrált terv- ről. i. tájékoztatják a Bizottságot a tűréshatárral megnövelt határértéket túllépő szintek előfordulásáról, azon nap- ról vagy időtartamról, amikor ilyen szintet figyeltek meg, és a regisztrált értékről minden egyes év végétől számított kilenc hónapon belül. (5) A Bizottság rendszeresen ellenőrzi a (3) bekezdés értelmében benyújtott tervek vagy programok megvalósítását, amely során az előrehaladásukat és a légszennyezésben jelentkező tendenciákat vizsgálja felül. (6) Amikor egy szennyező anyag szintje túllépi vagy valószínű- leg túl fogja lépni a tűréshatár értékével növelt határértéket vagy – az adott esettől függően – a riasztási küszöbértéket egy másik tagállamból származó jelentős szennyezést követően, az érintett tagállamoknak konzultálniuk kell egymással, azzal a céllal, hogy valamilyen megoldást keressenek. A Bizottság jelen lehet az ilyen konzultáción. 9. cikk Követelmények azon övezetekben, amelyekben az értékek alacsonyabbak a határértéknél A tagállamoknak összeállítják azon övezetek és agglomerációk listáját, amelyekben a szennyező anyagok szintje a határérték alatt van. A tagállamok a határértékek alatt tartják a szennyező anyagok szintjét ezekben az övezetekben és agglomerációkban, és törekednek a fenntartható fejlődéssel összhangban a legjobb környezeti levegőminőség megtartására. Ha egy adott szennyező anyagra semmilyen tűréshatárt nem állapítottak meg, azokat az övezeteket és agglo- merációkat, ahol az ilyen szennyező anyag szintje túl- lépi a határértéket, ugyanolyan módon kell kezelni, mint az első bekezdésben említett övezeteket és agglo- merációkat; ii. tájékoztatják a Bizottságot minden egyes regisztrált eset okairól minden év vége után kilenc hónapos idő- tartamon belül; iii. elküldik a Bizottságnak a 8. cikk (3) bekezdésében említett terveket vagy programokat annak az évnek a végétől számított két évnél nem később, amelynek során a szinteket megfigyelték; iv. háromévente tájékoztatják a Bizottságot a terv vagy program megvalósításának előrehaladásáról; b) évenként, és legkésőbb minden év végétől számított kilenc hónapon belül, elküldik a Bizottságnak a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében és a 9. cikkben meghatározott övezetek és agglomerációk listáját; c) háromévente elküldik a Bizottságnak a környezetre vonat- kozó egyes irányelvek végrehajtásáról szóló jelentések 100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/3. kötet egységesítéséről és ésszerűsítéséről szóló 1991. december 23-i 91/692/EGK tanácsi irányelv (1) 4. cikkében említett körzetenkénti jelentés keretein belül, és minden egyes hároméves időszak eltelte után legkésőbb kilenc hónappal a 8. cikkben és 9. cikkben említett övezetekben és agglo- merációkban megfigyelt vagy vizsgált szintek felülvizsgá- latáról szóló tájékoztatást az adott esettől függően; A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok össz- hangban vannak a bizottság véleményével. Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy az nem nyilvánított véleményt, a Bizottság késedelem nélkül javaslatot terjeszt a Tanács elé a meghozandó intézkedésekről. A Tanács minősített többséggel határoz. d) tájékoztatják a Bizottságot az 5. cikkben előírt előzetes levegőminőség értékeléséhez használt módszerekről. Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hóna- pon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el. 2. A Bizottság nyilvánosságra hozza: a) minden évben a 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott övezetek és agglomerációk listáját; 13. cikk b) háromévenként a Közösségben a környezeti levegő minő- ségét ismertető jelentést. E jelentés összesített formában bemutatja a Bizottság és a tagállamok közötti információ- cseréhez használt mechanizmuson keresztül kapott infor- mációkat. 3. A Bizottság szükség szerint a 2. b) pontban említett jelentés elkészítése érdekében igénybe veszi az Európai Környezetvé- delmi Ügynökségben rendelkezésre álló szakértői értékelést. 12. cikk A bizottság és feladatai (1) A 4. cikk (2) bekezdésében említett kritériumoknak és mód- szereknek tudományos és a technikai fejlődéshez való igazítá- sához szükséges módosításokat és a 11. cikk értelmében átadandó információ átadására alkalmazott részletes rendelkezéseket, vala- mint a 4. cikk (3) bekezdésben említett rendelkezésekben említett egyéb feladatokat e cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás- sal összhangban kell alkalmazni. Az ilyen hozzáigazítás nem vezethet a határértékek vagy riasztási küszöbértékek közvetlen vagy közvetett módosításához. (2) A Bizottságot egy, a tagállamok képviselőiből álló bizottság segíti, amelynek elnöki tisztét a Bizottság egy képviselője tölti be. A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfoga- dandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottság- ban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 18 hónappal az 1-4. és a 12. cik- kel és a I. , II. , III. és IV. melléklettel kapcsolatos rendelkezésekre való tekintettel történő hatálybalépését követően megfeleljenek, és legkésőbb azon a napon, amikor a 4. cikk (5) bekezdésében emlí- tett rendelkezéseket alkalmazzák, a többi cikkel kapcsolatos ren- delkezésekre való tekintettel. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azok- ban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályo- zott területen fogadnak el. 14. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. 15. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 1996. szeptember 27-én. a Tanács részéről az elnök M. LOWRY (1) HL L 377. , 1991. 12. 31. , 48. o. 15/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 101 I. MELLÉKLET A KÖRNYEZETI LEVEGŐVEL VALÓ GAZDÁLKODÁS ÉS MINŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATA SORÁN FIGYELEMBE VEENDŐ LÉGSZENNYEZŐ ANYAGOK LISTÁJA I. A kezdeti szakaszban megvizsgálandó légszennyező anyagok, a már létező környezeti levegőminőség irányelvek által szabályozott szennyező anyagokat is beleértve 1. kén-dioxid 2. nitrogén-dioxid 3. 4. 5. 6. finom részecskékből álló anyag, például korom (A PM 10-et is beleértve) lebegő por ólom ózon II. Egyéb légszennyező anyagok 7. 8. benzol szén-monoxid 9. policiklusos aromás szénhidrogének 10. kadmium 11. arzén 12. nikkel 13. higany 102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/3. kötet II. MELLÉKLET A HATÁRÉRTÉKEK ÉS RIASZTÁSI KÜSZÖBÉRTÉKEK MEGHATÁROZÁSAKOR FIGYELEMBE VEENDŐ TÉNYEZŐK A határérték és, adott esetben, a riasztási küszöbérték meghatározásakor például a következő értékek vehetők figyelembe: – – – – – – a lakosság, és különösen az érzékeny alcsoportok expozíciójának mértéke, éghajlati körülmények, a növényvilág és állatvilág és élőhelyük érzékenysége, a szennyezésnek kitett történeti örökség, gazdasági és műszaki megvalósíthatóság, szennyező anyagok és másodlagos szennyező anyagok nagy távolságra való eljutása, beleértve az ózont is. 15/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 103 III. MELLÉKLET ÚTMUTATÓ A VIZSGÁLANDÓ LÉGSZENNYEZŐ ANYAGOK KIVÁLASZTÁSÁHOZ 1. Következmény lehetősége, súlyossága és gyakorisága, tekintettel az emberi egészségre és a környezetre, mint egészre. A visszafordíthatatlan következményekkel külön kell foglalkozni. 2. A légkörben lévő szennyező anyagok mindenhol való előfordulása és nagy koncentrációja. 3. Környezetátalakítások vagy anyagcsere-változtatások, mivel ezek a módosulások nagyobb toxicitású vegyszerek termelődéséhez vezethetnek. 4. A környezet állandósága, különösen, ha a szennyező anyag biológiailag nem képes lebomlani, és felhalmozódhat az emberben, a környezetben vagy a táplálékláncban. 5. A szennyező anyag hatása: – – a szennyező anyag hatásának kitett populáció, az élő erőforrás vagy az ökoszisztéma mérete, az érintett övezetekben a különösen érzékeny célok létezése. 6. Kockázatértékelési módszerek is használhatók. A szennyező anyagok kiválasztásában figyelembe kell venni a 67/548/EGK irányelvben (1) és annak későbbi módosításaiban meghatározott megfelelő veszélykritériumot. (1) HL 196. , 1967. 8. 16. , 1. o. A legutóbb a 91/632/EGK bizottsági irányelvvel (HL L 338. , 1991. 12. 10. , 23. o. ) módosított irányelv. 104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/3. kötet IV. MELLÉKLET A KÖRNYEZETI LEVEGŐ MINŐSÉGÉNEK JAVÍTÁSÁRA SZOLGÁLÓ HELYI, REGIONÁLIS VAGY NEMZETI PROGRAMOKBAN FELTÜNTETENDŐ INFORMÁCIÓK A 8. cikk (3) bekezdése értelmében a következő információkat kell megadni: 1. A határérték túllépésének helye – – régió város (térkép), – mérőállomás (térkép, földrajzi koordináták). 2. Általános információk – – az övezet típusa (város, ipari vagy vidéki terület) a szennyezett terület becsült nagysága (km2) és a szennyezés hatásának kitett népesség becsült mérete – hasznos éghajlati adatok – – releváns topográfiai adatok az övezetekben lévő, védelmet igénylő célok típusával kapcsolatban elegendő információ. 3. Felelős hatóságok A fejlesztési tervek kidolgozásáért és megvalósításáért felelős személyek neve és címe. 4. Szennyezés természete és vizsgálata – – – az előző évek során (a javítási intézkedések végrehajtása előtt) megfigyelt koncentrációk a program kezdete óta mért koncentrációk a vizsgálathoz használt módszerek. 5. Szennyezés eredete – – – a szennyezésért felelős fő szennyező anyagot kibocsátó források listája (térkép) az ezekből a forrásokból származó szennyező anyag kibocsátásoknak az összesített mennyisége (tonna/év) a más régiókból érkező szennyezéssel kapcsolatos információk. 6. A helyzet elemzése – – a nagymértékű szennyezésért felelős tényezők részletei (szállítás, határon keresztüli szállítást is beleértve, keletkezés) a levegőminőség javítására hozott lehetséges intézkedések részletei. 7. Ezen irányelv hatálybalépése előtt már létező fejlesztési intézkedések vagy programok részletei, ilyenek például – helyi, regionális, nemzeti, nemzetközi intézkedések – ezeknek az intézkedéseknek a megfigyelt hatásai. 8. Ezen irányelv hatálybalépését követően a szennyezés csökkentése érdekében életbe léptetett intézkedések vagy programok részletei – – – a programban meghatározott minden intézkedés felsorolása és leírása a megvalósítás menetrendje a tervezett levegőminőség-javulás becslése és az e célok eléréséhez szükséges idő becslése. 9. A hosszú távra tervezett vagy folyamatban lévői intézkedések vagy programok részletei. 10. Az ebben a mellékletben kért információk kiegészítéséhez használt kiadványok, dokumentumok, munkák, stb. jegyzéke


title: Protocollo aggiuntivo all'accordo europeo sul commercio dei prodotti tessili tra la Comunità europea e la Repubblica di Bulgaria

eurovoc_concepts:
Bulgaria
originating product
protocol to an agreement
quantitative restriction
textile product
trade agreement
trade agreement (EU)

formats: html pdfa1b print


title: Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise konventsioon, mis on koostatud Euroopa Liidu asutamislepingu artikli K.3 alusel

eurovoc_concepts:
EU Member State
approximation of laws
extradition
human rights
imprisonment
public safety

formats: html pdf print

text: 96 ET Euroopa Liidu Teataja 41996A1023(02) 23. 10. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise KONVENTSIOON, mis on koostatud Euroopa Liidu asutamislepingu artikli K. 3 alusel 19/8. kd C 313/12 KÄESOLEVA KONVENTSIOONI KÕRGED LEPINGUOSALISED, Euroopa Liidu liikmesriigid, VIIDATES Euroopa Liidu Nõukogu 27. septembri 1996. aasta aktile, SOOVIDES tõhustada liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd kriminaalküsimustes nii kohtumenetluse kui ka kohtuotsuse täitmise tasandil, TÕDEDES väljaandmise tähtsust nende eesmärkide saavutamiseks õigusalases koostöös, RÕHUTADES, et liikmesriigid on huvitatud väljaandmismenetluste tõhustamisest ja kiire toimimise tagamisest, kuna nende valitsemise süsteem rajaneb demokraatlikel põhimõtetel ja nad tunnustavad 4. novembril 1950. aastal Roomas allakirjutatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis ettenähtud kohustusi, VÄLJENDADES veendumust iga liikmesriigi kohtusüsteemi struktuuri kohtumõistmise tagamiseks, ja toimimise tõhususes ja valmisolekus õiglase MÄRKIDES, et 10. märtsi 1995. aasta aktiga koostas nõukogu konventsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise lihtsustatud korra kohta, ARVESTADES huvi Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise konventsiooni sõlmimise vastu 13. detsembri 1957. aasta väljaandmise Euroopa konventsiooni ja teiste asjakohaste jõusolevate konventsioonide täiendamiseks, VÕTTES ARVESSE, et nende konventsioonide sätted on endiselt kohaldatavad kõikides küsimustes, mida käesolev konventsioon ei hõlma, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Üldsätted 1. Käesoleva konventsiooni eesmärk on järgmiste õigusaktide sätete täiendamine ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise raken- damise hõlbustamine: — 13. detsembri 1957. aasta väljaandmise Euroopa konvent- sioon (edaspidi väljaandmise Euroopa konventsioon), — 27. jaanuari 1977. aasta terrorismi vastu võitlemise Euroopa konventsioon (edaspidi terrorismi vastu võitlemise Euroopa konventsioon), — 19. juuni 1990. aasta Schengeni konventsioon, millega raken- datakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta konventsiooni osalisteks olevate liikmesriikide vahelistes suhetes nende ühispiiridel ja lepingu esimene peatükk (27. — suhetes Beneluxi majandusliitu kuuluvate liikmesriikidega, juuni 1962. aasta Beneluxi leping väljaandmise ja kriminaalasjades osutatava vastastikuse õigusabi kohta Belgia Kuningriigi, Luksemburgi Suurhertsogi- riigi ja Madalmaade Kuningriigi vahel; viimati muudetud 11. mai 1974. aasta protokolliga). 2. Lõige 1 ei mõjuta liikmesriikide kahe- ja mitmepoolsete lepin- gute soodsamate sätete kohaldamist; samuti, väljaandmise Euroopa konventsiooni artikli 28 lõike 3 kohaselt, ei mõjuta see ka ühtsete või mõlemapoolsete õigusaktide alusel kokkulepitud väljaandmise korda, millega nähakse ette teatava liikmesriigi ter- ritooriumil väljaantud vahi alla võtmise määruse täideviimine teise liikmesriigi territooriumil. 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 97 Artikkel 2 Õigusrikkumised, mille puhul õigusrikkuja antakse välja 1. Õigusrikkuja antakse välja, kui õigusrikkumise eest karistusena ettenähtud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeoleku- meetme ülemmäär on taotleva riigi seaduste alusel vähemalt 12 kuud või taotluse saanud riigi seaduste alusel vähemalt kuus kuud. 2. Väljaandmisest ei tohi keelduda sellel alusel, et taotluse saanud riigi seadused ei näe ette sama liiki vabadust piiravaid julgeoleku- meetmeid kui taotleva riigi seadused. 3. Väljaandmise Euroopa konventsiooni artikli 2 lõiget 2 ja Bene- luxi lepingu artikli 2 lõiget 2 kohaldatakse ka teatavate rahatrah- viga karistatavate õigusrikkumiste korral. arvesse võtma informatsiooni, mis võib olla märgitud vahi alla võtmise määruses, samaväärse õigusliku toimega korralduses, väl- jaandmistaotluse aluse isiku kohta tehtud süüdimõistvas otsuses ja väljaandmise Euroopa konventsiooni artikli 12 lõike 2 punk- tis b või Beneluxi lepingu artikli 11 lõike 2 punktis b ettenähtud avalduses õigusrikkumise kohta. 3. Artikli 18 lõike 2 kohasel teatamisel võib liikmesriik deklaree- rida, et ta jätab endale õiguse lõiget 1 mitte kohaldada või kohal- dada seda teatavatel määratletud tingimustel. või vastu puutumatuse isikuvabaduse 4. Kui mis tahes isiku käitumine aitab kaasa ühisel eesmärgil tegutsevate isikute toimepandud ühele või mitmele õigusrikkumi- sele terrorismi (terrorismi vastu võitlemise Euroopa konvent- siooni artiklite 1 ja 2 tähenduses), narkoäri, või muude elu, füü- silise suunatud organiseeritud kuritegevuse vormide või vägivallategude valdkon- nas või kui see seab isikud kollektiivsesse ohtu ja selle eest karis- tusena ettenähtud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeole- kumeetme ülemmäär on vähemalt 12 kuud, peab lõike 3 kohase reservatsiooni teinud liikmesriik artikli 2 lõike 1 tingimuste koha- selt käsitlema seda käitumist väljaandmiseks alust andvana, isegi kui kõnealune isik ei ole osa võtnud asjassepuutuva(te) õigusrik- kumis(t)e tegelikust täideviimisest; öeldu kehtib tahtliku kaasaai- tamise kohta, kusjuures isik oli teadlik kas ühenduse eesmärkidest ja üldisest kriminaalsest tegevusest või ühenduse kavatsusest panna toime asjassepuutuvad õigusrikkumised. Artikkel 3 Kuritegelik kokkulepe ja kuritegelik ühendus Artikkel 4 Korraldus vabadusekaotuse kohaldamiseks kohas, mis ei ole kinnipidamisasutus 1. Kui õigusrikkumine, mille alusel väljaandmist taotletakse, on taotleva riigi seaduste alusel liigitatav kuritegeliku kokkuleppe või ühenduse alla ja selle eest karistusena ettenähtud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme ülemmäär on vähemalt 12 kuud, ei tohi väljaandmisest keelduda sellel alusel, et taotluse saanud riigi seaduste kohaselt samu asjaolusid seaduserikkumi- sena ei käsitleta, eeldusel et pannakse toime: Väljaandmisest kriminaalmenetluseks ei tohi keelduda sellel alusel, et väljaandmise Euroopa konventsiooni artikli 12 lõike 2 punkti a või Beneluxi lepingu artikli 11 lõike 2 punkti a kohaselt kohaldatakse väljaandmist taotleva riigi kohtuorgani korralduse alusel asjaomase isiku suhtes vabadusekaotust kohas, mis ei ole kinnipidamisasutus. a) terrorismi vastu võitlemise Euroopa konventsiooni artiklis 1 ja 2 märgitud üks või mitu õigusrikkumist; b) mõni muu õigusrikkumine, mille eest karistusena ettenähtud vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetme ülemmäär on vähemalt 12 kuud, ja kui see on seotud narkoäri või muude organiseeritud kuritegevuse vormidega või vägival- lategudega elu, füüsilise puutumatuse või isikuvabaduse vastu või seab isikud kollektiivsesse ohtu. Artikkel 5 Poliitilised õigusrikkumised 1. Käesoleva konventsiooni kohaldamisel ei tohi taotluse saanud liikmesriik käsitleda ühtegi õigusrikkumist poliitilise õigusrikku- misena, poliitilise õigusrikkumisega seotud õigusrikkumisena või poliitiliselt motiveeritud õigusrikkumisena. 2. Selleks et kindlaks määrata, kas kuritegelik kokkulepe või lõike 1 punkti- ühendus on seotud mõne käesoleva artikli des a ja b märgitud õigusrikkumisega, peab taotluse saanud riik 2. Artikli 18 lõike 2 kohasel teatamisel võib iga liikmesriik dek- lareerida, et ta rakendab lõiget 1 ainult järgmiste õigusrikkumiste suhtes: 98 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd a) terrorismi vastu võitlemise Euroopa konventsiooni artiklites 1 ja 2 märgitud õigusrikkumised; b) terrorismi vastu võitlemise Euroopa konventsiooni artiklites 1 ja 2 märgitud õigusrikkumiste toimepanemisele suunatud kuritegelikud kokkulepped ja ühendused, mis vastavad artikli 3 lõikes 4 kirjeldatud käitumise tunnustele. 3. Lõikes 2 märgitud reservatsioonid kehtivad viie aasta jooksul alates kuupäevast, millal asjaomane riik esimest korda rakendab käesolevat konventsiooni. Neid reservatsioone võib uuendada sama kestusega järjestikuste ajavahemike kaupa. Hoiulevõtja teatab asjaomasele liikmesriigile reservatsiooni aegu- misest kaksteist kuud enne aegumistähtaega. 3. Väljaandmise Euroopa konventsiooni artikli 3 lõike 2 ja terro- rismi vastu võitlemise Euroopa konventsiooni artikli 5 sätteid ei mõjutata. Vähemalt kolm kuud enne iga viieaastase tähtaja möödumist tea- tab liikmesriik hoiulevõtjale, et ta jätab reservatsiooni samaks, muudab seda, lihtsustades väljaandmise tingimusi, või tunnistab selle kehtetuks. 4. Terrorismi vastu võitlemise Euroopa konventsiooni artikli 13 kohased reservatsioonid ei ole kohaldatavad liikmesriikide vahe- lise väljaandmise suhtes. Kui eelmises lõigus märgitud teatamist ei toimunud, teatab hoiu- levõtja asjaomasele liikmesriigile, et tema reservatsiooni tähtaega käsitletakse automaatselt pikenenuna kuue kuu võrra ja enne selle tähtaja möödumist tuleb liikmesriigil sooritada teatamistoiming. Kui ka selle tähtaja möödudes teatamistoimingut ei sooritata, reservatsioon aegub. Artikkel 6 Rahandusalased õigusrikkumised 1. Kui õigusrikkumine on seotud maksude, lõivude, tollimaksude või rahavahetustehingutega ja vastab taotluse saanud riigi sea- duste kohaselt samalaadsele õigusrikkumisele, tuleb õigusrikkuja välja anda käesoleva konventsiooni, väljaandmise Euroopa kon- ventsiooni ja Beneluxi lepingu tingimustel. 2. Väljaandmisest ei saa keelduda sellel alusel, et taotluse saanud riigi seadustega ei nähta ette sama liiki makse või lõivusid või maksude, lõivude, tollimaksude ja rahavahetustehingutega seotud sätteid kui taotleva riigi seadustega. 3. Artikli 18 lõike 2 kohasel teatamisel võib iga liikmesriik dek- lareerida, et ta annab õigusrikkuja välja seoses rahandusalaste õigusrikkumistega ainult sellise teo või tegevusetuse eest, mis võib kujutada endast aktsiisi-, käibe- või tollimaksu alast õigusrikku- mist. Artikkel 7 Kodanike väljaandmine 1. Väljaandmisest ei saa keelduda sellel alusel, et isik, kelle välja- andmist taotletakse, on taotluse saanud riigi kodanik väljaandmise Euroopa konventsiooni artikli 6 tähenduses. Artikkel 8 Aegumine 1. Väljaandmisest ei saa keelduda sellel alusel, et taotluse saanud riigi seaduste kohaselt ei või isiku suhtes enam menetlust algatada või karistust täide viia. 2. Kui väljaandmise taotlus põhineb õigusrikkumistel, mis jäävad taotluse saanud liikmesriigi jurisdiktsiooni alla tema kriminaalsea- duse alusel, võib see liikmesriik lõiget 1 mitte kohaldada. Artikkel 9 Amnestia Kui taotluse saanud riik on pädev menetlema õigusrikkumist oma kriminaalseaduse alusel väljaandmist taotletakse, kuulub selles riigis amnestia alla, väljaandmisest keeldutakse. ja õigusrikkumine, mille alusel Artikkel 10 Õigusrikkumised, mis ei ole need õigusrikkumised, mille alusel taotletakse väljaandmist 1. Õigusrikkumiste puhul, mis pandi toime enne isiku üleand- mist, ja mis ei ole need õigusrikkumised, mille alusel väljaandmist taotleti, võib ilma taotluse saanud riigi nõusolekuta: 2. Artikli 18 lõike 2 kohasel teatamisel võib iga liikmesriik dek- lareerida, et ta ei anna välja oma kodanikke või lubab väljaand- mist ainult teatavatel eritingimustel. a) välja antud isiku suhtes algatada kriminaal- ja kohtumenetlu- se, kui õigusrikkumine ei ole karistatav vabadusekaotusega; 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 99 b) välja antud isiku suhtes algatada kriminaal- ja kohtumenetlu- se, kui kriminaalmenetlus ei too kaasa tema isikuvabadust pii- ravaid meetmeid; Artikkel 12 Veelkordne väljaandmine teisele liikmesriigile c) välja antud isikut karistada või võtta tema suhtes meetmeid, kui karistus või meetmed ei too kaasa vabadusekaotust; karis- tuseks võib olla ka trahv või seda asendav meede, isegi kui see piirab isikuvabadust; 1. Väljaandmise Euroopa konventsiooni artiklit 15 ja Beneluxi lepingu artikli 14 lõiget 1 ei kohaldata taotluse puhul isiku veel- kordseks väljaandmiseks ühelt liikmesriigilt teisele. d) kui pärast üleandmist on isik selgesõnaliselt loobunud eriko- hustuse reegli kohaldamisega seotud eelistest teatavate tema üleandmisele eelnenud õigusrikkumiste suhtes, võib tema suh- tes algatada kriminaal- ja kohtumenetluse ja teda kohtuotsuse või vangistamiskäsu täitmiseks kinni pidada või võtta tema suhtes muid isikuvabadust piiravaid meetmeid. 2. Iga liikmesriik võib artikli 18 lõikes 2 märgitud teatamisel dek- lareerida, et väljaandmise Euroopa konventsiooni artikkel 15 ja Beneluxi lepingu artikli 14 lõige 1 on kohaldatavad ka edaspidi, välja arvatud siis, kui Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise välja- andmise lihtsustatud korda käsitleva konventsiooni (1) artiklis 13 on ette nähtud teisiti või kui asjassepuutuv isik nõustub tema veel- kordse väljaandmisega teisele liikmesriigile. 2. Lõike 1 punktis d märgitud loobumisotsuse peab asjaomane isik esitama taotleva liikmesriigi pädevate kohtuorganite ees, see protokollitakse selle riigi õigusnormide kohaselt. Artikkel 13 3. Iga liikmesriik peab võtma meetmeid selle tagamiseks, et lõike 1 punktis d märgitud loobumisotsuse väljaselgitamise tule- musena ilmneks selgesti, et asjaomane isik on andnud selle vaba- tahtlikult, olles teadlik kõikidest tagajärgedest. Selleks peab välja- antud isikul olema õigus õigusalasele nõustamisele. 4. Kui taotluse saanud liikmesriik on esitanud artikli 6 lõike 3 kohase deklaratsiooni, ei kohaldata käesoleva artikli lõike 1 punkte a, b ja c rahandusalaste õigusrikkumiste suhtes, välja arva- tud artikli 6 lõikes 3 loetletud õigusrikkumised. Keskasutus ja dokumentide edastamine faksi teel 1. Iga liikmesriik määrab keskasutuse või, kui nii on riigiõigusega ette nähtud, keskasutused, kes vastutavad väljaandmistaotluste, vajalike põhjendavate dokumentide ja muu väljaandmistaotlusega seotud kirjavahetuse edastamise ning vastuvõtmise eest, kui käes- oleva konventsiooniga ei ole ette nähtud teisiti. 2. Artikli 18 lõikes 2 märgitud teatamisel märgib iga liikmesriik asutuse või asutused, kelle ta on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt määranud. Ta teatab igast määramisse puutuvast muudatusest hoiulevõtjale. Artikkel 11 Taotluse saanud riigi nõusoleku eeldus 3. Väljaandmise taotlusi ja lõikes 1 märgitud dokumente võib saata faksi kaudu. Igal keskasutusel peab nende dokumentide edastamiseks ja vastuvõtmiseks olema faksiaparaat; keskasutus tagab, et seda hoitaks töökorras. Iga liikmesriik võib artikli 18 lõikes 2 märgitud teatamisel või muul ajal deklareerida, et suhetes teiste sama deklaratsiooni teinud liikmesriikidega igal teataval väljaandmise juhul eeldatakse, et on antud nõusolek väljaandmise Euroopa konventsiooni artikli 14 lõike 1 punkti a ja Beneluxi lepingu artikli 13 lõike 1 punkti a tähenduses, kui ei ole märgitud teisiti. 4. Selleks et edastamisel tagada autentsus ja konfidentsiaalsus, peab faksi seadme kasutamisel käesoleva artikli sätete rakendami- seks töötama keskasutuse faksi seadmega ühendatud kodeerimis- seade. Liikmesriigid konsulteerivad üksteisega käesoleva artikli sätete rakendamiseks vajalike meetmete osas. Artikli 10 lõige 1 on kohaldatav siiski ka sel juhul, kui liikmesriik on märkinud, et tema nõusolekut ei saa pidada antuks. (1) EÜT C 78, 30. 3. 1995, lk 1. 100 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd 5. Selleks et tagada väljaandmise dokumentide autentsus, kinni- tab taotleva liikmesriigi keskasutus oma taotluses, et asjakohase taotluse põhjendamiseks edastatud dokumendid vastavad origi- naalile, ja märgib lehekülgede numeratsiooni. Kui taotluse saanud liikmesriik seab dokumentide originaalile vastavuse kahtluse alla, on tema keskasutusel õigus nõuda taotluse esitanud liikmesriigi keskasutuselt originaaldokumentide või nende tõestatud koopiate esitamist diplomaatiliste või muude vastastikku kokkulepitud kanalite kaudu mõistliku tähtaja jooksul. a) transiidi taotlus peab sisaldama küllaldaselt informatsiooni, selleks et transiiti võimaldav riik jõuaks taotlust hinnata ja võtta väljaantava isiku transiidiks vajalikke piiravaid meet- meid. Selleks on küllaldane järgmine informatsioon: — väljaantava isikut tõendavad andmed, Artikkel 14 Lisainformatsioon Iga liikmesriik võib artikli 18 lõikes 2 märgitud teatamisel või mõnel muul ajal deklareerida, et tema suhetes teiste sama deklaratsiooni teinud liikmesriikidega võivad nende liikmesriikide kohtuorganid või muud pädevad asutused vajadusel esitada või mõnele muule taotluse otse algatatud väljaandmise kriminaalmenetluse asutusele lisainformatsiooni saamiseks kooskõlas väljaandmise Euroopa konventsiooni artikliga 13 või Beneluxi lepingu artikliga 12. tema kohtuorganitele taotluse suhtes pädevale vastutavale kohase isiku eest Sellise deklaratsiooni esitamisel märgib liikmesriik oma kohtuorganid või muud pädevad asutused, kes on volitatud edastama ja vastu võtma kõnesolevat lisainformatsiooni. Artikkel 15 Autentsuse tõestamine Väljaandmiseks edastatavate dokumentide või nende koopiate autentsust ei pea tõestama või muul viisil ametlikult kinnitama, kui seda ei ole selgesõnaliselt nõutud käesoleva konventsiooni, väljaandmise Euroopa konventsiooni või Beneluxi lepingu sätetega. Kui mainitud õigusaktidega seda siiski nõutakse, käsitletakse kõnealuste dokumentide koopiaid autentsetena, kui need on tõestanud originaali välja andnud kohtuorgan või artiklis 13 märgitud keskasutus. Artikkel 16 Transiit — vahi alla võtmise määruse, muu samaväärset õiguslikku toimet omava dokumendi või täitmisele pööratava kohtu- otsuse olemasolu, — õigusrikkumise iseloom ja õiguslik määratlus, — õigusrikkumise asjaolud, sealhulgas aeg ja koht; b) transiidi taotluse ja punktis a ettenähtud informatsiooni võib saata transiiti võimaldavale liikmesriigile mis tahes üleskirju- tust jätval moel. Transiiti võimaldav liikmesriik teeb oma otsuse teatavaks samal moel; c) kui vahemaandumisteta kavandatud veol õhu kaudu toimub lennugraafiku väline maandumine, annab taotluse esitanud liikmesriik transiiti võimaldavale liikmesriigile punktis a ette- nähtud informatsiooni; d) kui käesoleva konventsiooni sätetest, eelkõige artiklitest 3, 5 ja 7 ei tulene teisiti, kohaldatakse ka edaspidi väljaandmise Euroopa konventsiooni artikli 21 lõikeid 1, 2, 5 ja 6 ning Beneluxi lepingu artikli 21 lõiget 1. Artikkel 17 Reservatsioonid Käesoleva konventsiooni suhtes ei tohi teha reservatsioone, välja arvatud juhul, kui need on konventsioonis selgesõnaliselt sätestatud. Artikkel 18 Jõustumine 1. Käesolev konventsioon kuulub liikmesriikide poolt vastuvõt- misele kooskõlas nende põhiseadusest tulenevate nõuetega. Kui transiit toimub läbi ühe liikmesriigi territooriumi teise liik- mesriiki väljaandmise Euroopa konventsiooni artiklis 21 ja Bene- luxi lepingu artiklis 21 ettenähtud tingimustel, kohaldatakse järg- misi sätteid: 2. Liikmesriigid teatavad Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile konventsiooni vastuvõtmiseks vajaliku põhiseadusest tuleneva menetluse lõpuleviimisest. 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 101 3. Konventsioon jõustub 90 päeva möödumisel kuupäevast, mil- lal viimasena selle formaalsuse täitnud riik (kes on nõukogu käes- oleva konventsiooni koostamise akti vastuvõtmise kuupäeval Euroopa Liidu liige) sooritab lõikes 2 märgitud teatamistoimingu. 4. Kuni käesoleva konventsiooni jõustumiseni võib iga liikmes- riik lõikes 2 märgitud teatamistoimingu sooritamisel või mõnel muul ajal deklareerida, et see konventsioon on tema suhtes kohal- datav suhetes teiste sama deklaratsiooni teinud liikmesriikidega. Mainitud deklaratsioon jõustub 90 päeva möödumisel selle hoiu- leandmise kuupäevast. 5. Käesolev konventsioon on kohaldatav ainult nende taotluste suhtes, mis esitatakse pärast selle jõustumise kuupäeva või pärast selle kohaldamise alguskuupäeva taotluse saanud riigi ja taotleva riigi vahelistes suhetes. Artikkel 19 Uute liikmesriikide ühinemine 1. Käesolev konventsioon on ühinemiseks avatud kõigile riikide- le, kellest saavad Euroopa Liidu liikmesriigid. 2. Euroopa Liidu Nõukogu koostatud konventsiooni tekst ühi- neva riigi keeles on autentne. 3. Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. 4. Konventsioon jõustub sellega ühineva riigi suhtes 90 päeva möödumisel tema ühinemiskirja hoiuleandmisest või konvent- siooni jõustumiskuupäeval, kui see ei ole mainitud 90päevase tähtaja möödumisel veel jõustunud. 5. Kui käesolev konventsioon ei ole teatava liikmesriigi ühinemis- kirja hoiuleandmise ajaks veel jõustunud, kohaldatakse ühineva liikmesriigi suhtes artikli 18 lõiget 4. Artikkel 20 Hoiulevõtja 1. Käesoleva konventsiooni hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõu- kogu peasekretär. 2. Hoiulevõtja avaldab Euroopa Ühenduste Teatajas informatsiooni vastuvõtmiste, ühinemiste, deklaratsioonide ja reservatsioonide seotud käesoleva kohta, informatsiooni. konventsiooniga samuti muud Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale konventsioonile alla kirjutanud. Koostatud ühes eksemplaris hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed; käesolev originaal antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivi. Peasekretär edastab selle tõestatud koopia igale liikmesriigile. 102 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd Pour le gouvernement du Royaume de Belgique Voor de Regering van het Koninkrijk België Für die Regierung des Königreichs Belgien For regeringen for Kongeriget Danmark Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland Για την Κυβέρνηση της Ελληνικής Δημοκρατίας 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 103 Por el Gobierno del Reino de España Pour le gouvernement de la République française Thar ceann Rialtas na hÉireann For the Government of Ireland Per il Governo della Repubblica italiana Pour le gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg 104 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd Voor de Regering van het Koninkrijk der Nederlanden Für die Regierung der Republik Österreich Pelo Governo da República Portuguesa Suomen hallituksen puolesta På finska regeringens vägnar 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 105 På svenska regeringens vägnar For the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 106 ET Euroopa Liidu Teataja 19/8. kd LISA Varjupaigaõiguse ühisdeklaratsioon Liikmesriigid deklareerivad, et käesolev konventsioon ei piira varjupaigaõigust liikmesriikide põhiseadustega tunnustatud ulatuses ja ei sea liikmesriikidele piiranguid ka 28. juuli 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni (konventsiooni on täiendatud 28. septembri 1954. aasta konventsiooniga kodakondsuseta isikute seisundi kohta ja 31. jaanuari 1967. aasta protokolliga pagulasseisundi kohta) sätete rakendamisel. Taani, Soome ja Rootsi deklaratsioon käesoleva konventsiooni artikli 7 kohta Taani, Soome ja Rootsi kinnitavad kooskõlas Schengeni lepinguga liitumise läbirääkimistel märgituga, et nad ei käsitle suhetes teiste võrdset kohtlemist tagavate liikmesriikidega väljaandmise Euroopa konventsiooni artikli 6 lõike 1 alusel tehtud deklaratsioone alusena keeldumiseks nende elanike väljaandmisest, kes on pärit Põhjamaade hulka mittekuuluvatest riikidest. Deklaratsioon kodanike kontseptsiooni kohta Nõukogu võtab teadmiseks, et liikmesriigid kohustuvad kohaldama iga liikmesriigi kodanike suhtes Euroopa Nõukogu 21. märtsi 1983. aasta kohtulikult karistatud isikute üleandmise konventsiooni selle artikli 3 lõike 4 tähenduses. Esimeses lõigus mainitud liikmesriikide kohustumine ei piira käesoleva konventsiooni artikli 7 lõike 2 rakendamist. Kreeka deklaratsioon artikli 5 kohta Kreeka tõlgendab käesoleva konventsiooni artiklit 5 selle lõike 3 seisukohalt. Selline tõlgendus tagab vastavuse Kreeka põhiseadusega, milles: — selgesõnaliselt keelatakse vabaduse kaitsmise eest jälitatavate välismaalaste väljaandmine ning — tehakse vahet poliitiliste ja niinimetatud segatüüpi õigusrikkumiste vahel, mille puhul normid on erinevad. 19/8. kd ET Euroopa Liidu Teataja 107 Portugali deklaratsioon väljaandmise kohta, mida taotletakse eluaegse vabadusekaotusega või vabadust piirava julgeolekumeetme kohaldamisega karistatava õigusrikkumise alusel Olles väljasaatmise Euroopa 1957. aasta konventsiooni suhtes esitanud reservatsiooni selle kohta, et ta ei anna välja taotletakse eluaegse vabadusekaotusega või vabadust piirava julgeolekumeetme isikuid, kelle väljaandmist kohaldamisega karistatava õigusrikkumise alusel, märgib Portugal, et kui väljaandmist taotletakse eluaegse vabadusekaotusega või vabadust piirava julgeolekumeetme kohaldamisega karistatava õigusrikkumise alusel, siis kooskõlas tema konstitutsioonikohtu tõlgendatud Portugali Vabariigi põhiseaduse asjakohaste sätetega annab ta isiku välja ainult sel juhul, kui ta peab piisavaks taotleva liikmesriigi kinnitusi selle kohta, et kooskõlas tema õigusaktide ja kohtupraktikaga soodustab see liikmesriik halastusmeetmete võtmist kohtuotsuste täideviimisel, mida väljaandmise taotluse kohase isiku suhtes võib teha. Portugal kinnitab uuesti kohustuste siduvust, mis tulenevad olemasolevatest rahvusvahelistest lepingutest, milles ta on osaline, eeskätt Portugali Schengeni lepingu rakendamise konventsiooniga liitumise konventsiooni artiklist 5. Nõukogu deklaratsioon käesoleva konventsiooni edaspidise muutmise kohta Nõukogu deklareerib, et: a) ta peab vajalikuks liikmesriikide informatsiooni alusel järgmiste küsimuste perioodilist läbivaatamist: — käesoleva konventsiooni rakendamine, — käesoleva konventsiooni toimimine pärast selle jõustumist, — liikmesriikide võimalused muuta reservatsioone, mida nad on esitanud käesoleva konventsiooni raamistikus, väljaandmise või reservatsioonide kehtetuks tunnistamise tingimuste lihtsustamiseks, — liikmesriikide vahelise üldise väljaandmise korra toimimine; b) ühe aasta möödumisel käesoleva konventsiooni jõustumisest ta kaalub, kas Euroopa Ühenduste Kohtule tuleks anda jurisdiktsioon


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1872/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Σεπτεμβρίου 1996 για την έκδοση πιστοποιητικών κατά την εξαγωγή οπωροκηπευτικών που περιλαμβάνουν προκαθορισμό της επιστροφής

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
fruit
quantitative restriction
vegetable


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1860/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Σεπτεμβρίου 1996 για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των σύνθετων ζωοτροφών με βάση τα σιτηρά

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1865/96 DA COMISSÃO de 27 de Setembro de 1996 que fixa as restituições à exportação do arroz e das trincas

eurovoc_concepts:
export refund
rice


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1868/96 DE LA COMMISSION du 27 septembre 1996 prévoyant le rejet des demandes de certificats d'exportation pour certains produits relevant du secteur de la viande bovine

eurovoc_concepts:
beef
export licence
export refund
meat product
preserved product
quantitative restriction


title: Council Recommendation of 27 September 1996 on combating the illegal employment of third-country nationals

eurovoc_concepts:
employment policy
foreign national
free movement of workers
migration control
moonlighting
underground economy


title: Ændret forslag til Rådets afgørelse om anden tilpasning af afgørelse nr. 94/268/Euratom (som tilpasset ved afgørelse 96/253/Euratom) om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998)

eurovoc_concepts:
EAEC
EU financing
EU programme
research and development
research programme
vocational training

formats: pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 27. 09. 1996 KOM(96) 453 endelig udg. 96/0034 (COD) 96/0035 (CNS). ; ; ; | ,' M ' Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE OM ANDEN TILPASNING AF AFGØRELSE NR. 1110/94/EF (SOM TILPASSET VED AFGØRELSE 616/96/EF) OM FJERDE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS INDEN FOR FORSKNING, TEKNOLOGISK UDVIKLING OG INDSATS DEMONSTRATIONSAKTIONER (1994-1998) Ændret forslag til RÅDETS AFGØRELSE OM ANDEN TILPASNING AF AFGØRELSE NR. 94/268/EURATOM (SOM TILPASSET VED AFGØRELSE 96/253/EURATOM) OM ET RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR FORSKNING OG UDDANNELSE (1994-1998) (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2) Ændret forslag til ,->. r (. ^ % „ EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE OM ANDEN TILPASNING AF AFGØRELSE NR. 1110/94/EF (SOM TILPASSET VED AFGØRELSE 616/96/EF) OM FJERDE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS INDSATS FOR FORSKNING, TEKNOLOGISK UDVIKLING OG DEMONSTRATIONSAKTIONER (1994-1998) INDEN 4 BEGRUNDELSE Den 28. februar 1996 forelagde Kommissionen under den fælles beslutningsprocedure et forslag om at forhøje bevillingerne til det fjerde FTU-rammeprogram (1994-1998)* med 595 mio. ECU. Den 18. juni 1996 afgav Europa-Parlamentet udtalelse ved førstebehandlingen af Kommissionens forslag. Efter denne udtalelse forelægger Kommissionen et ændret forslag i forhold til det oprindelige dokument, hvor den medtager en del af Parlamentets ændringsforslag. Ændringerne vedrører: indførelse af en præcisering af fordelingen af bevillingerne [eneste artikel, (nyt) stk. 2a, og (nyt) bilag la], en supplerende oplysning om de aktiviteter, der er fastlagt på multimedieområdet [bilag II, nr. ii), "Multimedier til undervisningsbrug", første og fjerde afsnit, og bilag-Il, nr. xvii), eneste afsnit], henvisninger til vigtige kommissionsdokumenter [(ny) betragtning 4a og femte betragtning], regler for task forcernes arbejde [syvende betragtning og bilag II, nr. i), andet afsnit, indledende afdeling], regler for forvaltningen af programmerne [betragtning 8a], henledning af opmærksomheden på betydningen af konkurrenceevne og bæredygtig udvikling [bilag II, nr. ii), "Prioriterede emner", første afsnit]. indførelse af en forskerpris (Descartes-pris) for særlig bemærkelsesværdigt europæisk forskningsarbejde [bilag II, (nyt) nr. xxii]. Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anden tilpasning af afgørelse nr. 1110/94/EF (som tilpasset ved afgørelse 616/96/EF) om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998) (KOM(96) 12 endelig udg. - 96/0034 (COD)). - 1 Ændret forslag til 9 e >|o C y 3 V| C c o0 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE OM ANDEN TILPASNING AF AFGØRELSE NR. 1110/94/EF (SOM TILPASSET VED AFGØRELSE 616/96/EF) OM FJERDE RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR FORSKNING, TEKNOLOGISK UDVIKLING OG DEMONSTRATIONSAKTIONER (1994-1998) Z Kommissionen* oprindelig» forslagt1) ÆNDRET FORSLAG Betragtning 4a (ny) OJD i Kommissionens hvidbøger om "Vækst-,. konkurrenceevne, beskæftigelse" i1) OS uddannelse og erhvervsuddannelse(2 ) samt grønbog om innovation (3) laegqes d er vægt på behovet for immateriel investering i uddannelse, forskning og innovation. - almen (x) EFT C 20 af 24. 1. 1994, s (2) KQM (95) 59Q (3) KOM (95) 688 9. Betragtning 5 ved forhøjelsen af beløbet til det fjerde rammeprogram skal der tages hensyn til udvikling i D en Europæi ske Unions finansielle overslag; ved forhøjelsen af beløbet til det fjerde rammeprogram skal der tages hensyn til udvikling i D en Europæi ske Unions finansielle overslag; Kommissionen forelagde d en 19. m aj 1996 et forslag om revision af de finansielle overslag (4) ; (4) SEK (96) 492 Betragtning 7 fastlægge prioriteter for overvejelserne i de task forcer for industri og forskning, som Kommis sionen h ar oprettet, g ør det lettere at forskningen i samarbejde m ed e r hvervslivet, herunder små og mel lemstore virksomheder - og brugerne; de fører til en bedre samordning og fokusering af indsatsen og de midler, der er til rådighed i hele EU; de tager sigte på at skabe et gunstigt miljø for innovation; med henblik på at overveje mulig hederne for. eget samarbejde på enkeltområder inden for forskning og teknologisk opretter udvikling Kommissionen forsøgsvis et begrænset antal task forcer: disse bidrager til at fastlægge prioriteter for samarbejde m ed forskningen i erhvervslivet, små og mellemstore virksomheder - og bru gerne; de fører til en bedre sam ordning og fokusering af indsatsen og de midler, der er til rådighed i hele EU; de tager sigte på at skabe et gunstigt miljø for innovation; herunder Betragtning 8a (ny) reglerne forvaltning oprettelsen af bidrage hertil; for programmernes forbedres; skål forcer. bar. fcask É1) EFT C 115 af 19. 04. 1996, s. 1. -2JCU - Kommissionens o p r i n d e l i ge f o r s l ag Æ N D R ET FORSLAG 2. Bilag I erstattes med bilag I til nærværende afgørelse. 2. Bilag I erstattes med bilag I til nærværende afgørelse. Eneste artikel 2a, Med bjJLas la til denne af gørelse indføjes et bilag la. hYori der skej: en vejledende fordelina af bevillingerne til prioriterede emner. -3 BILAG I a (nyt) Følgende bilag I a tilføjes afgørelse 1110/94/EF: Bilag I a Prioriterede emner: Vejledende fordeling på særprogrammer Bidragene fordelt på særprogrammer (mio. ECU) Telematik systemer IT IMT Måling og prøvning Miljø/Klima Havforsk ning og -teknologi Biotekn. Biomed. Landbrug / fiskeri ikke- nuklear energi Transport Socio- økon. Int. samarb. PRIORITEREDE EMNER Flyteknik Multimedier til undervisningsbrug 20 95 105 25 20 Bilområdet 10 5 45 Intermodal transport og interoperabilitet Miljø (vand) Biovidenskaber: vacciner og virussygdomme Skibsfart Fremtidens tog og jernbanesystemer 25 X X X 10 20 X X X X 5 X 10 35 X X X X I ALT 150 50 180 10 40 Note: X = Intensiveret opmærksomhed uden forhøjelse af bevillingerne -4 X 10 X 60 X 5 X X 65 10 50 X X 70 5 X X 5 I ALT i 165 j 125 ! 130 \ 90 85 X 10 5 10 X 25 595 Kommissionens oprindelige forslag ÆNDRET FORSLAG BILAG II, NR. i ), ANDET AFSNIT, INDLEDNING Denne metode skal iværksættes ved hjælp af to særskilte og komplemen tære gennemførelsesformer : mål ved at Dsnne metode, går ud på at nå konkrete fremme samarbejdet mellem forskningscentre. universiteter virksomheder og omkring særlige emner, behandlet i forskellige programmer, med henblik Eta ai nyttiggøre resultaterne så godt SOJD muligt. at styrke det videnskabelige teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og at fxeinme. udviklingen af dens konkurrenceevne. internationale Metoden skal iværksættes ved hjælp af to særskilte og komplementære gennemførelsesformer : og BILAG II, NR. i i ), PRIORITEREDE EMNER, 1. AFSNIT med forskelle kulturelle økonomiske, Den europæiske industri kæmper med flere alvorlige ulemper sammenlignet med dens stærke konkurrenter. Trods det indre markeds lovende udvikling er den europæiske forskning og industri stadig opsplittet som følge af og institutionelle lemsstaterne imellem. Der er behov for at gribe til en integreret, operationel fremgangsmåde, således at forskning, udvikling og demon stration - både på EU-niveau og på medlemsstatsplan - effektivt svarer til de markedsmæssige og politiske krav og derved støtter industriens konkurrenceevne økonomiske præstationer. Et sådant samarbejde skulle kunne fremme synergien i alle forsyningskædens led og tilskynde til som fører til indførelse af ens standarder. forskning, og med forskelle kulturelle økonomiske, Den europæiske industri kæmper med flere alvorlige ulemper sammenlignet med dens stærke konkurrenter. Trods det indre markeds lovende udvikling er den europæiske forskning og industri stadig opsplittet som følge af og institutionelle lemsstaterne imellem. Der er behov for at gribe til en integreret, operationel fremgangsmåde, således at forskning, udvikling og demon stration - både på EU-niveau og på medlemsstatsplan - effektivt svarer til de markedsmæssige og politiske krav og støtter industriens konkur baredygtige renceevne udvikling. Et sådant samarbejde skulle kunne fremme synergien i alle forsyningskædens led og tilskynde til forskning, som fører til indførelse af ens standarder. dan og 5- Kommissionens oprindelige forslag ÆNDRET FORSLAG BILAG II, NR. i i ), MULTIMEDIER TIL UNDERVISNINGSBRUG, 1. AFSNIT uddannelses- Undervisnings- og uddannelsessy stemerne i Europa står over for en tredobbelt udfordring: at forberede de. europæiske borgere på at deltage fuldt ud i informationssamfundet, at tilfredsstille og undervisningsbehovene hos en vok sende mangfoldighed af elever og studerende, lige fra elever, der lige er gået ud af skolen, til særlige kategorier af studerende som handicappede personer og elever i landdistriktssamfund, at forbedre omkostningseffektiviteten og den pædagogiske effektivitet^ fordi der ikke kan skaffes ekstra ressourcer til denne øgede og for skelligartede efterspørgsel. samt Undervisnings- og uddannelsessy stemerne i Europa står over for en tredobbelt udfordring: at sikre alle europæiske borgere lige muligheder ved at tilfredsstille uddannelses- og undervisningsbehovene hos en voksende mangfoldighed af elever og studerende, lige fra elever, der lige er gået ud af skolen, til særlige kategorier af studerende som handicappede personer og indbyggere i landdistriktssamfund og random råder. at forbedre omkostningseffek tiviteten pædagogiske effektivitet af de midler, som er taget i brug, samt undervise bor gerne i anvendelse af de nye infor mationsteknologier. den og BILAG II, NR. i i ), MULTIMEDIER TIL UNDERVISNINGSBRUG, 4. AFSNIT Fællesskabets forskning inden for multimedier til undervisningsbrug har ikke tilstrækkelige budgetmidler til sin rådighed til at kunne klare disse industri- og samfundsrela terede udfordringer. Forskningen må styrkes for at give den europæiske industri mulighed for at udvikle og validere fremtidens multimediesy stemer, -tjenester og -indhold. Industrien skal være konkurrence dygtig på verdensmarkedet, tage hensyn til kulturelle og sproglige forskelle i Europa og imødekomme læreres, instruktørers og elevers behov. I denne forbindelse er man særlig opmærksom på den sprogprob lematik, Europas sproglige mangfoldighed. samt ÛS. ældres og de handicappedes proble mer. Disse aktiviteter bør inte greres i sammenhæng med det globale informationssamfund vali- sering og demonstration af nye andre multimedieapplikationer geografiske områder, navnlig med henblik på at styrke samarbejdet med udviklingslandene. skyldes gennem der. i -tjenester og -indhold. Fællesskabets forskning inden for multimedier til undervisningsbrug har ikke tilstrækkelige budgetmidler til sin rådighed til at kunne klare disse industri- og samfundsrela terede udfordringer. Forskningen må styrkes for at give den europæiske industri mulighed for at udvikle og validere fremtidens multimediesy stemer, Industrien skal være konkurrence dygtig på verdensmarkedet, tage hensyn til kulturelle og sproglige forskelle i Europa og imødekomme læreres, instruktørers og elevers behov. Disse aktiviteter bør inte greres i sammenhæng med det globale informationssamfund sering og demonstration af nye andre multimedieapplikationer geografiske områder, navnlig med henblik på at styrke samarbejdet med udviklingslandene. gennem vali- i -6 Kommissionens oprindelige forslag ÆNDRET FORSLAG BILAG II, NR. xvii), ENESTE AFSNIT "For at svare til det prioriterede emne multimedier til undervisnings brug skal der i højere grad foku seres på og ske en koncentrering omkring følgende aktiviteter: inno vation og kvalitet i formel og uformel uddannelse og undervisning; undersøgelse af kognitive og pæda gogiske aspekter ved multimedieud dannelse og -undervisning; socioø konomiske følger af indførelsen af multimediebaserede systemer. " undervisnings følgende "For at svare til det prioriterede emne multimedier til undervisnings brug skal der i højere grad foku seres på og ske en koncentrering omkring aktiviteter: metoder, værktøjer og teknologier til fremme af innovation og kvalitet i formel og uformel uddannelse og undervisning; af kognitive og pædagogiske aspekter ved undervisning; socioøkonomiske. ,, retslige og finansielle følger af indførelsen af multimediebaserede undervisningssystemer. " multimedieuddannelse og undersøgelse BILAG II, NR. xxii) (nyt) slutningen af FJERDE AKTION I erstattes sidste led med: af ag !Lz afholdelse af eurokonf erencer, lignende sommerkurser initiativer, forskerpriser, herunder den europæiske forskerpris foj: (René enestående r e s u l t a t er videnskabelig kvalitet, som ex opnået takket være et projekt under dette rammeprogram". Descartes Prisen) Ændret forslag til ^ \ _ n „ ^ RÅDETS A F G Ø R E L SE ) OM ANDEN TILPASNING AF AFGØRELSE NR. 94/268/EURATOM (SOM TILPASSET VED AFGØRELSE 96/253/EURATOM) OM ET RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR FORSKNING OG UDDANNELSE (1994-1998) - i? - BEGRUNDELSE Den 28. februar 1996 forelagde Kommissionen et forslag om at forhøje bevillingerne til rammeprogrammet for Euratom (1994-1998)0 med 105 mio. ECU. Den 18. juni 1996 afgav Europa-Parlamentet udtalelse ved førstebehandlingen af Kommissionens forslag. Efter denne udtalelse forelægger Kommissionen et ændret forslag, hvor den medtager en del af Parlamentets ændringsforslag. Ændringerne vedrører: Fællesskabets rolle i forbindelse med videnskabeligt samarbejde og samordning [(ny) betragtning la]. hensyntagen til den konkurrenceevne [tredje betragtning], som bygherrerne og driftslederne i EU skal tilgodese, når de integrerer sikkerhedskravene, henvisning til programmerne PHARE og TACIS [bilag II, indledning, andet afsnit], indføjelse af et forskningsemne vedrørende strålingsbeskyttelse [bilag II, nr. 2]. O Forslag til Rådets afgørelse om anden tilpasning af afgørelse nr. 94/268/Euratom (som tilpasset ved afgørelse 96/253/Euratom) om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998) (KOM(96)0012 - 96/0035(CNS)) - 8 - O L, ~ Ændret forslag til RÅDETS AFGØRELSE OM ANDEN TILPASNING AF AFGØRELSE NR. 94/268/EURATOM (SOM TILPASSET VED AFGØRELSE 96/253/EURATOM) OM ET RAMMEPROGRAM FOR DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKABS INDSATS INDEN FOR FORSKNING OG UDDANNELSE (1994-1998) - 3- Kommissionens oprindelige forslag(M ÆNDRET FORSLAG Betragtning la (ny) Fællesskabet kan fremme samarbejdet oa samordningen af al den viden skabelige ekspertise på hø-it niveau. Ù££ samtlige medlemsstater ? eksisterer i Betragtning 3 det er vigtigt, at Fællesskabet fortsætter med at spille en vigtig international rolle inden for nuk lear sikkerhed; det har et særligt ansvar for at øge sikkerheden i nukleare anlæg på hele det europæi ske kontinent; EU's bygherrer og driftsledere bør tilgodese kravene i forbindelse med sikkerheden; deres konkurrencedygtighed afhænger af indsatsen inden for forskning og teknologisk udvikling på dette område ; det er vigtigt, at Fællesskabet fortsætter med at spille en vigtig international rolle inden for nuk lear sikkerhed; det har et særligt ansvar for at øge sikkerheden i nukleare anlæg på hele det europæi ske kontinent; EU's bygherrer og driftsledere bør tilgodese kravene i forbindelse med sikkerheden under hensyntagen til konkurrenceevnen : deres konkurrencedygtighed afhænger af indsatsen inden for forskning og teknologisk udvikling på dette område ; BILAG II, INDLEDNING, 2. AFSNIT Borgerne på hele det europæiske kontinent har vist sig meget bekym rede over sikkerheden i forbindelse med nuklear fission, og deres for ventninger på området kræver ind førelse af mere krævende sikker hedsstandarder og -metoder. De erhvervsdrivende og de europæiske bygherrer skal tage hensyn til disse bydende krav, samtidig med at konkurrencen på verdensplan bliver kraftigere. Sikkerhedsproblemet s£ også kritisk i EU1s forbindelser med landene i Central- og Østeuropa og med Samfundet af Uafhængige Stater (SNG). For at sætte mere fart i gennemførelsen af forskning, for at uddybe samarbejdet i hele Europa og afkorte den tid, der går inden resultaterne formidles og udnyttes, er der behov for en styrkelse af rammeprogrammet. Borgerne på hele det europæiske kontinent har vist sig meget bekym rede over sikkerheden i forbindelse med nuklear fission, og deres for ventninger på området kræver ind førelse af mere krævende sikker hedsstandarder og -metoder. De erhvervsdrivende og de europæiske bygherrer skal tage hensyn til disse bydende krav, samtidig med at konkurrencen på verdensplan bliver kraftigere. PHARE- og TACIS-pro grammerne indeholder allerede—hi— standsordninger msd henblik £â løsning af sikkerhedsproblemet i landene i Central- og Østeuropa og i Samfundet af Uafhængige Stater (SNG). For at sætte mere fart i gennemførelsen af forskning, for at uddybe samarbejdet i hele Europa og afkorte den tid, der går inden resultaterne formidles og udnyttes, er der behov for en styrkelse af rammeprogrammet. (') EFT C 115 af 19. 4. 1996, s. 13. 9-£X_~ Kommissionens oprindelige forslag ÆNDRET FORSLAG BILAG II, NR. 2 vil anlæg Hvad angår radioaktivt affald vil der kunne etableres et samarbejde med henblik på karakterisering af steder, der eventuelt kan anvendes til oplagring af radioaktivt affald. Med hensyn til nedlukning af nukleare den teknologi, der er udviklet i EU kunne om nødvendigt tilpasses til de russiske reaktortypers behov. De reaktorer, der er ved at blive nedlukket, vil kunne tjene som demonstration, steder u d d a n n e l se teknologioverførsel på dette Der vil ske en område. samordning Unionens med bistandsprogrammer. anvendes, eller til og Forskningen i strålingsbeskyt omkring telse koncentreres JL£ f o r e k o m s t er tidlige og strålingskaroinogenese epidemiologisk opfølgning af. fremkomster af kræfttilfælde som følge af akut eller kronisk udsættelse for stråling, Dette Yil finde sted inden for rammerne af et bredt inter nationalt o m f a t te befolkninger, udsat for strålinger f o r s k e l l i ge aom har. samarbejde og vil været Hvad angår radioaktivt affald vil der kunne etableres et samarbejde med henblik på karakterisering af steder/ der eventuelt kan anvendes til oplagring af radioaktivt affald. Med hensyn til nedlukning af nukleare anlæg vil den teknologi, der er udviklet i EU kunne anvendes, eller om nødvendigt tilpasses til de russiske reaktortypers behov. De reaktorer, der er ved at blive nedlukket, vil kunne tjene som steder til demonstration, uddannelse og teknologioverførsel på dette område. Der vil ske en samordning med Unionens bistandsprogrammer. 10 ISSN 0254-1459 KOM(96) 453 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 12 16 Katalognummer : CB-CO-96-462-DA-C ISBN 92-78-08878-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg y\/\


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1863/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Σεπτεμβρίου 1996 που τροποποιεί τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 391/92 για τον καθορισμό των ποσών των ενισχύσεων για την προμήθεια στα γαλλικά υπερπόντια διαμερίσματα προϊόντων σιτηρών κοινοτικής προελεύσεως

eurovoc_concepts:
EU production
aid system
cereals
supply


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1872/96 af 27. september 1996 om udstedelse af eksportlicenser for frugter og grøntsager med forudfastsættelse af restitutioner


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1868/96 DA COMISSÃO de 27 de Setembro de 1996 que prevê que não seja dado seguimento aos pedidos de certificados de exportação para certos produtos do sector da carne de bovino


title: Padomes Akts (1996. gada 27. septembris), ar ko izstrādā Protokolu Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (96/C 313/01)

eurovoc_concepts:
EU Member State
European official
civil service
corruption
fight against crime
financial interests of members

text: 19/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19 31996F1023(01) C 313/1 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 23. 10. 1996. PADOMES AKTS (1996. gada 27. septembris), ar ko izstrādā Protokolu Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (96/C 313/01) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, Ņemot Vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā K3. panta 2. punkta c) apakšpunktu, tā kā, lai sasniegtu Savienības mērķus, dalībvalstis uzskata Eiro- pas Kopienu finanšu interesēm kaitējošas noziedzības apkarošanu par vispārsvarīgu jautājumu, kas ietilpst minētā Līguma VI sadaļā paredzētajā sadarbībā; tā kā ar savu 1995. gada 26. jūlija Aktu Padome kā pirmo līgumu izstrādāja Konvenciju par Eiropas Kopienu finanšu interešu aiz- sardzību, kas ir īpaši paredzēta šīm interesēm kaitējošas krāpša- nas apkarošanai; tā kā nākamajā posmā Konvenciju vajag papildināt ar protokolu, kas īpaši vērsts pret korupcijas darbībām, kurās iesaistīti valstu un Kopienas ierēdņi un kuras nodara vai var nodarīt kaitējumu Eiro- pas Kopienu finanšu interesēm; NOLEMJ, ka ar šo tiek izstrādāts Protokols, kura teksts pievienots pielikumā un kuru šodien parakstījuši Savienības dalībvalstu val- dību pārstāvji; IESAKA to pieņemt dalībvalstīm saskaņā ar to attiecīgajām kon- stitucionālajām prasībām. Briselē, 1996. gada 27. septembrī Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. LOWRY


title: Règlement (CE) nº 1904/96 du Conseil du 27 septembre 1996 modifiant le règlement (CE) nº 3094/95 relatif aux aides à la construction navale

eurovoc_concepts:
OECD
State aid
competition policy
control of State aid
exchange of information
shipbuilding