title: COMETT II - Endelig evalueringsrapport

eurovoc_concepts:
EU programme
school-industry relations
teaching curriculum
technology
vocational training

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 16. 09. 1996 KOM(96) 410 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN COMETT II Endelig evalueringsrapport (Forelagt af Kommissionen) 1. Indledning Denne rapport omhandler anden fase af COMETT-programmet, COMETT II (1990-1994), der efterfulgte COMETT I (1986-1989), Fællesskabets handlingsprogram for uddannelse i teknologi COMETT II blev vedtaget ved Rådets afgørelse 89/27/EØF af 16. december 1988, EFT nr. L 13/28 af 17. 1. 1989. 1 afgørelsens artikel 6 hedder det, at Kommissionen senest 30. juni 1995 skal forelægge en endelig evalueringsrapport om erfaringerne med og resultaterne af COMETT II for Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Dette dokument er Kommissionens rapport til opfyldelse af ovenstående krav. Det er hovedsagelig baseret på en række evaluerings- og syntese af en overvågningsdokumenter, der er udarbejdet i hele programmets løbetid og især over de seneste to år. I betragtning af det spektrum af aktiviteter, der er udviklet under COMETT- programmet, kan denne rapport kun give et kortfattet overblik over det, som rent faktisk har været et meget omfattende og varieret fællesskabsinitiativ, hvoraf hovedelementerne er bevaret i det nye LEONARDO da VINCI-program. lang De vigtigste resultater af COMETT II Der har mellem 1990 og 1994 været afholdt fem indkaldelser af ansøgninger; de fremsendte projekter har tegnet sig for bevillinger fra Fællesskabet på i alt næsten 1,2 mia. ECU. Udvælgelsesproceduren førte til, at omkring 3. 000 projekter blev godkendt, hvilket førte til: • oprettelse af over 200 uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder, som dækkede næsten samtlige europæiske regioner samt mange teknologiske og sektorspecifikke områder omkring 40. 000 tværnationale udvekslinger af studerende, kandidater og medarbejdere afholdelse af næsten 10. 000 efter- og videreuddannelseskurser med deltagelse af en kvart million europæere udvikling af over 4. 500 undervisningsmaterialer, hvoraf over en tredjedel var software- eller videobaseret. • • • Disse projekter har • involveret over 30. 000 organisationer fra 19 europæiske lande, herunder hele den højere uddannelsessektor, over 20. 000 virksomheder (hvoraf 3/4 var små og mellemstore) og ca. 5. 000 andre typer af organisationer dækket uddannelsesbehov inden for omtrent alle teknologiske og hertil knyttede områder ofte fungeret som katalysatorer for samarbejde og innovation langt ud over COMETT-programmet. er der blevet etableret en enestående, europæisk netværksstruktur, hvorigennem det er muligt årligt effektivt at gennemføre tusinder af tværnationale udvekslinger mellem virksomhed og universitet - især praktikophold for studerende - og kortvarige, internationale efter- og videreuddannelseskurser har samarbejde med andre europæiske programmer inden for uddannelse, F&U og innovation været en rød tråd gennem programmet er der opstået en meget større bevidsthed om og forståelse for fordelene for den højere uddannelse og teknologioverførsel ved samarbejdet mellem virksomhed og universitet er både kvantiteten og kvaliteten i udbuddet af højere uddannelse øget, især i randområderne, hvilket således har bidraget til at øge den europæiske konkurrenceevne er merværdien ved samarbejdet med et europæisk program som COMETT blevet anerkendt af universiteterne og i mindre grad af virksomhederne. Desuden • • • • • • • 2. COMETT - en oversigt i stand til at udnytte Et af de vigtigste spørgsmål for Den Europæiske Unions fremtidige økonomiske og sociale udvikling er, hvorvidt den er sine forskningsbestræbelser til fordel for udvikling af nyskabende muligheder og kvalitet i sine industrier. COMETT, Den Europæiske Unions program for samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv med henblik på uddannelse inden for teknologi har udviklet sig, siden det blev iværksat i 1986 med disse og tilknyttede spørgsmål i centrum. Dets budskab har været, at højere uddannelse og fremme af samarbejdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv er centrale mekanismer i teknologioverførsel til fordel for industriel værdiforøgelse af vore F&U-bestræbelser. resultaterne af COMETT I løb fra 1986 til 1989 med et budget på 50 mio. ECU og COMETT II fra 1990 til 1994 med et budget på ca. 230 mio. ECU. Begge programmer var centreret om tværnationalt samarbejde mellem universiteter og virksomheder inden for højere uddannelse i teknologi. Hovedmålene med COMETT II var, således som de blev udstukket i Rådets afgørelse, at: • forbedre bidraget fra uddannelse i højteknologi til Fællesskabets økonomiske og sociale udvikling • støtte fælles udvikling af uddannelsesprogrammer og optimal udnyttelse af uddannelsesressourcer via oprettelse af tværnationale, sektorspecifikke og regionale net af højteknologiske uddannelsesprojekter • imødekomme små og mellemstore virksomheders kvalifikationskrav • fremme lige muligheder for mænd og kvinder inden for efter- og videreuddannelse i teknologi • Give samarbejdet mellem universiteter og virksomheder inden for efter- og videreuddannelse en europæisk dimension. COMETT bestod af fire tæt forbundne strenge: • Streng A: uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder (UPUV'er), der fungerede både på regionalt og/eller sektorspecifikt grundlag. Der var hovedsagelig tale om fælles konsortier af højere uddannelsesinstitutioner, virksomheder og andre relevante organisationer. • Streng B: de tværnationale mobilitetsprogrammer. Streng Ba omfattede praktikophold for studerende i virksomheder langvarige praktikophold på højt niveau for kandidater, og streng Bc støttede udvekslinger af universitetsmedarbejdere, der udstationeredes i virksomheder og omvendt. i andre lande; streng Bb dækkede • Streng C: efter- og videreuddannelsesprojekterne. Under streng Ca støttedes kortvarige kurser, under streng Cb fælles uddannelsesprojekter og under streng Ce de store uddannelsespilotprojekter. • Streng D: supplerende foranstaltninger som f. eks. undersøgelser, evaluering og overvågning. COMETT var det første større europæiske uddannelsesprogram, som EFT A-landene deltog Der foregik en tæt overvågning af programmet, og der er gennemført adskillige eksterne evalueringer i dets løbetid. Denne endelige evaluering af COMETT er hovedsageligt baseret på disse og tilsvarende dokumenter fra de igangværende, interne overvågningsaktiviteter. 3. Netværkssamarbejde til Rådets afgørelse I henhold skulle der etableres et europæisk net af uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder (UPUV'er), som kunne (1) bidrage til afdækningen af uddannelsesbehov og løsningen herpå, (2) opfylde disse behov på et struktureret og koordineret grundlag, (3) oprette en støttestruktur til aktiviteter som praktikophold for industrifolk, medarbejdere og studerende, (4) styrke samarbejdet og inter regional overførsel inden for Europa ved at udvikle og anvende teknisk efter- og videreuddannelse, (5) udvikle tværnationale sektorspecifikke net. Det derved skabte europæiske net består af ca. 200 UPUV'er, der tegnede sig for ca. 12% af de samlede programbevillinger. Det gennemsnitlige UPUV-budget var i størrelsesordenen 180. 000 ECU, hvoraf 25% blev dækket af COMETT. UPUV'erne kan inddeles i to hovedtyper. Regionale UPUV'er består af universiteter, virksomheder og andre interesserede parter inden for et bestemt geografisk område. Sektorspecifikke UPUV'er bringer partnere fra forskellige medlemsstater, men inden for en bestemt teknologi eller industri sammen. Begge UPUV-typer forventedes at knytte forbindelser og samarbejde med lignende projekter over hele Europa. Således er der udviklet to typer af net. Interne partnerskaber inden for UPUV'et og eksterne, europæiske samarbejdsnet. De regionale UPUV'ers to væsentligste bidrag har været (1) at udvikle lokale og regionale bindeled og infrastrukturer i forbindelse med samarbejdet mellem universitet og virksomhed og (2) at integrere denne regionale infrastruktur i det første samarbejdsnet, der dækker hele Europa med det formål at fremme udviklingen af samarbejdet mellem universitet og virksomhed inden for efter- og videreuddannelse. De sektorspecifikke UPUV'er har mere direkte bidraget til teknologioverførsel og udvikling af efter- og videreuddannelse i industrien. Deres klientel blev betragtet som en mere homogen gruppe med mere ensartede tekniske krav. Dette har gjort arbejde som uddannelsesbehovsanalyser, udarbejdelse af situationsrapporter og dannelsen af "europæiske arbejdsgrupper" særligt relevante og lettere at foretage for disse UPUV-typer. Virksomhederne var positivt indstillede over for UPUV'ernes rolle som formidlere af information, som et organ, der forbandt virksomheder og højere uddannelse og fungerede som rådgivere om europæiske programmer. I denne forbindelse peger nogle på, at UPUV'erne har fungeret som en slags "clearingcentral" ved at sammenfatte eksisterende undersøgelser, definere metodiske fremgangsmåder, vælge uddannelsesmuligheder osv. samt styrke og definere efterspørgslen fra de små og mellemstore virksomheder. Særlig vigtig har UPUV'ernes indsats været med hensyn til at stimulere en tværnational indstilling hos partnerne. I den højere uddannelsessektor har der fundet en international udveksling af uddannelsesmetodikker og uddannelsessystemer sted, ligesom der er etableret kontakter med virksomheder i udlandet, som har været værter for studerende. For virksomhederne har resultatet været en bredere adgang til europæisk uddannelsespotentiale og en større bevidsthed om den europæiske dimension i F&U samt teknologi. Den europæiske dimension i både regionale og sektorspecifikke UPUV'er har været deres største styrke. Denne europæiske dimension strækker sig fra UPUV'ernes direkte kontakt med Kommissionen og deres viden om Kommissionens programmer til ekspertise i at ansøge om og forvalte europæiske projekter og deres centrale styrke som en del af et velstruktureret, dedikeret, europæisk, operationelt net. Den anden del af deres styrke ligger i deres net af nationale, regionale eller sektorspecifikke medlemmer. Regionale UPUV'er specialiserer sig ofte knudepunkter er ofte involveret i regional infrastruktur. i bestemte sektorer, og sektorspecifikke UPUV'er og deres Generelt har UPUV'erne nu en accepteret rolle (nogle stærkere, nogle svagere) som lokalt bindeled mellem højere uddannelse og erhvervsliv og i hvert fald som bindeled i det bredere kvalifikationsudbud og -efterspørgselsforhold. De to største vanskeligheder, UPUV-netværket stod overfor, var det skrøbelige økonomiske grundlag og erhvervslivets manglende engagement. Dette svage og usikre økonomiske grundlag for de fleste UPUV'er ses som den største svaghed. Det medfører, at UPUV'erne bliver for små, får begrænset antal medarbejdere og får vanskeligheder med realistisk langtidsplanlægning. Endelig udvikledes netværkssamarbejdet i COMETT på to planer. På projektniveau blev der udviklet net mellem partnere i et UPUV eller fælles uddannelsesprojekt. Men også mellem projekter opstod der en netværkseffekt. Her samarbejdede UPUV'er og deres partnere med andre UPUV'er, og et gensidigt frugtbart samarbejde mellem projekter fandt sted. Således var UPUV'erne kun det mest synlige aspekt af COMETT's netværksaktiviteter. 4. Efter- og videreuddannelsesaktioner I Rådets afgørelse om COMETT II blev der udtrykt videreuddannelsesaktiviteter på tre bestemte områder: • til kortvarige, intensive kurser med en europæisk dimension i højteknologi • til planlægning, udvikling og afprøvning på europæisk plan støtte til efter- og af fælles uddannelsesproj ekter • til fjernundervisning med brug af ny undervisningsteknologi, og/eller hvor resultatet er uddannelsesprodukter, der kan overføres Der blev indkaldt ansøgninger til kortvarige kurser (streng Ca) hvert år. Fra 1991 skete indkaldelserne på "puljebasis", dvs. at kun UPUV'erne samlede og fremsendte ansøgningerne. Indkaldelser af fælles uddannelsesprojekter (streng Cb) fandt sted i 1990 og 1992. En række fælles uddannelsesprojekter blev opfordret til at fremsende detaljerede ansøgninger for eventuelt at blive pilotprojekter. Der blev i alt fremsendt lidt over 2. 000 ansøgninger ligeligt fordelt mellem "puljer" og fælles uddannelsesprojekter. Der blev søgt om over 400 mio. ECU, men der kunne kun bevilges 101 mio. ECU. De hovedområder, der blev dækket af COMETT II-uddannelsesprojekterne, var avanceret fremstilling, informations- og kommunikationsteknologi, miljø, materialer, sundhed og sikkerhed, uddannelse (metodik og teknologi) og styring af innovationer. Der er etableret to typer partnerskaber til gennemførelse af COMETT-efter- og videreuddannelsesaktiviteter: • UPUV'er, der fungerede som koordinatorer for projektfremsendelser og kontrakter i forbindelse med Ca-puljer • konsortier, der blev etableret med henblik på et bestemt efter- og videreuddannelsesprojekt. COMETT-efter- og videreuddannelsesprojekter havde et bredt spektrum af internationale partnere og arbejdede typisk på to eller flere europæiske sprog. Over 80% af kurserne omfattede undervisere fra andre europæiske lande. Mere generelt var den europæiske dimension grundlaget for ægte, europæisk merværdi, der især var et resultat af den forbedrede kvalitet, der skyldtes åbningen af kursusudvikling for et bredere forum af eksperter på tværs af nationale grænser. Nogle af de første mekanismer til kvalitetssikring på tværs af nationale grænser er blevet udviklet. Regionale kompetencepoler for efter- og videreuddannelse i Europa er blevet bedre kendt og mere tilgængelige for alle europæere. Alt i alt opfattede kursisterne COMETT-kurserne som direkte relevante, som en måde at opdatere deres tekniske viden på og som relevante for deres arbejde. I de endelige, nationale evalueringer understregedes forbedringen af kursuskvaliteten, der blev sikret gennem adgangen til internationale ressourcer og inddragelse af erhvervslivet på et tidligt stadium. 5. Mobilitet Formålene med COMETT's mobilitetsaktiviteter var samtidigt at fremme (1) tværnationalt samarbejde, (2) samarbejde mellem virksomhed og universitet, (3) teknologioverførsel og (4) uddannelse og efter- og videreuddannelse på højt niveau. For at opfylde disse formål støttede COMETT tre aktivitetstyper: • Streng Ba: studerende eller unge kandidater, der fik uddannelsesophold ("praktikophold") i en virksomhed i en anden deltagerstat. • Streng Bb: langvarige uddannelsesophold på højt niveau for kandidater. • Streng Bc: stipendier til universitetsmedarbejdere, der blev udstationeret i virksomheder eller omvendt. Den største tildeling af bevillinger gik til praktikopholdene under streng Ba. I alt modtog ca. 36. 000 studerende støtte under COMETT II; det årlige antal steg fra 3. 800 i 1990 til næsten 8. 000 (ud af 33. 700 ansøgninger) i 1994. Anslået har omkring 15. 000 virksomheder én eller flere gange haft gavn af disse praktikophold, hvilket svarer til et input på 20. 000 arbejdsår af menneskelige ressourcer. Det typiske praktikophold varede 5 til 6 måneder, og der blev bevilget et gennemsnitligt stipendium på 430 ECU månedligt. Disse fungerede under "puljesystemet" fra 1991. Den gennemsnitlige puljestørrelse i 1994 var 50 praktikophold til regionale UPUV'er og 30 til sektorspecifikke UPUV'er. Omkring 80% af samtlige praktikophold gik igennem regionale UPUV'er. Streng Bb omfattede støtte - på forsøgsbasis til langvarige praktikophold - i op til to år til industrielle udviklings- og uddannelsesprojekter på højt niveau med overvågning fra både et universitet og virksomheden. Der var ikke mange ansøgninger, og de få godkendte praktikophold blev omhyggeligt overvåget. I 1992 blev det klart, at de ikke i nævneværdig grad adskilte sig fra streng Ba eller Bc, og der blev ikke indkaldt flere ansøgninger. Streng Bc, der omfattede medarbejdermobilitet mellem universiteter og virksomheder fik i alt 1. 900 ansøgninger, og omkring 800 blev godkendt under COMETT II's løbetid. De varede i gennemsnit 4,5 måned med en gennemsnitlig støtte på 7. 000 ECU for perioden. Omkring 2/3 var universitetsmedarbejdere; og omkring 2/3 af modtagervirksomhederne var små og mellemstore. Strengen blev organiseret efter puljesystemet fra 1991. COMETT-studentermobilitets-programmet har været en stor succes. Det har i høj grad været til gavn for: • virksomheder, som har udviklet en praktikplads-kultur og har fået del i teknologioverførsel gennem den studerende. Små og mellemstore virksomheder har ofte været inddraget i deres første europæiske program • studerende, som har forbedret deres sprogkundskaber, kulturelle forståelse, erhvervsmuligheder og deres evner til nyskabelse • højere uddannelsesinstitutioner, som har fået et incitament til at udvikle praktikpladskrav og -mekanismer og har fået tilbagemeldinger, der har tilskyndet dem til at ajourføre kurser og undervisningsteknikker. Resultaterne af streng Bc, medarbejdermobilitet, har været opmuntrende, skønt den ikke har haft samme succes eller vakt samme interesse som praktikopholdene for studerende. Forbindelserne mellem europæiske universiteter og virksomheder er blevet styrket. Programmet har bevist, at det kan bruges på små og mellemstore virksomheder, og i de fleste projekter har der været en høj grad af overførsel af ideer, koncepter og teknologier mellem deltagerne. Mere generelt har COMETT-praktikophold bidraget til at udvikle nye måder at overføre teknologi på og har opstillet nye modeller for ajourføring af menneskelige ressourcer og omskoling, hvilket er så vigtigt i livslang uddannelse. På et organisatorisk niveau udviklede COMETT det enestående puljesystem, som er en effektiv og decentral mekanisme til at forvalte praktikophold. 6. Tværgående emner I denne endelige COMETT-evalueringsrapport er der også set på otte tværgående emner: (1) Samarbejde og forbindelser med andre europæiske programmer. Dette er vigtigt, hvis COMETT skal være en sammenhængende del af europæiske politikker for menneskelige ressourcer. Denne forbindelse har i stor udstrækning fundet sted langs to akser: • forbindelser med F&U-programmer som DELTA, ESPRIT, BRITE-EURAM og SPRINT; det var et betydeligt antal, men på politisk plan følte man behov for en bedre og mere struktureret koordinering med disse programmer. • forbindelser med uddannelsesprogrammer som ERASMUS, FORCE, LINGUA og TEMPUS, som både er mere udbredte og direkte. (2) F&U, efter- og videreuddannelse & innovation. Ifølge Rådets afgørelse om COMETT skulle programmet udvikle effektive mekanismer til udvikling af F&U gennem efter- og videreuddannelse til virksomheder, der kan drage nytte herafog udnytte det økonomisk. De enheder, institutioner eller UPUV'er, som har haft størst succes, er dem, der har været i stand til at tilbyde virksomheder hele spektret af teknologioverførselsaktiviteter. COMETT's bidrag til social og organisatorisk innovation bør også anerkendes, herunder udviklingen af netværk samt de organisatoriske og operationelle forandringer, der er sat i gang i deltagende universiteter og virksomheder. (3) Deltagelse i COMETT. Over 30. 000 organisationer i Europa har været direkte involveret i projekter: • universiteter har deltaget mest, idet universitetsfolk har været drivkraften bag de fleste projekter inden for alle strenge • 20. 000 virksomheder har været involveret i COMETT, over halvdelen via praktikpladser til studerende; de virksomheder, der var mest direkte involveret videreuddannelsesprojekter, var hovedsageligt udbydere af tjenesteydelser i efter- og • omkring 5. 000 andre organisationer såsom offentlige myndigheder, faglige organisationer osv. , som generelt er nærmere på virksomheds- end universitetskulturen; denne ikke- restriktive fortolkning af begrebet "universitet" og "virksomhed" har beriget programmet ved at øge projektets kvalitet og multiplikatorrolle, især for små og mellemstore virksomheder. (4) COMETT's betydning for små og mellemstore virksomheder. 15. 000 ud af de 20. 000 virksomheder, der deltog i COMETT er små og mellemstore virksomheder med under 500 medarbejdere. Halvdelen af disse har under 50 ansatte. Mobilitetsaktionerne har været særligt attraktive for små og mellemstore virksomheder. Graden af engagement i efter- og videreuddannelsesprojekter og UPUV'er varierede. De mange forskellige aktiviteter inden for COMETT var medvirkende til at øge små og mellemstore virksomheder deltagelse. Det bør bemærkes, at mindst 20 til 30. 000 andre små og mellemstore virksomheder også drog fordel af COMETT gennem kursusdeltagelse. (5) COMETT's regionale effekt. Denne har gjort sig gældende på to niveauer: inden for en region og mellem regioner: • Især i mindre gunstigt stillede regioner og hovedsagelig gennem UPUV'erne har COMETT tilvejebragt et fælles udgangspunkt, hvor højere uddannelse, erhvervsliv og andre interesserede private og offentlige organer kunne mødes. Med udgangspunkt i dette forum er der udviklet andre regionale initiativer, som yderligere har styrket den lokale infrastruktur. • Tværregionalt samarbejde er blevet styrket på områder, der går langt ud over COMETT- aktiviteter. Igen har UPUV'erne spillet en central rolle i processen, idet de har været et velstruktureret, lydhørt og let identificerbart kontaktpunkt for dem, der søgte partnere. Endviderehar mobilitetsaktionerne åbnet regionerne for en meget bredere europæisk indflydelse. (6) Lige muligheder for mænd og kvinder. Skønt der ikke i Rådets afgørelse var specificeret en bestemt aktivitet til fremme af lige præcis dette formål, skete der en stigning i kvinders deltagelse i praktikophold for studerende fra 36% i COMETT I til 43% i COMETT II. På kurserne svingede kvinders deltagelse omkring 22%, hvilket afspejlede den grundliggende kønsfordeling hos virksomhedernes ansatte. Der var en god repræsentation af kvindelige projektmedarbejdere i streng A og B. (7) Samarbejde mellem universitet og virksomhed. Fremme af dette samarbejde har været en central succes for COMETT, idet der er sket en stigning af virksomhedernes anvendelse af F&U, en forbedring af de kvalifikationer, universiteterne giver, og øget tilfælde er overførsel af samarbejdsrelationer sat i gang og i mange andre systematiseret. COMETT har skabt en fælles bevidsthed hos begge parter om, hvor vigtigt et sådant samarbejde er, og mere generelt om den væsentlige, europæiske merværdi ved sådanne aktiviteter på tværeuropæisk plan. teknologier mellem sektorer og regioner. I nogle (8) Den sektorspecifikke bottom up-fremgangsmåde. COMETT vedtog dette princip om ikke at prioritere for at sikre fuld udnyttelse af universiteters og virksomheders potentiale i de deltagende stater. Dette har resulteret i udvælgelse af projekter, som overvejende var teknologibaserede fremfor rettede mod en bestemt industri. Dette skyldes formentlig den stærke universitetsdeltagelse og programmets vægt på F&U-overførsel. Endvidere har denne fremgangsmåde givet mulighed for fortsat forandring og innovation i de projekter, der er blevet foreslået. 7. Konklusioner Den primære konklusion er, at programmet har været en stor succes, idet de vigtigste, strategiske krav i Rådets afgørelse om COMETT II er blevet opfyldt. COMETT har: • forbedret indsatsen for efter- og videreuddannelse i teknologi ved at indarbejde den i erfaringsbaseret indlæring i forbindelse med praktikophold i en virksomhed, forbedret kvaliteten af kurserne og udvidet tilgængeligheden af dem, udviklet lokale og regionale bindeled i samarbejdet mellem universitet og virksomhed samt oprettet et bindeled på europæisk plan og har fremmet økonomisk og social samhørighed i Europa • sikret fælles udvikling og optimal brug af uddannelse ved at integrere erhvervslivet i den fælles udvikling af kurser, forbedret brugen af teknisk uddannelse som en integrerende del af forbedret uddannelsens kvalitet og tilgængelighed teknologioverførselsprocessen og • udviklet aktiviteter til støtte for kvinders lige muligheder inden for uddannelses- og teknologiudvikling • givet et vigtigt, direkte bidrag til små og mellemstore virksomheder gennem (1) aktiviteter som praktikophold for studerende, som har fremskyndet virksomhedernes tekniske og økonomiske udvikling og deres integration i det bredere europæiske marked og (2) kortvarige kurser, som har forbedret udviklingen og forvaltningen af deres tekniske kvalifikationer • skabt en væsentlig europæisk merværdi gennem udvikling og internationalisering af praktikopholdsaktiviteter, udvikling og oprettelse af internationale netværk med henblik på at forbedre samarbejdet mellem universiteter og virksomheder og den stærke integrations- og samhørighedsskabende effekt, både økonomisk og socialt set, i hele den højere uddannelsesverden i Europa. Selv om COMETT II har været en uomtvistelig succes, viser der sig, når man ser på svaghederne, en række fremgangsmåder, områder og aktiviteter, som man via initiativer på europæisk plan kan overveje: • overgangen fra en uddannelses- til en indlæringsbaseret fremgangsmåde • initiativet til at anlægge en bredere strategi for kvalifikationserhvervelse ved at tilføre tekniske elementer i indlæringen • den voksende betydning af anvendelse af kvalitetssikring i uddannelse • integrationen af uddannelse i teknologi i en bredere teknologioverførselsstrategi • fordelen ved et mere struktureret samarbejde mellem europæiske programmer • behovet projektkoordinatorer med opnå at at kvalitet i bistå uddannelsesprojektstyringen. for 10 Bilagt COMETT II Endelig evalueringsrapport 11 Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse COMETT Terminologi 1. Introduktion til COMETT 1. 1 Sammenhæng 1. 2 Starten på COMETT-programmet 1. 3 Programmets enkelte dele og praktiske gennemførelse 1. 3. 1 Strengene i COMETT 1. 3. 2 EFTA-landenes deltagelse 1. 3. 3 Indkaldelser af ansøgninger 1. 4 Programevaluering 2. Netværkssamarbejde 2. 1 Indledning 2. 1. 1 Begrebet netværkssamarbejde 2. 1. 2 Netværkssamarbejde i COMETT 2. 2 UPUV'ernes funktioner og opbygning 2. 2. 1 Rådets afgørelse og gennemførelsen heraf 2. 2. 2 Udvikling af nettet 2. 2. 3 Økonomiske aspekter 2. 2. 4 Partnerskabernes styrke og juridiske status 2. 5. 5 Den europæiske dimension 2. 2. 6 Informationsstyring 2. 3 UPUV'ernes indsats 2. 3. 1 De regionale UPUV-net 2. 3. 2 De sektorspecifikke UPUV-nets indsats 2. 3. 3 Definition af erhvervsuddannelsesbehov 2. 3. 4 Stimulering af partnernes tværnationale holdning 2. 4 UPUV'ernes styrker og svagheder 2. 4. 1 Styrker 2. 4. 2 UPUV'ernes svagheder 2. 4. 3 UPUV'ernes billede af sig selv 13 15 17 17 18 19 19 20 20 23 25 25 25 25 26 26 27 28 29 30 31 31 31 32 33 34 34 34 35 36 3. Efter- og videreuddannelsesaktioner 3. 1 Indledning 3. 2 Uddannelse i højteknologi 37 37 3. 1. 1 Uddannelsesaktiviteter i COMETT 37 3. 1. 2 Nøgledata om uddannelsesprojekter, til hvilke der er ydet COMETT-støtte 38 39 39 41 42 43 3. 2. 1 Hvad er uddannelse i højteknologi? 3. 2. 2 Partnerskaber og konsortier til efter- og videreuddannelse 3. 3 Den europæiske dimension i efter- og videreuddannelse 3. 4 Nøglebudskaber i uddannelseserfaringer fra COMETT 13 4. Personmobilitet 4. 1 Mobilitet inden for COMETT 4. 1. 1 Mobilitetsstipendiernes typologi 4. 1. 2 Nøgledata om praktikophold for studerende (streng Ba) 4. 1. 3 Streng Bb og Bc 4. 2 Bemærkninger i kvalitativ henseende 4. 2. 1 Streng Ba 4. 2. 2 Streng Bb og Bc 4. 2. 3 Hovedbudskaber for 5. Tværgående temaer fremtiden 5. 1 Samarbejde og samspil med andre europæiske programmer 5. 1. 2 Forbindelser til F&U-programmer 5. 1. 3 Samspil med uddannelsesprogrammer 5. 2 F&U, efter- og videreuddannelse & innovation 5. 2. 1 Indledning: innovation i Den Europæiske Union 5. 2. 2 COMETT's rolle i teknologioverførselssystemet 5. 2. 3 COMETT's sociale og organisatoriske innovation 5. 3 Deltagelse i COMETT efter organisationstype 5. 3. 1 Indledning 5. 3. 2 Universitetsdeltagelse 5. 3. 3 Virksomhedsdeltagelse 5. 3. 4 Andre organisationers deltagelse 5. 4 COMETT's betydning for små og mellemstore virksomheder 5. 5 COMETT's regionale indvirkning 5. 5. 1 Udvikling af regional infrastruktur 5. 5. 2 Interregional integration 5. 6 Lige muligheder for mænd og kvinder 5. 7 Samarbejde mellem virksomhed og universitet 6. Konklusion og hovedresultater 6. 1 Gennemførelse af Rådets afgørelse 6. 2 Fremtidig strategiudvikling 6. 3 Fremtidig operationel udvikling 6. 4 Projektgennemførelse 45 45 45 46 47 48 48 49 50 51 51 51 53 55 55 55 56 57 57 58 58 59 60 62 62 64 64 66 71 71 72 72 73 14 COMETT Terminologi Nedenfor anføres de væsentligste COMETT-specifikke Forklaringer af andre udtryk gives i løbet af rapporten. termer, der anvendes i dette dokument. Indkaldelse Denne term bruges til at henvise til indkaldelse af ansøgninger. Under COMETT II blev der udsendt fem indkaldelser (1990, 1991, 1992, 1993, 1994). Kun i 1990 kunne en hvilken som helst organisation indsende projekter inden for alle COMETT-kategorier; indkaldelserne fra 1991 til 1994 blev begrænset til visse projekttyper og/eller visse organisationstyper. Streng Udtrykket bruges i COMETT til at henvise til en programkategori og en projekttype. Der findes fire enkelte strenge (A, B, C og D), som hver især indeholder to eller flere underkategorier eller projekttyper (der også almindeligvis kaldes som strenge). Tværnational Bruges synonymt med "international", når der henvises til europæiske lande. Projekt Alle initiativer, der støttes under en af COMETT-programmets strenge, kaldes projekter. Et projekt skal som minimum involvere én højere uddannelsesinstitution og én virksomhed fra to forskellige EU-lande. De typer af projekter, der støttes er: Streng A Uddannelsespartnerskaber mellem Universiteter og Virksomheder ( "UPUV'er") Streng Ba Tværnationale praktikophold i virksomheder for studerende Streng Bb Tværnationale, langvarige praktikophold for kandidater Streng Bc Udvekslinger af medarbejdere fra den højere uddannelsessektor og erhvervslivet Streng Ca Kortvarige efter- og videreuddannelseskurser Streng Cb Fælles efter- og videreuddannelsesprojekter (udvikling af kurser og undervisningsmaterialer) Streng Cc Efter- og videreuddannelsesprojekter med vægten lagt på den strukturelle indvirkning ( "pilotprojekter") Streng D Supplerende foranstaltninger (undersøgelser, rapporter, konferencer, evaluering og overvågning osv. ). Puljesystem En operationel mekanisme under COMETT-programmet, hvorved små projektansøgninger samles til én fremsendelse og derefter får én kontrakt til et helt sæt af ansøgninger og efterfølgende decentraliseret, administrativ styring. Virksomhed Bruges i flæng med udtryk som "selskab", "firma", "industri" for at angive en hvilken som helst organisation, der udøver en vis økonomisk aktivitet (især de, der beskæftiger personale med et vist behov for efter- og videreuddannelse. Små og mellemstore praksis, virksomheder med under 500 ansatte. virksomheder Dækker med den enkle definition, der bruges i COMETT på linie med Kommissionens Universitet En hvilken som helst type organisation, der giver anerkendt uddannelse på et højt niveau. Kursus Et struktureret efter- og videreuddannelsesforløb, der typisk indebærer direkte, personlig undervisning. Materiale (eller "undervisningsmateriale") Et støttemedium til kurser eller indlæring gennem selvstudium. Sektor Anvendes som en fællesbetegnelse til at klassificere projekter efter fagområde eller disciplin. COMETT-sektorer omfatter både teknologiområder og industrielle sektorer. 15 1. Introduktion til COMETT 1. 1 Sammenhæng 1990'erne vil blive husket som et dynamisk tiår med politiske og økonomiske udviklinger og forandringer, som ændrede Europa-kortet. Parallelt hermed oplever vi, at de teknologiske forandringer sker med en hidtil uset og stadigt stigende hastighed. I lyset af det voksende konkurrencemæssige pres og globaliseringen af markederne er det blevet endnu vigtigere at udnytte resultaterne af forskningsbestræbelserne og sikre, at de anvendes effektivt til gavn for det europæiske samfund. Europas økonomiske og samfundsmæssige model, hvormed man søger at forene relativt høje lønninger med en positiv holdning til sociale krav, kræver en højeffektiv og konkurrencedygtig industri. Dette vil i stadig stigende grad innovation og systematisk afhænge af virksomhedernes evne til at sikre fortsat kvalitetsforbedring. Nøglen hertil ligger i uddannelse. Der kræves på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan øget opmærksomhed om udvikling af menneskelige ressourcer, effektiv anvendelse af uddannelsesressourcer og at gøre efter- og videreuddannelse tilgængelig, hvor der er behov for det. På europæisk plan indebærer dette, at der skal tilskyndes til samarbejde mellem uddannelses- og efter- og videreuddannelsesorganisationer fra forskellige medlemsstater, og at der skal opnås større synergi mellem forsknings- og udviklingsbestræbelserne og efter- og videreuddannelse. Det kræver også, at virksomheder og højere uddannelsesinstitutioner arbejder tæt sammen om at udvikle og tilrettelægge passende uddannelses- og efter- og videreuddannelsesaktiviteter. Og endelig kræver det, at enkeltpersoner, organisationer og uddannelsessystemer accepterer og aktivt søger at gennemføre ideen om livslang uddannelse. Disse og andre lignende vigtige udfordringer for Europa understreges i Kommissionen for De Europæiske Fællesskabers hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. I dette dokument lægges der rent faktisk stor vægt på, hvor vigtigt det er at udvikle menneskelige ressourcer med henblik på at forbedre Europas konkurrenceevne. I hvidbogen understreges betydningen af anvendelse, overførsel og formidling af F&U-resultater, og der fokuseres på behovet for et intensiveret samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder. Lignende temaer er også blevet udviklet af IRDAC, Kommissionens rådgivende udvalg for industriel forskning og udvikling. IRDAC understreger i sin seneste publikation om udfordringerne for Europas uddannelsessystemer, Quality and Relevance, hvor vigtigt det er at sikre tæt forbindelse mellem F&U og uddannelsesinitiativerne både på nationalt og europæisk niveau. Allerede i sin 1991-rapport, Skills Shortages in Europe argumenterede IRDAC for, at europæiske F&U-investeringer ikke ville give det forventede økonomiske afkast, hvis de relevante uddannelsesbestræbelser. I Quality and Relevance udvidede IRDAC sin analyse til virksomhedernes videre behov for fortsat at være konkurrencedygtige i et miljø i hastig forandring. Samarbejde mellem erhvervsliv og uddannelse fremstår som den overordnede henstilling sammen med en indtrængende opfordring til at fremme livslang uddannelse og forbinde F&U med uddannelsesbestræbelser. ikke blev modsvaret af så betydelige og lige Det europæiske COMETT-program har beskæftiget sig med disse og lignende anliggender, 17 siden det blev iværksat i 1986. Europæiske virksomheders konkurrenceevne står i centrum af programmet. Det hedder om COMETT II i Rådets afgørelse, artikel 3: COMETT li-programmet har til formål at styrke uddannelsen i teknologi, navnlig højteknologi, udviklingen af de højt kvalificerede menneskelige ressourcer og dermed den europæiske industris konkurrenceevne. I midten af firserne var det blevet klart for europæiske planlæggere, at utilstrækkelig efter- og videreuddannelse risikerede at blive en væsentlig blokerende faktor for Europas fulde udnyttelse af sine F&U-bestræbelser. Det Europæiske Fællesskab lancerede COMETT I 1986 med det klare budskab, at en sådan efter- og videreuddannelse var en effektiv og konkret måde at sikre teknologioverførsel og -formidling på, og at det var nødvendigt med mere dialog og samarbejde mellem virksomheder og universiteter over hele Europa, for at denne efter- og videreuddannelse skulle blive en succes. 1. 2 Starten på COMETT-programmet Da COMETT I-programmet startede i slutningen af 1986, var det den første større europæiske støttemekanisme for uddannelsesprojekter. Den overordnede målsætning for programmet var - og har været gennem hele COMETT I/II-perioden - at fremme og støtte tværnationalt samarbejde mellem virksomheder og universiteter indenfor uddannelse og efter- og videreuddannelse i højteknologi. Programmet blev til, samtidig med at man så de første resultater af større, europæiske F&U-programmer som ESPRIT, hvor man understregede den altovervejende betydning af efter- og videreuddannelse som et supplement for europæisk konkurrenceevne. Der var mange, der med rette frygtede, at mangel på kvalifikationer på højt niveau ellers ville underminere værdien af europæisk F&U og sandsynligvis true Europas konkurrencemæssige stilling. Som svar på disse bekymringer blev COMETT udformet som et program, der fokuserer på udvikling af menneskelige ressourcer med et højt kvalifikationsniveau samt levering af efter- og videreuddannelse i teknologi. Det krævede, at projekterne blev baseret på europæisk samarbejde og samarbejde mellem partnere inden for erhvervslivet og den akademiske verden. til F&U-bestræbelser og som en afgørende faktor Til trods for udfordringerne i målsætningerne og kompleksiteten i de projekter, der blev støttet, vakte COMETT I kolossal interesse i hele Det Europæiske Fællesskab. Der var en overvældende tilslutning til programmet, og de første bevillinger på 55 mio. ECU var helt utilstrækkelige. Det blev meget snart klart, at en anden fase ville være på sin plads. Allerede midtvejs i COMETT I, den 16. december 19881, godkendte Rådet afgørelsen om COMETT Il-programmet for perioden 1990-1994 med et oprindeligt budget på 200 mio. ECU. COMETT II medførte ikke en radikal kursændring i forhold til COMETT I, men var overvejende en uddybelse og udvidelse af den første fase. Programmets hovedformål er som angivet i Rådets afgørelse om COMETT II: [COMETT]. er koncentreret om virksomhedernes og de ansattes udviklingsbehov, behov der kræver en yderligere indsats både i de enkelte medlemsstater og på fællesskabsplan. Programmet bidrager gennem de uddannelsesinitiativer, det støtter, til anvendelse og 1 Rådets afgørelse 89/27/EØF af 16. december 1988, EFT nr. L 13/28 af 17. 1. 1989 18 udnyttelse af de teknologiske resultater, metoder og redskaber, der er udviklet i kraft af Fællesskabets innovation og og udviklingspolitik. Det teknologioverførsel samt en afbalanceret økonomisk og social udvikling inden for Fællesskabet. forsknings- fremmer I denne forbindelse er formålene med COMETT II: (i) at øge udbuddet af uddannelser i teknologi, navnlig højteknologi, på de forskellige berørte niveauer, og derved forbedre disse uddannelsers bidrag til Fællesskabets økonomiske og sociale udvikling; (ii) at fremme den fælles udvikling af uddannelsesprogrammer og udvekslingen af erfaringer samt den optimale udnyttelse af uddannelsesressourcerne på fællesskabsplan, især ved at skabe sektorspecifikke og regionale net af projekter for uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, på tværs af grænserne; (iii) at tilgodese de små og mellemstore virksomheders særlige behov for kvalificeret arbejdskraft på baggrund af de højtprior iter ede foranstaltninger, der er anført i bilaget; (iv) at fremme lige muligheder for mænd og kvinder indenfor grunduddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi, navnlig højteknologi; (v) at føje en europæisk dimension til samarbejdet mellem universiteter og virksomheder inden for grunduddannelsen og efter- og videreuddannelsen i teknologi, samt til anvendelsen og overførslen af denne teknologi. 1. 3 Programmets enkelte dele og praktiske gennemførelse 1. 3. 1 Strengene i COMETT COMETT-programmet støtter mange forskellige tværnationale aktiviteter, der indebærer samarbejde mellem virksomheder og højere uddannelsesinstitutioner. Der ydes støtte til adskillige typer uddarmelsesrelaterede aktiviteter, som alle har det til fælles, at de har til formål at fremme uddannelse i teknologi på tværeuropæisk plan. COMETT-programmet består af fire indbyrdes forbundne hovedelementer, som hver især betegnes som en særlig streng med egen finansieringsordning. Disse aktivitetsområder omfatter: strukturer, enestående • Streng Â: Udvikling af Uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder (UPUV'er) både på regionalt og/eller sektorspecifikt plan. Disse UPUV'er højere er uddannelsesinstitutioner, virksomheder og andre organisationer i et fælles konsortium. Ud over deres specifikke efter- og videreuddannelsesaktiviteter har UPUV'erne været rygraden i COMETT-programmet gennem deres støtte og aktive engagement i projekter, der støttes under de andre strenge og gennem deres tværnationale netværkssamarbejde og udvekslingsaktiviteter. adskillige omfatter snese hver der • Streng B: tværnationale mobilitetspxogrammer med henblik på praktikophold for studerende i virksomheder i andre europæiske lande (streng Ba), praktikophold på højt niveau for kandidater (streng Bb) og tværnationale udvekslinger af medarbejdere, der udstationeres fra universiteter til virksomheder eller omvendt (streng Bc). Disse mobilitetsaktiviteter blev næsten udelukkende styret af UPUV-netværket. • Streng C: udvikling og tilrettelæggelse af kortvarige kurser (streng Ca), fælles uddannelsesprojekter (streng Cb) og pilotprojekter (streng Cc) inden for teknologi og anvendelsen heraf. 19 • Streng D: et program bestående af supplerende foranstaltninger, som er blevet støttet gennem hele COMETT-programmet (information, evaluering, projektovervågning, undersøgelser, uddannelse til støtte for projekter, konferencer, workshops osv. ). I programmets løbetid er der sket en ændring i disse foranstaltningers art og fokus, således at de har kunnet afspejle start-, midtvejs- og slutfase i programmet. F. eks. blev der i begyndelsen af COMETT II lagt megen vægt på at informere om og øge bevidstheden om programmet, hvorimod det hen imod slutningen har været evaluerings- og overvågningsforanstaltningerne, der har fået større betydning. Desuden er der givet støtte til bestemte UPUV-initiativer, hvilket styrkede deres administrative kapacitet. Med undtagelse af enkelte foranstaltninger under streng D modtog alle projekter bevillinger på et konkurrencemæssigt grundlag gennem indkaldelser af ansøgninger. På linie med de i Rådets afgørelse fastsatte specifikationer var fællesskabsstøtten: • begrænset til 50% af projektomkostningerne i streng A og C • baseret på et loft og et fast bidrag pr. udveksling i streng B • varierende mellem 50% og 100% af omkostningerne i projekterne under streng D. 1. 3. 2 EFT A-landenes deltagelse COMETT var det første større, europæiske ' uddannelsesprogram, hvori der deltog organisationer fra EFT A-landene (Østrig, Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Sverige og Schweiz). På grund af det økonomiske bidrag fra disse lande steg COMETT li-budgettet fra 200 til 230 mio. ECU. Aftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og hvert af EFT A-landene blev (bortset fra Liechtenstein) ratificeret i tide til, at universiteter og virksomheder fra disse lande kunne komme med i programmet og fremsende projekter allerede ved den første indkaldelse i 1990. Østrig, Finland, Sverige og Island var ganske aktive fra starten og indsendte adskillige projekter af høj kvalitet; de øvrige tre lande var lidt for sent ude i starten, men indhentede dette fra 1991 og frem. Fra 1992 var EFT A-landenes engagement på samme niveau som EU-landenes. Der blev pålagt organisationer fra disse lande visse restriktioner med hensyn til deres deltagelse, især fordi de fleste projekter skulle involvere organisationer fra mindst to EU- medlemsstater. I virkeligheden var dette ikke et særlig vanskeligt kriterium, eftersom de fleste COMETT-projekter omfatter mange partnere fra adskillige lande. Da EØS-aftalen trådte i kraft den 1. januar 1994, forsvandt de fleste små forskelle i deltagelsesreglerne mellem EU- og EFTA-lande. 1. 3. 3 Indkaldelser af ansøgninger Støtte til COMETT-projekter blev tildelt efter en konkurrencebaseret udvælgelse af ansøgninger. Under COMETT II (1990-1994) blev der gennemført fem indkaldelser af ansøgninger. Nogle af disse indkaldelser var "åbne", mens andre var underlagt begrænsninger: • Den første indkaldelse i 1990 var en åben indkaldelse af ansøgninger, hvor europæiske organisationer blev opfordret til at fremsende forslag under alle programmets strenge. Forhandlingerne med EFTA-landene var netop blevet afsluttet, så organisationer fra disse lande i tide kunne komme i betragtning i programmet. 20 • I 1991 var indkaldelsen af ansøgninger begrænset til de 158 UPUV'er, som var blevet godkendt under COMETT II ved indkaldelsen i 1990. Ifølge betingelserne for denne indkaldelse kunne hvert UPUV fremlægge projekter under strengene Ba, Bc og Ca under det såkaldte puljesystem (se nedenfor). Der opstod yderligere muligheder for bevillinger, da ordningen "positive aktioner" (se nedenfor) blev iværksat, og der blev sat fokus på de nye tyske delstater med henblik på hurtigt at integrere disse i COMETT-nettet. • Indkaldelsen af ansøgninger i 1992 var åben for projekter inden for strengene A og Cb og havde i vid udstrækning til formål at supplere allerede udviklede net. Med hensyn til streng A var eksisterende regionale og sektorspecifikke mangler blevet afdækket og offentliggjort, og gennem indkaldelsen blev næsten alle disse huller fyldt op. Puljesystemet blev videreført for de andre strenge med mulighed for, at nye UPUV'er kunne fremlægge projekter også inden for disse strenge. • Indkaldelserne af ansøgninger i 1993 og 1994 var endnu engang begrænsede til eksisterende UPUV'er. Konsortier, der var blevet etableret i 1990, og som ikke kunne få nogen streng A-bevilling, blev bedt om at vurdere deres udviklingspotentiale og fik mulighed for at ansøge om støtte til et begrænset antal kritiske udviklingsaktiviteter under programmet for supplerende foranstaltninger (streng D). Puljesystemet En del af COMETT-budgettet blev sat til side til den såkaldte "puljeprocedure". I henhold til dette system fik udvalgte UPUV'er tildelt bloktilskud til decentraliseret geimemførelse af en række mindre projekter. Puljeproceduren blev indført under COMETT I med henblik på administrationen af kontrakter om praktikophold for studerende; på grund af systemets succes og administrative fleksibilitet blev det under COMETT II udvidet til at dække praktikophold for studerende (streng Ba), udvekslinger af medarbejdere (streng Bc) og korte kurser (streng Ca - fra 1991 og frem). Puljesystemet er karakteriseret ved følgende træk: • For det første var puljesystemet udelukkende beregnet til UPUV'er. Det medførte, at det for alle indkaldelser (undtagen streng Ca i 1990) kun var Ba-, Bc- og Ca-projekter fremsendt via UPUV'er, der blev godkendt. I praksis krævede dette, at kontrahenten i disse projekter også var den organisation, der var ansvarlig for UPUV'et. Denne eneret var kun mulig takket være de godkendte UPUV'ers kvalitet, deres evne til at etablere og gennemføre tværnationale projekter og deres næsten fuldstændige geografiske og sektorspecifikke dækning. • Ved den årlige indkaldelse af ansøgninger samler UPUV'erne alle individuelle ansøgninger fra medlemmer og interesserede under ét. 1 løbet af denne forberedende proces fungerer UPUV'erne som et mellemled og filtrerer projekter fra, således at kun de projekter, der lever op til alle COMETT's krav, bliver tilbage. Alle disse forslag fremsendes herefter samlet som én projektansøgning. • Under udvælgelsesprocessen vurderes UPUV-forslag til puljeprojekter, og der foretages en kvalitetssammenligning. Dette resulterer i bevilling af et puljetilskud til UPUV'erne - i almindelighed med mindre støtte end det ansøgte beløb - som kan anvendes fleksibelt i løbet af det akademiske år til tilrettelæggelse af praktikophold for studerende, 21 udvekslinger af medarbejdere og kortvarige kurser. Kontrakten kan imidlertid indeholde en udelukkelse af visse projekter, hvis disse anses for at ligge under COMETT-standard. • I kontraktens løbetid fik UPUV'erne mulighed for at afslutte puljeaktivitetsprogrammet og eventuelt - under visse betingelser - ændre det, hvis de blev nødt til det på grund af ændrede betingelser i omgivelserne. Puljeproceduren blev indført for at lette og decentralisere den praktiske forvaltning af de mange mindre projekter i COMETT. En anden målsætning var at hjælpe UPUV'erne med at udvikle internationalt samarbejde og således styrke COMETT-nettet som helhed. Begge formål ser i høj grad ud til at være blevet opfyldt. Positive aktioner I 1991 lancerede Kommissionen en række aktioner, positive aktioner, der havde som hovedformål at forbedre den samlede COMETT-dækning og overvinde nogle af de økonomiske og sociale forskelle i de lande og regioner, der er med i programmet. Den første opgave var at analysere huller og svagheder i udviklingen af COMETT-nettet og på grundlag af denne analyse formulere aktioner, der kunne styrke og forøge værdien af de regionale og sektorspecifikke UPUV-net. De aktioner, der blev iværksat, kan opføres under følgende overskrifter: • Nationale undersøgelser og fremmende foranstaltninger, der hovedsagelig havde til formål at fremme COMETT's dækning og gennemslagskraft i særlige lande og regioner, hvor resultaterne af indkaldelsen af ansøgninger i 1990 ikke havde været fuldt tilfredsstillende. Det drejede sig især om Spanien, Grækenland, Syditalien, Portugal, Schweiz og Norge. Som et resultat heraf var indkaldelsen i 1992 meget tilfredsstillende for de fleste af disse regioners vedkommende, især fordi der opstod regionale UPUV'er i områder, der indtil da ikke var dækket. • UPUV-netværkssamarbejde og uddannelse af UPUV-ledere. En række aktiviteter blev sat i gang for at fremme udviklingen af UPUV-nettet og uddannelsen af UPUV-ledere (inklusive en omfattende analyse af deres uddannelsesbehov). Dette markerede begyndelsen af en række særlige støtteforanstaltninger for UPUV'erne, som fortsatte ud over de positive aktioner. • Afholdelse af to specifikke konferencer vedrørende praktikophold for studerende, en i Lappeenranta, Finland, og den anden i Segovia, Spanien. Hovedformålet med disse konferencer var at fremme og styrke tværnationale praktikophold for studerende over hele Europa, en COMETT-aktivitet, hvor efterspørgslen var høj. Resultaterne blev efterhånden indarbejdet i en Håndbog i europæiske praktikophold for studerende. Man undersøgte også brugen af elektronisk post og databaser for at lette det daglige arbejde for administratorer af praktikophold. • I forbindelse med den generelle tilskyndelse af erhvervslivets og små og mellemstore virksomheder til at deltage blev der givet støtte til tre projekter med henblik på at undersøge og forbedre erhvervslivets deltagelse i COMETT. Skønt disse undersøgelser hovedsageligt blev baseret på bestemte tilfælde og regioner, gav de værdifuld indsigt i, hvordan COMETT kunne blive gjort mere attraktiv for virksomhederne. 22 • Inden for rammerne af de positive aktioner blev der gjort en særlig indsats for at forbedre forståelsen for COMETT-programmets sektorspecifikke og teknologiske kontekst. Med henblik herpå blev der foretaget ti større sektorspecifikke undersøgelser blandt projekter på de vigtigste COMETT-områder. Adskillige af disse undersøgelser blev fulgt op af workshops, hvor resultaterne blev diskuteret. I forbindelse med de positive aktioner blev der i 1991 truffet foranstaltninger til at integrere de nye tyske delstater i Det Europæiske Fællesskab. Der blev bevilget en mio. ECU til forberedelse af uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder (ved indkaldelsen i 1992), yderligere stipendier til tværnationale praktikophold for studerende til og fra disse regioner samt til forskellige initiativer med henblik på at inddrage mennesker og organisationer fra de nye delstater i COMETT-miljøet. 1. 4 Programevaluering I hele programmets løbetid fandt der en betydelig programovervågning og -evaluering sted. I dette afsnit fokuseres der på de formelle, eksterne evalueringer, som er foretaget; i bilag 4 findes der flere oplysninger om de forskellige programovervågningsaktiviteter. Den første eksterne evaluering af COMETT-programmet vedrørte de første år af COMETT I (1986-1988) og blev foretaget af Coopers & Lybrand og the Science Research Unit of the University of Sussex. Den anden eksterne evaluering dækkede både de to sidste år af COMETT I (1988-1989) og de tidlige stadier af COMETT II (1990-1991). Den blev udført af ECOTEC og afsluttet i august 1991. Rapportens samlede konklusion var, at COMETT havde haft succes med at opfylde sine forskellige mål. Det blev især bemærket, at "analysearbejdet med henblik på at afdække uddannelsesbehov [der blev støttet af COMETT] ofte har haft karakter af pionerarbejde og har bidraget til at forbedre kommunikationen mellem arbejdsgivere og universitetslærere". I kommentarerne til de tværnationale studenterudvekslingsprogrammer blev det bemærket, at fordelene ved denne aktivitet ". rækker langt ud over COMETT. Især er der betydelige langsigtede fordele for de involverede praktikanter. Aktiviteten har bidraget stærkt til samarbejdet mellem universiteter og virksomheder og udviklingen af tværnationale net. " Den tredje evaluering, der blev iværksat i 1992 og afsluttet medio 1993, bestod af tre forskellige typer evaluering: • En evaluering, der i sin ait lignede de to første COMETT-evalueringer og blev udført af GMV Conseil i samarbejde med andre konsulenter. Deres rapport vil blive omtalt som "GM V-evalueringsrapporten". • Nationale evalueringer, der blev foretaget af myndigheder i medlemsstaterne og EFTA- landene. • En strategisk evaluering, der blev udført af et panel bestående af syv uafhængige eksperter, der blev udvalgt af Kommissionen for deres kendskab til dialogen om i Europa mellem universiteter og virksomheder. Dette teknologiuddannelse "ekspertpanelets ekspertudvalgs evalueringsrapport". endelige rapport omtalt blive som vil GMV-evalueringsrapporten, ekspertpanelets evalueringsrapport og et resumé af de nationale evalueringer blev udgivet i ét bind i 1993. Ekspertpanelets rapport var generelt meget positiv. COMETT-programmet blev heri rost for at være: ". den fremherskende mekanisme for fællesskabsaktioner, der indebærer 23 tværnationalt samarbejde mellem universiteter og virksomheder i forbindelse med uddannelse (grund- samt efter- og videreuddannelse) med henblik på og som følge af teknologiske forandringer. " Imidlertid afdækkede eksperterne også områder, der kunne forbedres, som f. eks. små og mellemstore virksomheders adgang til programmet, tættere forbindelser med andre fællesskabsprogrammer og -initiativer og behovet for en mere aktiv deltagelse fra virksomhedernes side i projekterne. Fra GMV-evalueringsrapporten kan man erfare, at COMETT: ". globalt set opfattedes som et politisk vigtigt program, der tilføjede reel merværdi og havde en katalyserende multiplikatoreffekt. " Med hensyn til programmets virkning var rapportens konklusion, at: ". COMETT i høj grad har bidraget til at omforme, udvide og internationalisere projektkontrahenternes samarbejdsnet. " Det fremgik også af rapporten, at erhvervslivets opfattelse af programmet og graden af dets engagement i projekterne varierede en hel del. Et fælles emne, der blev taget op i disse rapporter, vedrører den administrative byrde af procedurer og papirarbejde, og det blev kraftigt anbefalet at mindske og forenkle dette arbejde eller at yde bistand og støtte til at lette det. Disse rapporter viste sig at være til betydelig hjælp for Kommissionen ved forberedelsen af forslag til det nye LEONARDO da VINCI-program. Endelig blev alle medlemsstater og EFTA-lande i 1994 bedt om at foretage en anden og endelig evaluering af COMETT-programmet i deres land. Selv om der naturligvis er forskelle landene imellem med hensyn til gennemførelse, fremskridt og opfattelse af COMETT, kunne der afdækkes visse fælles elementer i medlemsstaternes meninger. En opsummerende rapport, der blev offentliggjort i 1995, bekræftede i vid udstrækning resultaterne af de foregående, nationale evalueringer. Det blev især konkluderet, at ". COMETT's væsentligste bidrag til debatten om højere uddannelse/erhvervsliv har været at gøre opmærksom på de fordele, der er ved tværnationalt samarbejde på dette område. " Det fremgik også, at: ". COMETT's væsentligste operationelle succes har ligget i den europæiske merværdi, som det har skabt gennem formalisering og fremskyndelse af tværnationale aktiviteter med henblik på praktikophold for studerende og i mindre grad udvikling af højere uddannelsesinstitutioners tekniske undervisning. " 24 2. Netværkssamarbejde / dette kapitel fokuseres der hovedsagelig på UPUV'ernes bidrag og resultater, med andre ord de konsortier, der har modtaget støtte under streng A. Da netværkssamarbejde imidlertid er et fælles træk for alle typer COMETT-projekter, diskuteres emnet i en noget bredere sammenhæng. 2. 1 Indledning 2. 1. 1 Begrebet netværkssamarbejde Netværk er lige så gamle som det menneskelige samfund. Det er tilstrækkeligt at se på dannelsen af ikke blot politiske partier, kliker og insider-grupper, men også på mange forskellige "selskabers" og "usynlige forsamlingers" betydning for udviklingen af moderne videnskab. Det kan ikke overraske, at sådan en effektiv og endda nødvendig struktur for menneskelig kommunikation bør formaliseres, finansieres og bruges i arbejdet for Europas økonomiske udvikling via mange europæiske programmer, herunder også COMETT. I det store og hele forbindes netværk med ydelse af en eller anden form for "tjeneste". De er en måde, hvorpå brugere og udbydere af denne tjeneste sættes i forbindelse med hinanden. Sædvanligvis er udformningen af netværket et kompromis mellem dets evne til at yde et hvilket som helst muligt forbindelsesmønster samtidigt, hvis brugerne kræver det, og omkostningerne ved etablering og vedligeholdelse af netværket. Der skelnes ofte i netværkssamarbejde mellem lokale (inden for en region) områdenet og net, der dækker store områder (interregionale/internationale). Formerne for en optimal løsning på netværkssamarbejde er muligvis forskellige i de to situationer. Man kunne ligeledes være opmærksom på, hvor ofte informationer bør formidles, hvilken type adgangsnet, medlemmerne ønsker, og hvilken pris den kan distribueres til. 2. 1. 2 Netværkssamarbejde i COMETT I GMV-evalueringsrapporten blev det bemærket: Et af de hyppigst omtalte indtryk af programmet var etableringen af et netværk på europæisk plan. De, der drager nytte af dette netværk, får unægtelig et merværdi-element takket være europæisk integration, koncentration af evner, let adgang til at finde partnere samt supplerende elementer, synergi, stordrijtsbespar eiser, tilstrækkeligt europæisk potentiale til at skabe et projekt osv. COMETT har i høj grad bidraget til at omforme og udvide projekt-initiativtagernes samarbejdsnet. I dag kan man, når man ser bort fra de fælles UPUV-partnerskaber, se, at halvdelen af partnerskaberne under COMETT- programmet er tværnationale, og at halvdelen er etableret takket være COMETT. Mens UPUV'erne således er COMETT-nettenes strukturelle ramme og også er emnet for dette afsnit, har man under programmets andre strenge ofte videreudviklet deres egne specialiserede net. 25 Hvad betyder "COMETT-nettet"? Udtrykket "net", således som det bruges i COMETT, har to betydninger: • Det kan betyde selve projektpartnerskabet eller konsortiet, generelt et der har modtaget støtte under strengene A, Cb eller Cc. Udtrykket net er på sin plads her, eftersom sådanne partnerskaber omfatter mellem 15 og 200 deltagende organisationer. De største UPUV'er har for deres konsortialstruktur. faktisk nogle sekundære net, der fungerer inden • Det kan også betyde samarbejdet mellem COMETT-projekterne selv, egentlig et net af net. Således betegner "UPUV-net" samarbejds- og udvekslingsmekanismer mellem UPUV'er; også her er der opstået mange overlappende sekundære net. Der var også mange net under streng C-projekter i gang på lignende områder. "COMETT-nettet" omfatter således skønsmæssigt 900 sekundære net, og her er ikke medregnet de adskillige tusinder bi- eller trilaterale mini-net til udvekslinger af studerende og medarbejdere. 2. 2 UPUV'ernes funktioner og opbygning 2. 2. 1 Rådets afgørelse og gennemførelsen heraf Nettet af Uddannelsespartnerskaber mellem Universiteter og Virksomheder (UPUV'er) blev lanceret under COMETT I og videreudviklet og udbygget under COMETT II. Det blev udtrykkeligt etableret for at fungere som strukturel støtte med henblik på at få opfyldt programmets fem overordnede målsætninger (jvf. afsnit 1. 2 ovenfor). Især kræves der i Rådets afgørelse følgende af "det europæiske net": Udvikling og styrkelse afuddannelsespartnerskaberne mellem universiteter og virksomheder (UPUV) samt udvidelse af det europæiske net såvel på regionalt plan som indenfor enkelte sektorer for yderligere at fremme samarbejdet tværs over grænserne og navnlig for: • at bidrage til fastlæggelsen af behovene for teknologiuddannelsen og opfyldelsen af disse behov i samarbejde med de kompetente organer • at støtte og lette udviklingen og anvendelsen af projekter, som henhører under COMETT li-programmets øvrige strenge • at styrke samarbejdet og de interregionale overførsler mellem medlemsstaterne inden for udvikling af grunduddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi samt anvendelse og overførsel af denne teknologi • at udvikle et samspil i form af sektorspecifikke net på tværs af grænserne mellem projekter henhørende under programmets forskellige strenge inden for samme uddannelsesområde. Ud fra dette udarbejdede Kommissionen COMETT Il-Vademecum og Ansøgningspakken som grundlag for gennemførelse af UPUV'erne og effektiv indkaldelse af ansøgninger om økonomisk støtte til sådanne projekter. I henhold til Vademecum kunne UPUV'erne defineres: "som kooperative initiativer mellem universiteter og virksomheder, som: • indebærer en aftale mellem universiteter og virksomheder, der er udformet med henblik på at bidrage til at afdække uddannelsesbehov inden for teknologi og at iværksætte aktioner for at imødekomme de bestemte uddannelsesbehov for højt kvalificerede menneskelige ressourcer • sigter mod at imødekomme disse behov på et struktureret og koordineret grundlag i samarbejde med relevante organer og agenturer 26 • tilvejebringer en støttestruktur for gennemførelsen af nogle af de følgende aktiviteter eller dem alle (hvad enten de ligger indenfor rammerne af COMETT eller støttes under andre ordninger): (a) praktikophold i virksomheder for studerende og akademiske medarbejdere, (b) udstationering af virksomhedsmedarbejdere på universiteter med et uddannelsesformål, (c) samarbejde om udvikling og gennemførelse af omskolings- og ajourføringsprogrammerfor medarbejdere i virksomheder og for undervisningspersonale (især medarbejdere under deres karriereforløb) herunder navnlig medarbejdere i små og mellemstore virksomheder. • styrker samarbejdet og de interregionale overførsler mellem medlemsstaterne indenfor udvikling afgrunduddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi samt anvendelse og overførsel af denne teknologi • udvikler et samspil i form af sektorspecifikke net på tværs af grænserne mellem projekter henhørende under programmets forskellige strenge inden for samme uddannelsesområde. Det Europæiske Net består således af to typer UPUV'er: • regionale UPUV'er: partnerskaber på regionalt plan, der inden for et bestemt geografisk område samler grupper af universiteter og virksomheder i et fælles uddannelsesprojekt med støtte fra relevante private og offentlige myndigheder og af en sådan karakter, at det har betydelig indflydelse på uddannelsesindsatsen i det pågældende område. • sektorspecifikke UPUV'er; partnerskaber på tværs af grænserne inden for et givet teknologisk område eller en industriel sektor, som bringer universiteter, virksomheder og andre relevante organisationer, der er specialiserede i det pågældende område, sammen, med; det mål at forbedre uddannelsen i den pågældende sektor. Begge disse UPtJV-typer bør indeholde en aktiv forpligtelse til at holde kontakt med lignende initiativer i andre medlemsstater. Der er således to karakteristiske træk ved UPUV- strukturen: • Et højere erhvervsuddannelsesinstitutioner, uddannelsesinstitutioner, handelskamre, fagforeninger osv. I tilfælde af et sektorspecifikt UPUV kunne aktørerne være de samme, men baseret i forskellige regioner og med en fælles industriel eller teknologisk interesse. regionsbaserede andre partnerskab mellem virksomheder, aktører: internt lokale • Et Europa-dækkende net for samarbejde og virksomhedsforhold, især inden for efter- og videreuddannelse i højteknologi. Dette net giver så partnerne i sektorspecifikke eller regionale UPUV'er mulighed for at udvide deres uddannelses- og mobilitetsaktiviteter i hele Europa gennem samarbejde med andre UPUV'er i COMETT-nettet. inden for højere uddannelses- Der blev ikke krævet en speciel juridisk status af UPUV'erne. Det varierede i forhold til lokale, regionale og nationale omstændigheder. I det store og hele spillede højere uddannelsesinstitutioner den største rolle i tilrettelæggelsen og administrationen af UPUV'erne i kraft af deres eksisterende eller hastigt udviklende direkte interesse i mobilitetsaktiviteter samt udvikling af efter- og videreuddannelse baseret på deres F&U og udbyggelse af eksisterende kurser. 2. 2. 2 Udvikling af nettet COMETT II arvede et stærkt net fra COMETT I. Halvdelen af de 158 UPUV'er, der var godkendt til finansiering efter indkaldelsen af forslag i 1990, var allerede blevet finansieret under det første program. Imidlertid viste resultaterne i 1990 de vanskeligheder, som nogle 27 regioner havde ved at deltage i COMETT-aktiviteter. Dette gjaldt adskillige randområder samt EFT A-landene, der deltog for første gang - sammen med de nye tyske delstater, der var blevet en del af Fællesskabet. I denne forbindelse gennemførte man programmets positive aktioner i løbet af 1991 for at udvikle grundlaget for indkaldelsen i 1992. Dette initiativ var specifikt rettet mod de regioner, lande og sektorer, der udviste anerkendte svagheder i COMETT's UPUV-struktur. De positiver resultater af denne velplanlagte fremgangsmåde anerkendes i de endelige nationale rapporter og evalueringer, hvor Tysklands - og også de nye delstaters - fulde deltagelse skal ses i sammenhæng med, at UPUV'erne blev stærkt integreret i den norske og schweiziske infrastruktur, samt at der skete en forbedring i den sektorspecifikke dækning. I 1992 var det store flertal af Europas regioner dækket af et regionalt UPUV med undtagelse hovedsageligt af visse dele af Italien og Spanien. De sektorspecifikke UPUV'er strukturerede sig i det store og hele i henhold til fælles teknologiske specialer frem for traditionelle industrisektorer. Hovedområderne var: • Anvendelsesområder for software og informationsteknologi (9 UPUV'er) • Avanceret produktions- og fremstillingsteknologi (7 UPUV'er) • Miljø og lignende områder (7 UPUV'er) • Landbrugsfødevarer og bioteknologi (7 UPUV'er) • Materialeteknologi (6 UPUV'er) • Maskinteknik, design og anvendt matematik (6 UPUV'er) • specifikke fremstillingssektorer (6 UPUV'er) • Telekommunikation og lignende områder (5 UPUV'er) Det bør erindres, at mange regionale UPUV'er selv har sektorspecifikke specialer. Resultatet af indkaldelsen i 1992 var, at omkring 207 UPUV'er blev etableret, heraf var 130 regionale og 77 sektorspecifikke. Det største antal regionale UPUV'er var i Frankrig (21) efterfulgt af Tyskland (19), UK (17) og Italien (13). De sektorspecifikke UPUV'er har pr. definition en stærkt europæisk karakter, og der kan ofte ikke tales om et specielt førende land. 2. 2. 3 Økonomiske aspekter Samlet udgjorde støtten til UPUV'ernes arbejdsprogram inden for COMETT omkring 12% af det samlede programbudget. Men det bør huskes, at UPUV'erne også modtog finansiering fra de andre strenge, især gennem administrationen af puljeordningen, som diskuteres senere i rapporten. Hvad finansieringsprincipper angår, hedder det i COMETT- Vademecumet: Formålet med Fællesskabets finansiering af UPUV'erne er fremfor alt at støtte: • aktiviteter med en europæisk dimension • aktiviteter, der er udformet med det mål, at de fører til samarbejde, udvekslinger og kommunikation både indenfor UPUV'erne selv og via UPUV'ernes funktion indenfor det europæiske net. Fællesskabet kan give et fast bidrag til de ovennævnte aktiviteter på op til maksimalt 50% af UPUV'ernes udgiftsbudget. Støtten vil gradvis blive mindsket med et finansier ingsloft pr. UPUV på henholdsvis 70. 000 ECU, 60. 000 ECU og 50. 000 ECU i løbet af de første tre driftsår. Der blev imidlertid sørget for en vis fleksibilitet i denne finansiering, navnlig med hensyn 28 til de UPUV'er, der blev etableret under COMETT I. Med et samlet antal på 207 i 1992 blev der faktisk finansieret flere UPUV'er, end det oprindeligt var planlagt, og finansieringsniveauet blev nedsat tilsvarende. Det gennemsnitlige UPUV-budget lå på 180. 000 ECU i 1992, hvoraf 25% blev dækket af COMETT. Bidrag i naturalier tegnede sig for 38% af deres budget: halvdelen kom fra kontrahent eller koordinator og halvdelen fra partnere. Kontante bidrag tegnede sig for andre 13%: igen en næsten lige fordeling mellem koordinator/kontrahent og de øvrige partnere. De andre betydningsfulde indtægtskilder var regional støtte (7% - især de regionale UPUV'er) og national støtte (4%). Franske UPUV'er var i sjælden grad heldige med at opnå støtte fra disse kilder. Andre kilder omfattede indtægter fra styringen af andre COMETT-projekter, seminarer osv. Overordnet set kommer således en tredjedel af finansieringen fra EU-støtte og en tredjedel fra bidrag i naturalier. Dette er et kraftigt fingerpeg om de vanskeligheder med levedygtig selvfinansiering, som UPUV'erne kan få, hvis de skal fungere under lignende betingelser i fremtiden. 2. 2. 4 Partnerskabernes styrke og juridiske status Den juridiske status for de 147 UPUV'er, som havde fungeret i tre år, omfattede: • 64 som simple aftaler mellem partnere • 33 som nye uafhængige stiftelser eller sammenslutninger • 21 som uafhængige erhverv, sædvanligvis på et almennyttigt grundlag • 20 som dele af eksisterende organisationer eller sammenslutninger, f. eks. i faglige forbund, industriråd eller handelskamre og • 9 andre former for juridisk status. I betragtning af det oprindelige krav orn, at UPUV'erne skulle blive selvfinansierende i løbet af en treårig periode og af størrelsen på den typiske UPUV-årsomsætning (300- 400. 000 ECU), giver det anledning til bekymring, at 44% af partnerskaberne ikke havde afklaret spørgsmålet om en egentlig juridisk status - til trods for at de havde eksisteret i mindst 3 år, nogle endda i 5 eller 6 år (siden COMETT I). Skønt UPUV'erne ikke kunne pålægges en sådan status, har Kommissionen i sine dokumenter eksplicit gjort bemærkninger om de risici, en kontrahent løber i en sådan situation, eftersom partnere muligvis trækker sig ud ved programmets udløb. Når nye juridiske strukturer er etableret, er der naturligvis større mulighed for at indgå andre kontrakter og forhold, men det betyder også, at helheden skal markedsføre sig selv og gøre sig kendt. Personalesituationen i UPUV'erne afspejler både deres ret løse juridiske strukturer og aktivitetsforskellen mellem regionale og sektorspecifikke UPUV'er. I de 147 UPUV'er var der kun 75 overordnede fuldtids-ansatte medarbejdere, der indrapporterede tilstrækkeligt detaljerede beskrivelser af deres personaleudnyttelse. Disse er koncentreret i regionale UPUV'er. Det høje antal overordnede deltids-ansatte medarbejdere i sektorspecifikke UPUV'er svarer til en organisation, der ofte har én overordnet koordinator "pr. landecenter" med andre deltids-ansatte som støtte. Yderligere kræver sektorspecifikke UPUV'er generelt overordnet teknisk input sammenholdt med den større generelle viden i regionale UPUV'er. På samme måde som de juridiske strukturer giver UPUV'ernes beskæftigelsesmønstre anledning til nogen bekymring for deres langsigtede levedygtighed. Selv om afhængighed af deltids-medarbejdere kan være usikker, kan UPUV'ets udvikling være lige så skrøbelig, når den - meget ofte - kun afhænger af en enkelt persons indsats. I nogle af de endelige 29 nationale evalueringer peger man på, at gode medarbejdere har sagt op fra UPUV'er på grund af deres usikre fremtid, hvilket yderligere øger UPUV'ernes svage stilling. Beslutningstagningen i UPUV'erne afspejler de forskellige juridiske og driftsmæssige strukturer, der er udviklet. Af de UPUV'er, der har fungeret i over tre år, har 58% et uafhængigt ledelsesudvalg eller en bestyrelse, 27% har et sådant udvalg, men som er ansvarligt over for en anden organisation, sædvanligvis den kontraherende organisation, og 7% havde stadig intet beslutningstagende organ. Ser man på ledelserne for de regionale UPUV'er, er 32% ansvarlige over for en anden organisation, sammenholdt med 17% af de sektorspecifikke UPUV'er. Dette viser muligvis UPUV'ernes integration i den regionale infrastruktur. Kun 44% af UPUV'erne havde nedsat en styringsgruppe til den mere daglige ledelse. Blandt UPUV'erne havde 57% nedsat arbejdsgrupper med henblik på særlige emner. Omkring 30% af UPUV'erne havde lavet aftaler med underleverandører eller uddelegeret et betydeligt arbejde til partnere eller udenforstående. De sektorspecifikke UPUV'er har nødvendigvis tendens til at have mere decentraliserede ledelsesstrukturer. Deres ledelsesstrukturer er mindre udviklede. Omvendt holder regionale UPUV'er, der ikke har problemet med rejseornkostninger og flere møder, og som har en mere udviklet ledelsesstruktur. Blandt de UPUV'er, der har fungeret i tre år eller mere, er der gennemsnitligt ca. 50 partnere pr. UPUV (hvor andre UPUV'er udgør 10% af disse partnere). Sektorspecifikke UPUV'er har gennemsnitligt 17 universiteter som partnere sammenholdt med 10 i de regionale UPUV'er. Forklaringen på dette kan være, at sektorspecifikke UPUV'er udgør en struktur baseret på et teknologisk område i modsætning til en industriel sektor, hvor universiteterne er de grundlæggende medlemmer. Det er interessant at bemærke, at 73% af alle UPUV'ernes industrielle partnere er små og mellemstore virksomheder, dvs. med under 500 ansatte. Samlet kan det siges, at UPUV'ernes medlemmer, partnere og associerede ofte er af en ret uklar art og spiller en ret uklar rolle. På grund af de forskellige UPUV-strukturer er begrebet "medlem" af et UPUV aldrig blevet defineret. Nogle definerer det som deltagelse i samtlige aspekter, andre som deltagelse i ledelsen, og atter andre blot som udtryk for interesse. Således kan virksomheders og andres grad af aktiv deltagelse i COMETT være betydeligt lavere, end nogle af de ubearbejdede data synes at antyde. Igennem hele programmet blev der truffet en række foranstaltninger for at forbedre erhvervslivets deltagelse og styrke og uddybe partnerskabsstrukturen (udstedelse af formelle henstillinger til projekter og en række initiativer under ordningen positive aktioner). 2. 5. 5 Den europæiske dimension Den europæiske dimension er betydelig, navnlig i de sektorspecifikke UPUV'er, som gennemsnitligt har deltagere fra 10 lande. Deres aktiviteter går umiddelbart og direkte på tværs af europæiske grænser. Deres ledelsesform varierer fra en demokratisk, decentraliseret model til en centraliseret pyramideform. Regionale UPUV'er er mindre umiddelbart europæiske, idet denne dimension skabes over et længere tidsrum gennem praktikophold, undervisnings- og andre samarbejdsaktiviteter. Efter 3 år hævder de at have partnerskab med gennemsnitligt 4 UPUV'er i udlandet. Den senest fuldstændige undersøgelse af UPUV'erne viste deres forbindelsesmønstre med andre COMETT-aktiviteter, og det fremgik, at 54% havde stærke tilgængelige 30 forbindelser med andre UPUV'er, hvilket understreger betydningen af aktiviteter mellem UPUV'erne og deres styrke som en europæiserende kraft. Der var andre stærke forbindelser til aktiviteter i forbindelse med praktikophold for studerende, korte kurser og fælles uddannelsesprojekter. UPUV'ernes forbindelser til andre europæiske programmer er vokset, navnlig til andre uddannelsesinitiativer. Gennemsnitligt rapporterede to ud af tre UPUV'er, at forbindelser til andre programmer vedrørte uddannelse; den tredje til F&U. Der er kun lidt forskel på sektorspecifikke og regionale UPUV'er. Hovedforbindelserne rapporteres at være til TEMPUS, ERASMUS, FORCE, SPRINT, LINGUA, EUROFORM, ESPRIT og BRITE/EURAM i nævnte rækkefølge. Dette underbygger igen UPUV'ets rolle som en europæiserende kraft, idet det støtter langt bredere aktiviteter end angivet i det oprindelige COMETT. 2. 2. 6 Informationsstyring Over 50% af UPUV'erne udgiver et regelmæssigt nyhedsbrev, og en lignende andel bruger elektronisk post regelmæssigt. På den anden side var der omkring 10% af UPUV'erne, som ikke har udgivet en brochure om sig selv. Det ser ud til, at informationsaktiviteterne er koncentreret om traditionelle metoder: postforsendelser, besøg og informationsdage. Dog sørger tre fjerdedele af UPUV'erne for information om det fulde spektrum af emner fra til EU-forskningsprogrammer. Andre COMETT over andre COMETT-projekter informationsaktiviteter omfatter udvikling af en liste over uddannelsesmuligheder og andre uddannelsesrelaterede databaser. Igen øges det europæiserende aspekt ved UPUV'erne. Halvdelen af UPUV'erne har etableret forbindelser med Euro-Informationscentre med nationale og regionale net. Der har imidlertid været nogen bekymring over spredningen af net, der henvender sig til den samme kunde med de samme tjenester. I en tid med rationalisering kan det være nødvendigt med fornyede overvejelser om UPUV'ernes rolle, især som informationskilder. 2. 3 UPUV'ernes indsats UPUV'erne er ofte blevet kaldt COMETT-programmets "rygrad". I ekspertpanelets evaluering hed det: "Panelet ser UPUV'erne som en væsentlig del af det europæiske net til udvikling af forbindelser mellem virksomheder og universiteter, og de er vitale for selve COMETT's funktion. I dette afsnit undersøges UPUV'ernes specifikke indsats under fire overskrifter: regionale UPUV'er, sektorspecifikke UPUV'er, aktiviteter i forbindelse med uddannelsesbehovsanalyser og aktiviteter på tværs af grænserne. 2. 3. 1 De regionale UPUV-net De regionale UPUV'ers to hovedbidrag har været: • at fungere som lokale og regionale mellemled og etablere en infrastruktur i tilknytning til samarbejde mellem universiteter og virksomheder og • at integrere denne regionale infrastruktur i det første samarbejdsnet, der dækker hele Europa med det formål at fremme europæisk udvikling af samarbejdet mellem universiteter og virksomheder inden for efter- og videreuddannelse. På lokalt og regionalt plan har UPUV'erne udviklet en berøringsflade inden for 31 organisation, information og ledelse mellem højere uddannelse, hjemlige virksomheder på lokalt plan, offentlige myndigheder og andre institutioner engageret i regional og national udvikling (især, men ikke udelukkende i uddannelse). Dette har fundet sted gennem informationsbegivenheder, workshops, uddannelseskurser, projekter osv. De har navnlig fungeret som informations- og ledelsesstrukturer for EU-programmer (jvf. ovenfor). I nogle lande har en række UPUV'er spillet en stærkere rolle, idet de har medvirket i planlægningen af industrielle udviklingsstrategier. Deres succes i denne bredere udviklingsrolle kan eventuelt tilskrives deres institutions oprindelige position og status. regionale og endda nationale, teknologiske og Imidlertid har UPUV'ernes mest værdsatte bidrag været at integrere de ovennævnte aktiviteter med lignende og parallelle aktiviteter i regioner i andre europæiske lande gennem etablering af internationale samarbejdspartnerskaber. UPUV'erne har ikke blot skabt en ramme for aktiviteter inden for international uddannelse og praktikophold, men også, som et land kommenterede i sin nationale evalueringsrapport "skabt en international vision om uddannelse i teknologi", idet rent regionale projekter ofte er blevet internationaliseret. UPUV'ernes væsentligste bidrag som udviklere af det tværeuropæiske bindeled synes at gælde både for regioner, hvor der allerede var et stærkt udviklet bindeled mellem højere uddannelse og virksomheder og for mindre erfarne regioner. De sidstnævnte regioner har naturligvis draget relativt større nytte af UPUV'ernes virkning på den hjemlige infrastruktur. Imidlertid kunne UPUV'ernes effektivitet variere stærkt fra region til region inden for ét deltagerland. Italien fremhæver f. eks. deres effektivitet og betydning i den sydlige del af landet. Den generelt positive holdning til UPUV'erne skal imidlertid nuanceres, idet det skal bemærkes, at bidraget - uden for direkte involverede universiteter og virksomheder - i nogle regioner kan være lille. På samme måde kunne virksomheder måske ikke se så stor en merværdi i UPUV'ernes arbejde som regionale eller europæiske myndigheder. Universiteternes holdninger var meget forskellige, hvilket afspejler, at UPUV-nettets merværdi i høj grad afhænger af institutionernes størrelse, tidligere erfaring med praktikophold for studerende og efteruddannelse samt de eksisterende forbindelser med industrielle og tværnationale partnere. 2. 3. 2 De sektorspecifikke UPUV-nets indsats Sektorspecifikke UPUV'er synes at have haft færre identitetsproblemer end regionale UPUV'er og har mere direkte og i større målestok bidraget til teknologioverførsel og udvikling af erhvervsuddannelse. Deres klientel opfattedes som langt bedre defineret og i det store og hele som en mere homogen gruppe med ensartede tekniske krav. Dette samt f. eks. UPUV-personalets mere målrettede ekspertise har gjort uddannelsesbehovsanalyser, rapporter over avanceret teknologi og etablering af "europæiske arbejdsgrupper" både mere relevant for UPUV-aktiviteterne og lettere at håndtere. arbejde som Af lignende årsager har det også været lettere at udvikle det erhvervsmæssige grundlag for UPUV-nettet. Nogle har ikke blot evnet at udvikle et stærkt net, men er også i nogen grad blevet et talerør for sektoren i uddannelsesspørgsmål på europæisk niveau. En del har også udviklet uddannelsesprogrammer, der anerkendes over hele Europa, og har således haft en mere synlig virkning på uddannelse. Det blev bemærket, at sådanne specialiserede kurser på højt niveau passede bedre med det højere uddannelsessystem. Ligesom de regionale 32 UPUV'er er sektorspecifikke partnerskaber også blevet effektive arrangører af mobilitetsprogrammer for uddannelsesområdet. andre EU-programmer og koordinatorer uden af Som for de regionale UPUV'ers vedkommende bør det samlede omfang af deres indsats imidlertid ikke overdrives: COMETT er et lille program. En sammenligning mellem regionale og sektorspecifikke UPUV'ers samlede effektivitet er ikke praktisk; de behandler forskellige udviklingsspørgsmål. I ekspertpanelets evaluering bemærkes: "Sektorspecifikke UPUV'er er generelt bedre placeret i de teknologisk mere avancerede regioner, og regionale UPUV'er er nødvendige, hvor de teknologiske kvalifikationer ikke er tilstrækkelige". På samme måde foretages der ikke i de endelige nationale evalueringer nogen samlet bedømmelse af, hvorvidt sektorspecifikke eller regionale UPUV'er er bedre eller mere værdifulde til opfyldelse af COMETT's formål, men deres analyse støtter generelt ekspertpanelets holdning. 2. 3. 3 Definition af erhvervsuddannelsesbehov for UPUV'ernes langt mere positive over Direkte uddannelsesbehovsanalyse er et meget vanskeligt område for regionale UPUV'er og endnu vanskeligere for sektorspecifikke UPUV'er. Det ser ud til, at virksomheder og endda UPUV'er og regionale myndigheder ikke ser det som UPUV'ets hovedopgave. Det er en virksomhedsfunktion, og UPUV-personale har ikke ofte den nødvendige ekspertise. som Virksomhederne var informationsformidlere, der kunne sætte virksomheder i forbindelse med højere uddannelsesinstitutioner og rådgive om europæiske programmer og projekter. I denne forbindelse peger nogle på, at UPUV'erne har fungeret som en slags "clearing-center", hvor eksisterende undersøgelser er blevet samlet, metodiske fremgangsmåder defineret, uddannelsesmuligheder valgt osv. Endvidere er efterspørgslen fra små og mellemstore virksomheder blevet styrket og koordineret. Nyskabende fremgangsmåder blev ligeledes taget i anvendelse af nogle UPUV'er, der tilrettelagde rundbordssamtaler, sektorspecifikke workshops og grupper til behandling af fremtidige spørgsmål som en effektiv metode til at gøre virksomhedernes efterspørgselskrav kendt. Når dette er sagt, foretog de fleste UPUV'er uddannelsesbehovsanalyser som deres væsentligste metode til at bistå i formuleringen af virksomhedernes behov, og mange har haft stor succes. rolle UPUV'erne og kvalifikationsbehovsprojektet En væsentlig konsekvens af at UPUV'erne skulle koordinere virksomhedernes behov, har faktisk vist sig uden for selve COMETT II's rammer. I 1990 var Europa-Parlamentet bekymret over de eventuelle kvalifikationsmangler, der kunne forsinke Europas økonomiske udvikling, og bad derfor Kommissionen om at undersøge kvalifikationssituationen i alle Fællesskabets regioner. Idet man i vid udstrækning benyttede COMETT's net af UPUV'er til at foretage analysen, forelå de første regionale resultater inden for seks måneder, og inden for endnu to år var man færdig og allerede ved at opdatere et omfattende billede af kvalifikationsbehov i Europa. På grundlag af dette arbejde blev der taget mange regionale initiativer for at afhjælpe lokale vanskeligheder, og der blev foretaget forbedringer af regionale net og observatorier til løbende overvågning af kvalifikationsbehov. I forskellige UPUV'er har gennemførelsen af uddannelsesbehovsanalyser affødt en proces, gennem hvilken universitet og virksomhed er blevet ført sammen, ikke blot for at diskutere uddannelse, men også for at danne grundlaget for et mere generelt fremtidigt samarbejde inden for området udvikling af menneskelige ressourcer og videre. 33 2. 3. 4 Stimulering af partnernes tværnationale holdning Alle evaluerings- og overvågningsrapporter har anerkendt UPUV'ernes indflydelse med hensyn til at stimulere en tværnational holdning blandt partnerne. Dette har været tilfældet for både universiteter og virksomheder. På højere uddannelsesinstitutioner har man haft en international udveksling om uddannelsesmetodikker og undervisningssystemer samt kontakter med virksomheder i udlandet, der var værter for deres studerende. For de til europæisk deltagende virksomheder har resultatet været en bredere adgang uddannelsespotentiale og en større bevidsthed om den europæiske dimension i F&U samt teknologi. Man har også observeret, at der er et specifikt udbytte ved at førstegangsintegrere små og mellemstore virksomheder i europæiske programmer gennem praktikophold for studerende og lokalisering af partnere i udlandet. Gennem disse aktioner er virksomheder blevet meget mere opmærksomme på de mulige fordele ved samarbejde i Europa, ikke blot med hensyn til uddannelse, men også i forhold til F&U-programmer og studerendes og erhvervsvirksomhed generelt. Kvantitative evalueringer bekræfter virksomheders positive holdning. Endvidere har UPUV'er bistået med at gøre rent nationale projekter europæiske. Dette har ført til udvikling af stærke, internationale net af universiteter, institutter og virksomheder med henblik på korte kurser og uddannelsesprojekter. UPUV'erne har opnået denne holdningsændring gennem forskellige former for tværnationale foranstaltninger; nogle har lagt vægt på bestemte teknologiske sektorer, andre har omfattet et meget bredt spektrum af organisationer fra deres region, mens atter andre har været koncentreret om at udvikle deres uddannelsesinstitutioner til at blive katalysatorer. Alt i alt har COMETT således bidraget betydeligt til udvikling af en kollektiv indgangsvinkel til uddannelse på tværs af grænserne. 2. 4 UPUV'ernes styrker og svagheder 2. 4. 1 Styrker Den europæiske dimension ved både regionale og sektorspecifikke UPUV'er har uden tvivl været deres største styrke. Denne europæiske dimension går fra UPUV'ernes direkte kontakt med Kommissionen og kendskab til europæiske programmer til ekspertise i at ansøge om og styre europæiske projekter, til deres centrale styrke som en del af et velstruktureret, engageret, europæisk, operationelt net. UPUV'erne kan også drage nytte af forbindelser til andre europæiske net og informationskilder. Igen gælder det for både sektorspecifikke og regionale UPUV'er, at den anden del af deres styrke ligger i deres net af hjemlige, regionale eller sektorspecifikke medlemmer. Regionale UPUV'er har ofte sektorspecifikke specialer, og sektorspecifikke UPUV'er og deres knudepunkter er ofte involveret i regional infrastruktur. Generelt har UPUV'erne nu en accepteret rolle (nogle stærkere, andre svagere) som hjemligt bindeled mellem universitet og virksomhed og i hvert fald som bindeled i det bredere udbud og efterspørgsel efter kvalifikationer. UPUV'ets første placering er ganske vigtig i denne forbindelse. En stærk placering omfatter i forbindelse med folkeuniversiteter eller forbindelser forbindelseskontorer, udbydere af efter- og videreuddannelse, kontraktforskningsinstitutter, handelskamre osv. Adgangen til supplerende finansiering kan ofte lettes af en sådan stærk til eller fysisk placering 34 placering og/eller af det etablerede net. lokale virksomheder. Dette har En anden dimension har også forbindelse med UPUV'ets institutionelle lokalisering (eller sektorspecifikke UPUV-knudepunkt). Lokalisering i forbindelse med eller i institutioner med det formål at overføre F&U til virksomheder har bidraget til at skabe en direkte arbejdskontakt med forbedret opfattelsen af universitetskandidater, vakt virksomhedernes interesse for universitetsforskning og forskere og åbnet effektive kanaler for virksomheder til højere uddannelsesinstitutioner. Lokalisering af UPUV'er på institutioner, som hovedsageligt havde akademisk orienterede målsætninger, synes mindre heldig. Her har UPUV'erne sat større fokus på praktikophold for studerende, men har også haft større vanskeligheder på grund af en manglende stabil struktur for virksomhedernes engagement. På et lavere plan ligger UPUV'ernes styrke i faktorer som ledernes engagement, deres meget motiverede personale, deres omdømme, deres "uafhængige status som grundlag for et demokratisk partnerskab", deres tekniske troværdighed, deres forbindelser til F&U- programmer osv. Indførelsen af rekrutteringsaktiviteter for nylig har forbedret nogle UPUV'ers position. Fuld geografisk UPUV-dækning i en stat blev også anset for vigtig. 2. 4. 2 UPUV'ernes svagheder Det skrøbelige økonomiske grundlag og det manglende engagement fra virksomhedernes side er de to hovedvanskeligheder, som UPUV-nettene står overfor. Svagheden og usikkerheden i det økonomiske grundlag for de fleste UPUV'er opfattes som den største svaghed. Det medfører en utilstrækkelig størrelse og et begrænset antal medarbejdere samt vanskeligheder med at foretage en realistisk, langsigtet planlægning. Nogle UPUV'ers stærke afhængighed af europæisk finansiering som supplement til deres egne ressourcer og deres manglende evne til at skaffe andre midler gjorde denne usikkerhed større. Virksomhedspartneres, især små og mellemstore virksomheders, begrænsede engagement og vanskeligheden i at fastholde virksomhedernes interesse i projekter har vist sig som en anden central vanskelighed. Disse spørgsmål kan yderligere forværres i mindre begunstigede regioner af det svage erhvervsmæssige grundlag og af mange virksomheders ikke-innovative og traditionelle karakter. Endvidere har UPUV-medarbejderne måske også kun lille reel teknisk eller erhvervsmæssig viden. I nogle regioner kan det højere uddannelsesgrundlag også være årsag til problemer. Dette kunne opstå, når universiteterne selv har et svagt teknisk og organisatorisk grundlag. Nogle højere uddannelsesinstitutioner virkede hovedsageligt interesserede i praktikophold for studerende og deltog kun lidt i uddannelsesudvikling. Ligeledes kan nogle universiteters traditionelle holdning forårsage vanskeligheder med at indføre og anerkende praktikophold i virksomheder. Andre svagheder omfatter ringe udvikling af nettene og dårlig koordinering med andre nationale og lokale uddannelsesorganer, hurtig udskiftning i UPUV-personale, for store regioner, der skal dækkes, offentlige myndigheders ligegyldige holdning osv. Dårlig planlægning, manglende markedsføringsstrategi og manglende tid til at uddanne sig inden for et komplekst område blev også anført som svagheder i nogle UPUV'er. Den nødvendige tid til at blive kendt og accepteret er også en vanskelighed. 35 En yderligere svaghed i EFT A-landene er, at deres UPUV'er på nuværende tidspunkt ikke så let kan få adgang til synergien mellem COMETT og andre EU-programmer sammenlignet med EU-medlemsstaterne. Denne vanskelighed vil forsvinde i de kommende år. 2. 4. 3 UPUV'ernes billede af sig selv UPUV'ernes billede af sig selv afspejler disse svagheder. Det viser dem som kompetente, når det gælder forholdet mellem universiteter og virksomheder på europæisk plan, især den europæiske dimension, og som betydelige bidragydere til efter- og videreuddannelse i højteknologi. De opfatter deres struktur som effektiv og mener sig i stand til at udvikle projekter eller net på tværs af grænserne med et godt samarbejde inden for UPUV-nettet. De er sikre inden for den højere uddannelsesverden, men deres tillid bliver mindre, når de skal have med repræsentative organisationer at gøre, og dette gælder i endnu højere grad med virksomheder, navnlig de små og mellemstore. De er ikke fuldstændig sikre på, om og hvordan de bidrager til den regionale økonomiske udvikling. Direkte efter- og videreuddannelse, uddannelsesbehovsanalyse og direkte formidling og markedsføring af uddannelse giver dem anledning til yderligere bekymring. Selv om sådanne kvalitative synspunkter fra UPUV'erne og nationale myndigheder er vigtige indikatorer for UPUV'ernes sundhedstilstand og strategiske udvikling, vækker det nogen bekymring, at der ikke i tilstrækkelig grad er udviklet et system af operationelle målsætoinger og kvantitative indikatorer enten for eller af individuelle UPUV'er, hvilket blev betragtet som et problem for forbedringen af deres arbejde. 36 3. Efter- og videreuddannelsesaktioner 3. 1 Indledning 3. 1. 1 Uddannelsesaktiviteter i COMETT Efter- og videreuddannelse kan, når det defineres bredt som erhvervelse eller ajourføring af viden og kvalifikationer, gives: • gennem formelle efter- og videreuddannelsesaktiviteter, dvs. klasseundervisning eller fjernundervisning • gennem selvstudium eller indlæring på arbejdspladsen • ved at bringe mennesker i kontakt med hinanden, hvilket kan bruges som en uformel måde til at lade dem lære af hinanden på • ved at overføre mennesker til et andet arbejde eller sted. Formålet med COMETT-programmet var at fremme efter- og videreuddannelse, især i højteknologi, i en europæisk sammenhæng. Som det allerede blev belyst i afsnit 1. 2, findes der til en række uddannelsesmål, der skal nås under COMETT II. Forholdet mellem disse mål og de formelle uddannelsesaktiviteter, der støttes under COMETT, vil blive behandlet nedenfor2. i Rådets afgørelse om COMETT II eksplicitte henvisninger Under programmet blev der tilvejebragt en række operationelle mekanismer til den ende. Det er dog vigtigt at erindre, at de mange partnerskaber og net - UPUV'er og andre - der blev dannet og støttet under programmet, har givet mange mennesker et uformelt udgangspunkt for kontakt og dermed for udveksling af viden og erfaring. Samtidig har COMETT givet en række muligheder for tilrettelæggelse af praktikophold og udveksling af mennesker (jvf. afsnit 4 længere fremme i denne rapport). Når det gælder uddannelsesaktiviteter, blev den mest synlige og efterhånden største andel af COMETT- budgettet imidlertid bevilget til mere formelle uddannelsesudviklingsbestræbelser. Disse aktiviteter vil blive diskuteret i de følgende afsnit. Under COMETT II blev der bevilget støtte til uddannelsesprojekter under streng C, Fælles uddannelsesaktioner. Denne programkategori blev opdelt i 3 kategorier eller del-strenge: • Kortvarige uddannelseskurser (Ca) • Fælles uddannelsesprojekter (Cb) • Pilotprojekter (Cc) Denne underinddeling var den operationelle gennemførelse af de krav, der er fastlagt i Rådets afgørelse om COMETT II (se nedenfor). 2 Forskellige emner såsom samarbejdet mellem virksomhed og universitet, synergi med andre europæiske programmer og lige muligheder for mænd og kvinder vil imidlertid blive diskuteret som en del af de tværgående temaer i afsnit 5. 37 Støtte til efter- og videreuddannelsesaktiviteter som specificeret i Rådets afgørelse om COMETT II "(a) Støtte til kortvarige, intensive kurser i teknologi, navnlig højteknologi, der har en europæisk dimension, med henblik på hurtig formidling - gennem og på universiteterne og i og gennem virksomhederne - af resultaterne af forskning og udvikling indenfor ny teknologi og dens anvendelse, samt med henblik på navnlig i de små og mellemstore virksomheder at fremme overførsel af teknologisk innovation inden for de sektorer, hvor denne innovation ikke har været anvendt tidligere. (b) Støtte til planlægning, udvikling og afprøvning på europæisk plan af fælles projekter teknologi, navnlig højteknologi, som forskellige vedrørende uddannelse i virksomheder slutter sig sammen om og gennemfører i samarbejde med de involverede universiteter fra mindst to forskellige medlemsstater i Fællesskabet inden for områder, der vedrører ny teknologi og dens anvendelse. (c) Assistance til multilaterale systemer for uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, der udarbejdes i fællesskab af forskellige virksomheder i forbindelse med de involverede universiteter med henblik på opbygning af fjernundervisningssystemer, der benytter sig af ny uddannelsesteknologi og/eller som udmunder i overførbare uddannelsesprodukter. " 3. 1. 2 Nøgledata om uddannelsesprojekter, til hvilke der er ydet COMETT-støtte Til de kortvarige kurser, der støttes under streng Ca, har der været indkaldelser af ansøgninger hvert af de fem år, COMETT II har eksisteret; fra 1991 og frem har disse indkaldelser været underlagt puljeordningen (jvf. afsnit 1. 3). I 1990 og 1992 kunne der indgives forslag til fælles uddannelsesprojekter. Der har ikke været nogen indkaldelse som sådan af pilotprojekter (streng Cc). I stedet blev der fra ansøgningerne under streng Cb i 1990 udtaget en række projekter (eller kombinerede projekter), som blev opfordret til at indgive en mere detaljeret ansøgning. Dette resulterede i udvælgelse af 30 pilotprojekter. til Mellem 1990 og 1994 modtog man ikke mindre end 2. 036 ansøgninger under streng C: fælles tilrettelæggelse af puljer af kortvarige kurser og 1. 019 1. 017 uddannelsesaktiviteter. Efterhånden blev over 50% af ansøgningerne godkendt; dette relativt høje tal skyldes i vid udstrækning puljesystemet (jvf. afsnit 1. 3), hvor de fleste projekter blev godkendt, generelt dog kun med hensyn til en del af forslaget. til I COMETT IPs femårige løbetid ansøgte samtlige ansøgere under streng C om ca. 500 mio. ECU til deres uddannelsesaktioner. Der blev til sidst bevilget ca. 101 mio. ECU. Tre fjerdedele af de godkendte projekter var kortvarige kursusprojekter; fra et økonomisk synspunkt tegner de sig imidlertid kun for en fjerdedel af den støtte, der blev givet under streng C. Det meste af uddannelsesbudgettet gik til de fælles uddannelsesprojekter under streng Cb med en gennemsnitlig bevilling på 200. 000 ECU, og til pilotprojekterne, der hver modtog 500. 000 ECU. Gennemsnitligt modtog de fælles uddannelsesprojekter støtte svarende til 30 - 50% af de samlede projektomkostninger; for pilotprojekternes vedkommende kom tallet tæt på de 50%. Under streng Ca var støtten oftere et fast bidrag baseret på antal og type af de kursusforløb, der skulle tilrettelægges - men under alle omstændigheder under 50% af projektomkostningerne. 38 Mange organisationer har deltaget som partnere i streng C-uddannelsesprojekter. Alt i alt er der anslået 8. 500 forskellige organisationer, som er eller har været engageret i udviklingen af efter- og videreuddannelsesprojekter under COMETT, hvilket formentlig gør det til det største efter- og videreuddannelsesnet i hele verden. Fordelingen på hovedtyper af organisationerne under streng C-projekter er omtrent som følger: • over 5. 500 forskellige virksomheder, heraf ca. 4. 000 små og mellemstore • 1. 200 universiteter og andre højere uddannelsesinstitutioner (som gennemsnitligt er involveret i 2 projekter) • over 1. 500 andre organisationer (faglige organisationer, forskningsinstitutioner, offentlige myndigheder, almennyttige foreninger osv. ) • 200 UPUV'er (de fleste UPUV'er indgav puljeansøgninger under streng Ca, og mere end hvert andet UPUV deltog i gennemsnitligt 3-4 Cb/Cc-projekter). Under strengene Cb og Cc er det gennemsnitlige antal projektpartnere 19, herunder gennemsnitligt 7 virksomheder, 5-6 universiteter, 1-2 UPUV'er og 4-5 andre organisationer. Partnerorganisationerne kommer også typisk fra 6 forskellige lande. Der er mange forskellige resultater af disse uddannelsesprojekter. Opsummerende kan det anslås, at der ved udløbet af COMETT II's funktionsperiode (slutningen af 1995): • vil have været 9. 500 kursusforløb, • fulgt af ca. 260. 000 kursister, • med et samlet antal uddannelsestimer på 280. 000 (hvilket er summen af uddannelseskursernes varighed). Der vil også: • være blevet fremstillet omkring 4. 600 undervisningsmaterialer og • skønsmæssigt være 250. 000 mennesker, der har brugt et eller flere af disse undervisningsmaterialer. Angående de fremstillede undervisningsmaterialers art kan det nævnes, at ca. 60% af dem hovedsagelig er tekst- eller papirbaseret, 30% er software og 8% er videoer. 3. 2 Uddannelse i højteknologi 3. 2. 1 Hvad er uddannelse i højteknologi? I Rådets afgørelse om COMETT II anføres der adskillige gange et krav om, at COMETT støtter uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, især inden for målsætningerne: "(. ) at øge udbuddet af uddannelser i teknologi, navnlig højteknologi, på de forskellige berørte niveauer, og derved forbedre disse uddannelsers bidrag til Fællesskabets økonomiske og sociale udvikling (. )" Imidlertid blev der ikke givet nogen definition på, hvad der skulle forstås ved højteknologi, hverken i Rådets afgørelse eller i COMETT Il-vademecumet. Ikke desto mindre er det indlysende, at kriteriet om anvendelighed af de omhandlede teknologier er vigtigt. Jo mere avanceret et område er, jo vanskeligere bliver det at udvikle uddannelsesaktioner, der er baseret på en grundig analyse af uddannelsesbehov. I bedste fald vil der være en repræsentativ gruppe af forsknings- og udviklingsmedarbejdere, der føler, at den type 39 emner, der behandles godt kunne være interessante. Denne situation udgør en del af det logiske grundlag for rammerne for COMETT: ved at fremme samarbejde mellem universiteter og virksomheder kombineret med en kraftig vægt på samspil med andre europæiske programmer gøres der et forsøg på at skabe de bedst mulige betingelser for et optimalt valg af efter- og videreuddannelsesemner, som kunne bidrage til Fællesskabets økonomiske udvikling. Hvad der i sidste ende blev anset for "højteknologiske", nyskabende og vigtige områder under COMETT, kan aflæses af, hvilken position de teknologiområder, der hyppigst optræder i COMETT-projekter, har. I COMETT I (1986-1989) fremstod tre sektorer som de vigtigste: innovationsforvaltning, avanceret fremstillingsteknik og mikroelektronik Under COMETT II (1990-1994) var der høj efterspørgsel efter mange flere områder, men ikke samtidig: • den eneste sektor, som der under hele COMETT II var stærk efterspørgsel efter, var innovationsforvaltning • i 1990 var der stærk efterspørgsel efter projektstøtte på områderne materialer, sundhed og sikkerhed og innovationsforvaltning • i 1992 var der en nedgang i interessen for materialer, sundhed og sikkerhed og innovationsforvaltning, men miljø og uddannelse (teknologi og metodik) gjorde sig stærkt gældende; nye områder øverst på listen var ofte baserede på informationsteknologi: data- og informationsbehandling, softwareteknik og i mindre grad emner inden for telekommunikation og generel informationsteknologi • i 1994 var det blevet meget vanskeligt at afdække noget dominerende sektorspecifikt mønster i betragtning af UPUV'ernes betydelige frihed ved den endelige udvælgelse af del-projekter og kurser, der skulle gennemføres som en del af deres streng Ca- puljeprojekt. Den undersøgelse, der blev foretaget i forbindelse med udarbejdelsen af GMV- evalueringsrapporten, viste klart, at både projektkoordinatorer og kursister fremhævede den direkte anvendelighed af den teknologiundervisning, der blev givet på COMETT- uddannelseskurserne. Over 90% af projektkoordinatorerne støttede denne erklæring og bekræftede, at undervisningen havde været et effektivt bidrag til teknologioverførslen. Og 90% af kursisterne, der deltog i undersøgelsen, var enige i, at de COMETT- uddannelseskurser, de havde været på, i overvejende grad blev betragtet som et værktøj og en støttemekanisme, der øgede eller ajourførte deres tekniske viden. I ekspertpanelets evalueringsrapport blev der udtalt en vis kritik af begrænsningen til uddannelse i teknologi. Det blev anbefalet at: "Uddannelsen ikke kun skulle omfatte tekniske kvalifikationer, men også udvikling af kvalifikationer indenfor ledelse, sociale forhold og virksomhedsforhold. Disse kvalifikationer er et afgørende element i rigtig teknologiudnyttelse for at maksimere effektiviteten og konkurrenceevnen i en moderne virksomhed". Det bør bemærkes, at det er et af de få kritikpunkter fra panelet om programmets rækkevidde. I tråd med denne henstilling har Kommissionen udvidet rækkevidden af støttemuligheder inden for rammerne af det nye LEONARDO da VINCI- program. I de endelige nationale evalueringsrapporter anføres det, at COMETT har været en uomtvistelig succes, når det gælder forbedring af teknologiuddannelsens økonomiske bidrag. Det bør imidlertid understreges, at dette ikke kun er opnået gennem de under streng C støttede aktiviteter, men også gennem den erfaringsbaserede indlæring, der sker i 40 tilknytning til studerendes praktikophold. De mere formelle undervisningsmetoder under streng C er også blevet forbedret til fordel for kursernes kvalitet, mest på grund af det tværnationale aspekt og erhvervslivets engagement samt deres bredere tilgængelighed. COMETT-budgettets begrænsede omfang sammenlignet med nationale udgifter på efter- og videreuddannelsesområdet har også betydet, at COMETT's direkte katalysatoreffekt relativt set har været beskeden. Det fremgår således klart, at COMETT's bidrag til forbedring af udbudskvaliteten har været mere tydelig og vigtigere end dets bidrag til at øge udbuddet. Det er ikke desto mindre også sandt, at programmet har sat gang i pionerarbejde i mange af de mindre udviklede regioner i Fællesskabet. 3. 2. 2 Partnerskaber og konsortier til efter- og videreuddannelse Et væsentligt træk ved de uddannelsesaktiviteter, der støttes under COMETT, er, at de er baseret på samarbejde mellem forskellige partnere: de er fælles uddannelsesprojekter. Det specificeres i Rådets afgørelse blandt målsætningerne: "(. ) at fremme den fælles udvikling af uddannelsesprogrammer og udvekslingen af erfaringer samt den optimale udnyttelse af uddannelsesressourcerne på fællesskabsplan er Med henblik på udvikling og gennemførelse af uddannelsesaktiviteter har der været to typer af partnerskaber: • de under streng A godkendte UPUV'er, som skulle være mere strukturerede og langsigtede partnerskaber, der har været involveret i uddannelsesbehovsanalyse og som kontrahent for Ca-puljeprojekterne (fra 1991 og frem) • partnerskaber og konsortier, der blev etableret med specifikt henblik på et særligt uddannelsesprojekt under streng C; i princippet var disse af midlertidig art. Det bør imidlertid bemærkes, at grænserne ikke er skarpe. Nogle UPUV'er havde et ret snævert sigte, mens mange af de mere vellykkede projekter under streng C oprindeligt fungerede som rigtige UPUV'er med mål og handlingsplaner, der gik langt ud over den oprindelige projektspecifikation. Dette viser, at effektivt samarbejde og den deraf resulterende indlæringsproces virkelig er et incitament for yderligere fælles aktioner. Skønt hvert partnerskab består af forskellige organisationer, der typisk omfatter adskillige virksomheder, har universiteterne ofte være drivkraften bag initiativet til og koordineringen af projektet. Virksomhedernes rolle har været langt mere koncentreret, især om at skaffe bidrag i naturalier (personaletid, udstyr og tjenester) til bestemte aspekter af projektet og allervigtigst at angive, på hvilke teknologiområder der var behov for uddannelse både ud fra et kvalitativt og kvantitativt synspunkt. Når projektet så er i gang, får mange universiteter ofte et væsentligt til udvikling af kurser og undervisningsmaterialer med virksomhederne som styrende instans, for så vidt angår indhold, levering af lærere og udsendelse af praktikanter. input med hensyn Den overvågnings- og evalueringserfaring, COMETT har indsamlet, tyder på, at virksomhederne i stigende grad er kommet til at sætte pris på, hvor meget brugerkrav er blevet integreret i uddannelsesprodukterne. Tilfredsheden var størst, hvor disse overvejelser var blevet inddraget i projektets tidlige udviklingsfase. Således har et af de fremtrædende karakteristiske træk ved COMETT været at bidrage til at gå fra uddannelse styret af udbud til uddannelse styret af efterspørgsel, hvilket blev lettet af programmets stærke vægt på 41 samarbejdet mellem virksomheder og universiteter. Samtidig afspejler denne udvikling den voksende betydning af principperne om total kvalitet, hvor der lægges stærk vægt på forbrugerbehov. Universiteterne har også erkendt den positive virkning ved samarbejde med virksomheder, ikke blot med henblik på et bestemt fælles projekt, men også på deres ordinære læseplaner for uddannelserne. Samarbejdet i et COMETT-projekt har tilsyneladende givet store muligheder for uformel indlæring, både for personale fra universiteter og virksomheder - en merværdi ved uddannelsesprojektet, der nok ikke fuldt ud var forventet fra starten. Gennem internationalt samarbejde og ved at udvikle forhold mellem universiteter og virksomheder har partnerne fået lejlighed til at forstå andre kulturer og forskellige indgangsvinkler til uddannelsesprocesser og projektstyring. Når samarbejde og interaktion styres rigtigt, kan partnerskaber blive en reel platform for indlæring og kreativitet. 3. 3 Den europæiske dimension i efter- og videreuddannelse Udtrykkene "europæisk dimension" og "europæisk merværdi" optræder hyppigt i mange dokumenter vedrørende COMETT og andre europæiske uddannelses- og efter- og videreuddannelsesprogrammer. I Rådets afgørelse om COMETT specificeres det især blandt målsætningerne: "(. ) at føje en europæisk dimension til samarbejdet mellem universiteter og virksomheder inden for grunduddannelsen og efter- og videreuddannelsen i teknologi, samt til anvendelsen og overførslen af denne teknologi (. )" Hvad betyder dette i forbindelse med efter- og videreuddannelse? En mulig definition er, at et projekt giver europæisk merværdi, hvis det behandler spørgsmål, som ikke kunne være blevet behandlet (eller ikke i tilstrækkelig grad) inden for nationale rammer. En sådan beskrivelse kommer tæt på subsidiaritetsprincippet og er i al væsentlighed baseret på økonomiske overvejelser. Et lignende argument for at fremme projekternes europæiske dimension er, at mange organisationer og enkeltpersoner i hele Europa står over for fælles problemer, og at alle kan få noget ud af at udvikle og gennemføre løsninger i fællesskab. Begge argumenter gælder for efter- og videreuddannelsesprojekter. Den europæiske dimension eller europæiske merværdi kunne tage form af: • tilrettelæggelse af kurser med forelæsere og undervisere, som ikke er til stede i det pågældende land • tilrettelæggelse af uddannelseskurser for et internationalt publikum (f. eks. når nationale markeder er for små til, at det kan blive rentabelt, eller når interaktionen mellem kursusdeltagerne bliver bedre af det) • samling af knappe ressourcer, viden og ekspertise for at udforme og udvikle kurser og længerevarende programmer • overførsel af viden og ekspertise fra én region til en anden, f. eks. gennem specifikke udviklinger eller gennem gentagelse af et eksisterende kursus i en anden region • etablering af uddannelsessystemer, som kunne dække over to lande og endda måske være pan-europæiske • brug, oversættelse og/eller forbedring af eksisterende undervisningsmaterialer af høj kvalitet med henblik på udbredelse i andre lande. Der er en række perspektiver ved vurderingen af denne europæiske dimension og merværdi 42 ved COMETT II: • europæisk spredning af partnere inden for projektkonsortierne • intern brug af forskellige europæiske sprog • national spredning af forelæsere og undervisere • synergi mellem andre europæiske programmer3. Hvad angår den internationale spredning af partnere, skal det huskes, at det gennemsnitlige fælles uddannelsesprojekt omfatter partnere fra 6 forskellige lande. Dette tal betyder, at typisk en tredjedel af de støtteberettigede, europæiske lande er involveret i hvert fælles uddannelsesprojekt. Efter en hvilken som helst målestok er dette særdeles et højt tal. Konsortiernes europæiske dimension ses også af den interne brug af forskellige sprog. De tilgængelige data i projektrapporterne har afsløret, at kun 20% af uddannelseskonsortierne holdt sig til ét sprog. Et typisk COMETT-konsortium var i stand til effektivt at bruge to eller tre sprog, 20% brugte endda fire eller flere sprog. Dette afspejler partnerskabernes stærke sproglige kompetence, som er en nøglebetingelse for at opnå kvalitet og succes på det europæiske marked. Et andet målbart, karakteristisk træk ved den europæiske dimension er den internationale spredning af de involverede undervisere. Skønt der ikke findes fuldt pålidelige data om antal og andel af forelæsere og undervisere fra andre lande, end dér hvor kurset afvikles, vil et sikkert skøn være, at mindst 80% af de af COMETT-støttede uddannelsesprojekter involverede sådanne "udenlandske" undervisere. En kendsgerning, der støtter den høje internationalisering af kurserne og den meget hyppige tilstedeværelse af udenlandske forelæsere er, at kun en tredjedel af de udbudte kurser blev afviklet fuldt ud på kursisternes modersmål. Disse og andre resultater fører til den konklusion, at COMETT II rent faktisk giver en høj europæisk merværdi og har bidraget kraftigt til at bringe en europæisk dimension ind i efter- og videreuddannelse i teknologi. Meget af kvalitetsforbedringen i de efter- og videreuddannelser, der udbydes på det europæiske marked, skyldes, at kursusudviklingen er blevet åbnet for en bredere gruppe af ekspertise på tværs af nationale grænser. Kursusudviklere har lært at sammenligne deres egne indgangsvinkler og institutionelle miljøer med avancerede metoder og viden andre steder. Regionale kompetencepoler i Europa er blevet bedre kendt. Denne åbning er også blevet vigtig, når opmærksomheden skal rettes mod kvalitetssikring, navnlig i slutningen af COMETT II. 3. 4 Nøglebudskaber i uddannelseserfaringer fra COMETT Et altoverskyggende resultat af analysen er, at COMETT-programmet har været en højst i effektiv mekanisme uddannelsesprojekter. Programmet har bidraget betydeligt til udviklingen af mange nye og nyskabende europæiske partnerskaber og har som sådan bidraget til en øget europæisering af efter- og videreuddannelsesmarkedet. fremme af den europæiske dimension og merværdi til Programmet har også kunnet vise både erhvervsliv og den akademiske verden, at samarbejde inden for efter- og videreuddannelse (og endnu længere) kan være til gavn for 3 Dette emne vil blive diskuteret som en del af de tværgående temaer i afsnit 5. 43 begge parter. Programmet har bidraget til at fremskynde overførslen af europæiske F&U- resultater gennem målrettede uddannelsesaktioner, men manglede tilstrækkelige ressourcer til at gøre dette i et omfang, der kunne have en påviselig effekt. Hvis programmets formål var at fungere som en katalysator i denne proces, kan det imidlertid anses for at være en succes. Igennem hele programmets levetid er kvalitetsstyrings- og kvalitetssikringsspørgsmål blevet stadigt mere vigtige. I denne forbindelse bør det understreges, at COMETT klart har demonstreret, at vellykket netværkssamarbejde og projektstyring på dette område kræver en hel del viden, kompetence og personligt engagement. Tilstedeværelsen af disse kompetencer i partnerskabet er en væsentlig forudsætning for en vellykket opfyldelse af de særlige projektformål. Dette er et stærkt argument for, at der i fremtiden skal lægges mere vægt på støtte, information og uddannelse af uddannelsesprojektkoordinatorer. Som forberedelse til de nye uddannelsesprogrammer har Kommissionen allerede støttet adskillige projekter for at udvikle en række praktiske håndbøger til brug for initiativtagere til projekter. De fleste af disse dokumenter, som i allerhøjeste grad trækker på erfaringerne fra COMETT, er nu ved at være klar, således at de kunne bruges inden for programmer som LEONARDO da VINCI. 44 4. Personmobilitet 4. 1 Mobilitet inden for COMETT 4. 1. 1 Mobilitetsstipendiernes typologi Støtte til personers mobilitet er et fælles træk ved mange europæiske programmer inden for uddannelse, efter- og videreuddannelse og forskning. Det anerkendes faktisk i stadig stigende grad, at en person, der i en vis periode opholder sig i en anden organisation, kan gavne sig selv, men også værtsorganisationen og sin egen organisation. Det er nemlig gennem mennesker, der sker en overførsel af teknologi, og mobilitetsordninger er en glimrende ordning til at opnå dette. Eftersom Det Europæiske Fællesskab som helhed på mellemlangt og langt sigt vil drage fordel af disse udvekslinger, kan det ikke overraske, at betydelige beløb til europæiske stipendier bliver brugt til mobilitet; yderligere er udvekslinger på tværs af grænserne fortrinlige mekanismer til at gøre mennesker bevidste om hinandens kultur og lære dem at forstå fordelene ved at arbejde hen mod en tættere europæisk integration. ideer, viden og Naturligvis bruger hvert program også de mobilitetsaktiviteter, det støtter for at fremme opfyldelsen af sine bestemte målsætninger. I COMETT er der mange af disse, men det kan let ses, at udvekslinger af personer især kan være til gavn for eller forbedre: • samarbejde på tværs af grænserne • samarbejde mellem virksomheder og universiteter • • efter- og videreuddannelse teknologioverførsel I denne forbindelse er der tre typer stipendier til tværnationale udvekslinger ("streng B"): • Streng Ba: støtte til studerende eller nyuddannede kandidater, der gennemgår praktikperioder i en virksomhed i en anden medlemsstat eller et EFT A-land som en del af eller et supplement til deres universitetsuddannelse • Streng Bb: tilskud til praktikophold på et højt kvalifikationsniveau; disse adskiller sig fra streng Ba ved, at deltagerne skal være i gang med det højeste uddannelsesniveau (men ikke med forskningsaktiviteter) • Streng Bc: stipendier til medarbejdere på universiteter, der udstationeres i virksomheder eller i et andet land for at bibringe værtsinstitutionen deres kompetence. Det store flertal af projekter og tilskud vedrører tværnationale praktikophold for studerende i virksomheder (streng Ba), og disse aktiviteter vil være hovedemnet for nedenstående diskussion. Det bør huskes, at alle tværnationale udvekslinger under COMETT II siden 1991 blev styret af UPUV'erne i henhold til puljeordningen (jvf. afsnit 1. 3). Denne styrede, effektive decentralisering af programmet har uden tvivl været afgørende for programmets succes under denne streng. 45 COMETT-håndbog i praktikophold for studerende Med støtte fra Kommiser 'lenblev COMETT's studentervejledning "Transnational student placements: the COMETT experience" udgivet i foråret 1993. Denne vejledning inddrager i vid udstrækning COMETT's erfaringer med at tilrettelægge tværnationale praktikophold i Europa. Formålet med den var hovedsagelig at hjælpe UPUV'erne med at gennemføre programmer med tværnationale praktikophold for studerende. Vejledningen skulle være et praktisk arbejdsredskab og fungere som en hjælp ved tilrettelæggelsen af effektive praktikophold i virksomheder. Vejledningen er imidlertid blevet sammensat med en bredere målgruppe for øje, og enhver, der tilrettelægger eller ønsker at starte et europæisk udvekslingsprogram burde kunne finde generel vejledning om aspekter med hensyn til gennemførelse samt nyttige eksempler på god praksis. I vejledningen behandles nogle af de barrierer, der forhindrer vellykkede udvekslinger mellem højere uddannelse og erhvervsliv. Disse barrierer omfatter adgangsrestriktioner, sprogproblemer, udstedelse af arbejdstilladelser, indkvartering og praktiske problemer, anerkendelse af kvalifikationer og økonomiske ordninger. 4. 1. 2 Nøgledata om praktikophold for studerende (streng Ba) Praktikophold i virksomheder for studerende under COMETT skulle opfylde følgende kriterier: • være en udveksling fra et universitet til en virksomhed i et andet EU- eller EFTA-land • vedrøre studerende i deres studieforløb eller lige efter deres afsluttende eksamen • vare mellem 3 og 12 måneder • have et arbejdsprogram i forbindelse med teknologi eller tilknyttede områder. Der skulle yderligere opfyldes kvalitetskriterier i forbindelse med forberedelse, planlægning, overvågning og evaluering af praktikopholdet. Sammenlagt har over 36. 000 europæiske studerende nydt gavn af denne mulighed i den femårige COMETT-periode. Det årlige tal er steget fra 3. 800 praktikophold i 1990 til næsten 8. 000 i 19944; dette resulterer i et årligt gennemsnit på over 7. 000 af disse praktikophold. For at sætte dette tal i perspektiv kan man tage i betragtning, at der sammenlagt blev støttet ca. 4. 000 praktikophold for studerende i de tre år under COMETT I. I virkeligheden var efterspørgslen efter praktikophold meget højere end antallet af de tildelte stipendier. I 1994 var der f. eks. en efterspørgsel efter 33. 700 tværnationale praktikophold, men der kunne kun gives støtte til det, der svarer til omkring 8. 000 stipendier. Så tre ud af fire potentielle praktikophold kunne ikke få støtte. Dette tal illustrerer den betydelige ekspansion, der er sket i aktiviteterne omkring praktikophold for studerende i Europa, som er blevet stimuleret gennem COMETT-programmet. Skønsmæssigt har 15. 000 virksomheder, hovedsageligt små og mellemstore, haft adgang til det, der svarer til næsten 20. 000 mandeår i menneskelige ressourcer. Et typisk praktikophold varede 5-6 måneder, idet en studerende modtog et månedligt 4 Det faktiske antal studerende på praktikophold er ca. 10% højere, eftersom stipendierne af og til blev fordelt på et større antal studerende (hvilket var muligt takket være supplerende finansiering). 46 mobilitetsstipendium på 430 ECU i gennemsnit (det faktiske beløb afhang af rejseomkostninger og leveomkostninger i værtslandet). I alt blev der brugt ca. 80 mio. ECU på praktikophold for studerende, hvilket udgør 35% af programbudgettet. Næsten alle regionale UPUV'er og det store flertal af sektorspecifikke UPUV'er har deltaget aktivt i puljeordningen for tilrettelæggelse af praktikophold for studerende. 80% af praktikopholdene for studerende blev tilrettelagt af regionale UPUV'er med en gennemsnitlig puljebevilling (i 1994) på 50 studerende; for de sektorspecifikke UPUV'er var gennemsnittet på 30. Ca. 2/3 af deltagerne var studerende, og resten var nyuddannede kandidater og kandidater på videregående studier. Det er vigtigt at bemærke, at 40% af det samlede antal var kvinder. 4. 1. 3 Streng Bb og Bc Streng Bb var en forsøgsudveksling, som ikke havde eksisteret under COMETT I. Initiativet havde til formål at støtte langsigtede praktikophold (op til to år) ved avancerede, industrielle udviklingsprojekter, der involverede overvågning fra et universitet og en værtsvirksomhed. Ved indkaldelsen i 1990 blev der indgivet relativt få ansøgninger, og kun 13 blev godkendt (hvoraf 10 ansøgere i sidste instans accepterede kontrakten). På grund af den svage respons blev det besluttet at foretage en tæt overvågning af udviklingen af disse projekter, før der igen ville blive udsendt en indkaldelse. I 1992 var projektresultaterne ikke helt overbevisende, især ikke det logiske grundlag for eksistensen af en separat ordning. Det blev besluttet ikke at fortsætte denne del-streng af to årsager: • efterspørgslen i streng B var overvældende og af høj kvalitet, især under streng Ba, og der skulle satses mest på disse aktiviteter • analysen af de igangværende Bb-projekter havde også vist, at disse projekter ikke var så forskellige fra de projekter, der allerede modtog støtte under streng Ba eller Bc; der var derfor intet reelt behov for en separat støttemekanisme. Streng Bc var imidlertid meget mere vellykket, og et stigende antal stipendier blev bevilget ved hver indkaldelse. Under denne streng ydes der støtte til avancerede udvekslinger med det formål at uddanne universitetsmedarbejdere i virksomheder og omvendt, naturligvis altid på tværs af grænserne. Hvad praktikophold for studerende angår, blev de fra 1991 og frem tilrettelagt gennem puljeordningen, der administreres af UPUV'erne. Der blev indgivet omkring 1. 900 ansøgninger for disse udvekslinger, og efterhånden blev over 800 godkendt. Stipendiernes gennemsnitlige varighed var 4,5 måned med et gennemsnitligt økonomisk bidrag pr. udveksling fra COMETT i størrelsesordenen 7. 000 ECU. I alt brugte COMETT omkring 6 mio. ECU på denne type aktiviteter. Omkring 2/3 af de udvekslede personer var universitetsmedarbejdere, idet resten kom fra erhvervslivet. Interessant er det at bemærke, at 2/3 af de deltagende virksomheder var små og mellemstore. Over halvdelen af stipendiaterne kom fra lande i randområder; UK, Frankrig og Tyskland var de mest efterspurgte værtslande. 47 4. 2 Bemærkninger i kvalitativ henseende 4. 2. 1 Streng Ba De erfaringer, der er indsamlet indtil i dag, lader antyde, at på området praktikophold for studerende har COMETT i høj grad opfyldt sine målsætninger, ikke blot kvantitativt, men frem for alt kvalitativt, navnlig med hensyn til: • praktikophold for studerende som en effektiv teknologioverførselsmekanisme • • tilvejebringelsen af en meget klar og håndgribelig europæisk dimension for samarbejde indsatsen for at etablere netværk på tværs af grænserne mellem universiteter og virksomheder • merværdi for alle direkte involverede og for det europæiske samfund som helhed. Således er den samlede opfattelse af streng B positiv, hvad angår dens bidrag og effektiviteten af mobilitetsaktionerne. Dette er i sig selv et væsentligt resultat af COMETT- programmet, hvis man sammenligner den nuværende situation med det beskedne antal tværnationale praktikophold for studerende i programmets start og de talrige organisatoriske og holdningsmæssige forhindringer, der skulle overvindes. Mobilitetsaktiviteter, især praktikophold for studerende, har haft en gavnlig virkning: • på virksomheder, idet små og mellemstore virksomheder ofte for første gang har været involveret i et europæiske program; i visse lande er der ved at udvikle sig en praktikopholdskultur, som tidligere slet ikke fandtes • på studerende, som er blevet bedre forberedt på deres erhvervsmæssige fremtid takket være deres forbedrede sprogkundskaber, bredere kulturelle forståelse og ide- og produktudviklende evner • på højere uddannelsesinstitutioner, hvor der er opstået krav og mekanismer med henblik på praktikophold og sket en holdningsbearbejdning og ajourføring af kurser og undervisningsmetoder. Mere generelt har mobilitetsaktionerne inden for COMETT bidraget til udvikling af nye modeller for teknologioverførsel inden for viden, teknikker og modeller, hvilket ikke var forventet i fuld udstrækning. COMETT-aktionerne betragtes også i stigende grad som skabere af en ny form for ajourføring og omskoling af menneskelige ressourcer. I lande, hvor praktikophold i virksomheder er en veletableret aktivitet, synes COMETT hovedsagelig at have haft en positiv, operationel virkning frem for at have spillet en nyskabende rolle ved at ændre politikker og praksis. I andre lande, hvor praktikophold endnu ikke var udbredt, har det øget bevidstheden om de potentielle fordele både for universiteter og virksomheder; i adskillige har det også ført til lovmæssige ændringer med henblik på at lette mobilitetsordningerne. Den enestående puljeprocedure har demonstreret, at UPUV'erne er i stand til at spille en aktiv rolle i tilrettelæggelsen af praktikophold. UPUV-nettene har efterhånden udviklet en enestående know-how og kompetence. Til trods for juridiske, økonomiske og andre forhindringer har nettet udviklet evnen til effektivt at tilrettelægge næsten ti tusind praktikophold og udvekslinger om året. Alle involverede har opbygget en tro på og tillid til det. Det har også som bro mellem mobilitetsaktioner og uddannelsesudviklingsaktiviteter. UPUV-nettet vil sandsynligvis fremstå som en værdifuld ressource inden for LEONARDO da VINCI-programmet og sandsynligvis også andre europæiske initiativer. fungeret 48 i netværksetablering og Derfor har streng Ba alt i alt været den største drivkraft europæisering inden for COMETT-programmet. Det har bragt flere virksomheds- og universitetsfolk i kontakt med hinanden end nogen anden COMETT-streng - og sandsynligvis noget andet europæisk program. Og det har været en særdeles effektiv mekanisme til at involvere de små og mellemstore virksomheder, både de traditionelle og avancerede, i europæisk samarbejde om uddannelsesforsøg. Virksomhedernes syn på værdien af praktikophold for studerende En undersøgelse, der blev udført i slutningen af 1994 blandt 199 virksomheder, som til i praktik, bekræftede sammen havde modtaget omkring 500 COMETT-studerende europæiske virksomheders voksende anerkendelse af værdien af praktikophold for studerende på tværs af grænserne af den type, COMETT har fremmet. Det hedder i rapportens konklusion: " [. ] Europæiske virksomheder, som har deltaget i COMETT, er generelt tilfredse med streng Ba, programmet for tværnationale praktikophold for studerende. De er villige til at fortsætte med at rekruttere studerende - mindst samme antal som de har gjort i de sidste få år af COMETT. De accepterer også, at de studerende skal aflønnes. [. ] Streng Ba er en passende måde, hvorpå virksomhederne kan opfylde målsætningerne i tilknytning til den europæiske dimension [. ] og COMETT's specifikke målsætninger i særdeleshed[. ]. Disse målsætninger afspejler virksomhedernes behov, især små og mellemstore virksomheders (op til 500 ansatte). Virksomhederne ser generelt de studerende som problemløsere. [. ]" 4. 2. 2 Streng Bb og Bc Hvad angår udvekslinger af medarbejdere (streng Bc) er den samlede COMETT-erfaring opmuntrende. Skønt ordningen ikke har haft den samme succes og mødt den samme interesse som praktikophold for studerende, var kvaliteten af de støttede projekter generelt høj og er blevet højere i programmets løbetid - hvilket bestemt kan tilskrives den vejledning, UPUV'erne har givet. Europæiske forbindelser mellem universiteter og virksomheder er blevet styrket og udvidet. De fleste projekter har resulteret i en gnidningsløs overførsel af ideer, koncepter og teknologi. Ordningen har demonstreret, at den egner sig til små og mellemstore virksomheder, samt at der er fordele ved at få de praktiske aspekter administreret af en effektiv og velinformeret organisation som mellemled som f. eks. et UPUV. Et muligt konfliktområde ligger mellem stipendiatens personlige interesser i sin egen professionelle karriere og interesserne hos afsender- og modtagerorganisationerne; i betragtning af det stærke personlige engagement, der kræves, synes dette uundgåeligt i denne type projekter. I lyset af det relativt beskedne antal, der har været involveret, er der heller ikke sket de store strukturelle forandringer som følge af disse udvekslinger. Vedrørende den begrænsede succes ved indførelsen af streng Bb-ordningen kan man lære, at der er behov for klart at målrette sådanne aktiviteter med en klar differentiering fra andre støtteordninger, både for så vidt angår aktivitetstype og de potentielle støttemodtagere, som ordningen rettes mod. 49 4. 2. 3 Hovedbudskaber for fremtiden Tilrettelæggelse og administration af tværnationale praktikophold for studerende og udveksling af medarbejdere mellem virksomheder og højere uddannelsesinstitutioner er ikke nogen let opgave. Det har taget megen tid og krævet en stor indsats at udvikle en effektiv - og dog stadig langt fra perfekt - netværksmekanisme, der kan bringe udbuds- og efterspørgselssiden sammen og sikre, at de tre berørte parter (den enkeltperson, der tager til udlandet, afsender- og modtagerorganisationen) vil få fordel af udvekslingen. Inden for LEONARDO bør den know-how og kompetence, der er til rådighed i dette net, fastholdes, videreudvikles og udbredes. Det vil kræve effektiv og hurtig formidling af informationer, værktøjer og know-how over hele Europa. Selv om betydningen af elektronisk kommunikation uden tvivl vil øges, vil direkte kontakter mellem de involverede personer fortsat være vigtig. Det nuværende årlige antal praktikophold for studerende og udvekslinger af medarbejdere medfører faktisk tusindvis af forhandlinger og diskussioner hver måned, ofte mellem mennesker, som prøver dette for første gang. Det vil derfor fortsat være en vigtig udfordring at sikre, at denne type aktivitet fortsat står for troværdighed og høj kvalitet. Kvaliteten af udvekslingsprogrammet afhænger delvis af de studerendes og medarbejdernes forberedelse (sproglig, kulturel eller faglig), før de tager til udlandet. Medlemsstaterne og Kommissionen skal undersøge lidt nærmere, hvordan dette kunne klares på en mere individet og struktureret måde, værtsorganisationen. Udvikling af retningslinier for de medarbejdere, der overvåger praktikophold, ville også være en værdifuld investering. forbedre udbyttet således at for både for Mere forskning i de mest effektive netværksstrukturer og samarbejdsprocedurer ville også være på sin plads. Erfaringen med COMETT har også vist, at disse små mobilitetsprojekter sænker tærsklen for samarbejde mellem virksomhed og universitet og ofte åbner en vej for andre former for samarbejde. Det ville også være nyttigt at foretage en mere dybdegående undersøgelse af dette spørgsmål med henblik på at fastslå, om netværksstrukturen muligvis kunne bruges til andre former for mobilitet - eller at lade andre udvekslingsinitiativer nyde gavn af de rige UPUV-erfaringer. Et sidste punkt angår juridiske spørgsmål og spørgsmål om sygesikring for studerende på praktikophold, især når de er på længere praktikophold, som generelt betragtes som den mest værdifulde investering for alle involverede parter. 50 5. Tværgående temaer 5. 1 Samarbejde og samspil med andre europæiske programmer 5. 1. 1 Indledning Den første vigtige henstilling, som ekspertpanelet fremsætter i sin evalueringsrapport er: "COMETT-programmets målsætninger skal være en sammenhængende del af EF'spolitikker for menneskelige ressourcer, økonomisk, teknologisk, social og kulturel udvikling og skal tage højde for Maastricht-traktaten, den dertil knyttede strukturfond og rammeprogrammet for forskning og udvikling. " "En sammenhængende del af EF's politikker" betyder sammenhæng med europæiske uddannelsesprogrammer (Erasmus, Tempus og Force), Forsknings- og Udviklingsprogrammer (Esprit, Brite-Euram og Delta)5 samt andre europæiske initiativer (f. eks. Sprint og socialfonden). De fleste inden for erhvervsliv og uddannelse ville uden tvivl være enige i den ovenstående henstilling. I de fleste nationale evalueringsrapporter er der næsten konsensus om dette spørgsmål. Både i EFT A-landene og i Fællesskabets randområder er COMETT ofte blevet opfattet og brugt som en genvej til større integration og en mulighed for at overvinde nationale og regionale handicap i forbindelse med samarbejdet. Den logiske begrundelse for at søge samspil med europæiske forsknings- og udviklingsprojekter er klar. I lyset af det konkurrencemæssige pres, globaliseringen af markederne og den teknologiske udvikling bliver det stadig vigtigere at udnytte resultaterne af forskningsindsatsen og sikre, at disse anvendes effektivt til gavn for det europæiske samfund og økonomien. Den logiske begrundelse for at forbinde COMETT med andre uddannelsesprogrammer er ønsket om en sammenhængende uddannelsespolitik og rammer for uddannelsessamarbejde i Den Europæiske Union på tværs af alle personkategorier og uddannelsesniveauer. Denne samme logiske begrundelse anerkendes nu eksplicit i de nye LEONARDO- og SOCRATES-programmer. Det samlede resultat er, at COMETT har haft større succes med at skabe forbindelser og samspil end noget andet europæisk program, men derimod var synergien "beskeden". Da COMETT fokuserede stærkt på uddannelse i teknologi, har der i evaluerings- og overvågningsrapporterne ofte været lagt vægt på forbindelser og sammenhæng med forsknings- og udviklingsprogrammer, men i dette afsnit vil uddannelsesprogrammerne også blive behandlet. Diskussionen omhandler hovedsageligt (efter- og videreuddannelsesprojekter) og streng A (konsortier). streng C 5. 1. 2 Forbindelser til F&U-programmer Tallene i de kvantitative data om forbindelser mellem COMETT-strengene og andre europæiske programmer er imponerende. Følgende tal giver gennemsnitsantallet af forbindelser mellem COMETT-projekter og Forsknings- og Udviklingsprogrammer: • 1 forbindelse pr. UPUV støttet under streng A • 1 forbindelse pr. 3 projekter i kategorien kortvarige kurser (streng Ca) Bemærk venligst, at disse programmers efterfølgere har fået andre navne i det fjerde rammeprogram. 51 • 1 forbindelse pr. 3 projekter inden for de fælles uddannelsesprojekter (strengene Cb, Cc). Ved at gange disse gennemsnitstal med antallet af UPUV'er og efter- og videreuddannelsesprojekter og dertil lægge de noget mindre hyppige forbindelser under streng B (praktikophold for studerende og udveksling af medarbejdere) kan man se tusindvis af forbindelser mellem COMETT-projekter og andre europæiske F&U-initiativer. De hyppigst rapporterede F&U-programmer med forbindelse til COMETT er: • Adaptiv Undervisning og Fjernundervisning (DELTA) (især strengene Cb og Cc) • ESPRIT • BRITE EURAM • SPRINT (især under streng A) mens der også rapporteres om forbindelser til RACE, STRIDE, IMPACT og VALUE. Samarbejde mellem COMETT og europæiske F&U-programmer Adaptiv Undervisning og Fjernundervisning (DELTA). Et område, hvor der på projektniveau har været et stærkt og langvarigt samarbejde, var med DELTA-programmet, som beskæftigede sig med udvikling af teknologier og sytemer beregnet til design, distribution og levering af undervisningsmateriale. I en vis udstrækning kan DELTA siges at danne rammen for nyskabende indgangsvinkler til uddannelse, mens COMETT- projekterne så på indholdssiden. En række DELT A-projekter har brugt COMETT- resultaterne i deres aktiviteter, og omvendt har DELT A-projekter lettet udvikling og gennemførelse af COMETT-projekter. informationsteknologi består af mange ESPRIT. Dette store F&U-program om delprogrammer, hvoraf der for de flestes vedkommende er blevet rapporteret om mange forbindelser med COMETT. Af særlig relevans var ESPRIT VLSI Design-programmet, der blev udformet sideløbende med COMETT, navnlig ved at rette støtten hertil mod den grundlæggende uddannelse ved universiteterne. Men samtidig drog programmet fordel af COMETT's erfaring og uddannelsesprodukter ved etablering af uddannelsesområder. Et eksempel på samarbejde med ESPRIT på et mere strukturelt niveau har været analysen af uddannelsesbehov inden for IT. BRITE-EURAM. Et eksempel på den synergi, COMETT arbejdede på at opnå, har været støtten til efter- og videreuddannelsesaktiviteter på det flyvetekniske område, som BRITE- EURAM-programmet, især beskæftiger sig med. Skønt administrative procedurer ikke gjorde direkte samarbejde til ca. 20 COMETT- uddannelsesprojekter på dette område, hvilket man også ved og til dels har fulgt i GD XII. Det bedste eksempel på samarbejde er COMETT's pilotprojekt ECATA om efter- og videreuddannelse for den flyvetekniske industri, der udsprang af et GD XII-initiativ. lettere, blev der givet støtte SPRINT. Der er etableret mange kontakter og udvekslet synspunkter, og man har deltaget i hinandens arrangementer i både SPRINT's og COMETT's levetid. Et af de første resultater var en række fælles undersøgelser, blandt andet i forbindelse med den rolle forbindelseskontorerne til erhvervslivet (de såkaldte ILO'er) på universiteterne spiller. IMPACT. Inden for rammerne af IMPACT programmet har projekter verdrørende undervisning af formidlere af elektronisk informations service og universitetslærere fået teknisk assistance fra COMETT programmet. 52 Man skal imidlertid være forsigtig med fortolkningen af de kvantitative data. En mere detaljeret analyse har afsløret, at en "forbindelse", som et COMETT-projekt rapporterede med et andet program, ikke nødvendigvis er det samme som sammenhæng. I mange tilfælde betyder det blot, at den samme organisation er involveret i adskillige europæiske programmer med en løs forbindelse på emneniveau. Det er blevet anbefalet i evaluerings- og overvågningsrapporter, at sammenhængen mellem programmer som COMETT og andre europæiske programmer forbedres. Så til trods for de mange rapporterede gode eksempler på reel sammenhæng og samarbejde på programniveau, er resultatet ikke helt igennem tilfredsstillende. Ofte tjener deltagelse i andre programmer til at cementere og styrke COMETT-samarbejdet, selv om forbindelserne kun indirekte var relevante for den uddannelsesaktivitet, der var i gang. Ikke desto mindre er der stærke argumenter for et bedre og mere struktureret samarbejde mellem programmer med det formål at formidle, valorisere og overføre EU-sponsorerede F&U- programmer. Det bør imidlertid også anerkendes, at COMETT gjorde meget mere end blot at støtte overførslen af F&U-resultater i forbindelse med europæiske programmer. I virkeligheden bliver kun omkring 5% af F&U i Europa støttet gennem europæiske initiativer. Mange COMETT-projekter fokuserede rent faktisk på overførsel af lokalt udviklet viden og teknologi mellem regioner. Et andet aspekt, man bør huske, er, at COMETT ikke kun beskæftiger sig med avanceret forskning. Over halvdelen af COMETT-projekterne ligger sandsynligvis nærmere ved de endelige stadier i teknologiudviklingsforløbet, allerede med en vis afstand til anvendt ligger før forskning og især til europæiske F&U-programmer, som pr. definition konkurrencestadiet. Denne "teknologiprofil" i COMETT-projekterne var resultatet af udvælgelsesprocessen, som i forhold til uddannelsens relevans og direkte anvendelighed er, hvad man kan forvente. Et forbedret samarbejde mellem uddannelses- og F&U-programmer kommer ikke af sig selv: der er behov for strukturel støtte. Ved adskillige lejligheder har både initiativtagere til projekter og eksperter samt evalueringskonsulenter fremsat den ide at anerkende UPUV'erne mere formelt som en mekanisme for teknologisk samarbejde om uddannelse og F&U på europæisk plan. Inden for det nye LEONARDO-program vil de strukturer af UPUV-typen, der støttes, kunne regne med formel anerkendelse af F&U-programmerne, således at de kan fungere som mellemled til fremme af samarbejdet mellem forsknings- og uddannelsesprojekter. Det ville også opfylde det klare ønske om samarbejde på projektniveau, som er blevet udtrykt af aktørerne på området. Det er meget sandsynligt, at der - hvis en sådan koordinering skal blive effektiv - kræves langt større samarbejde mellem programmerne på europæisk plan. 5. 1. 3 Samspil med uddannelsesprogrammer Når man ser på antallet af forbindelser mellem COMETT og andre europæiske programmer på uddannelsesområdet, er tallene igen imponerende. Der er endda gennemsnitligt flere forbindelser end med F&U-programmer: • 2 forbindelser pr. UPUV • 1 forbindelse pr. 3 projekter inden for kortvarige kurser (streng Ca) • 2 forbindelser pr. 5 projekter inden for fælles efter- og videreuddannelsesprojekter 53 (strengene Cb, Cc). Der er også mange forbindelser under streng B, især mellem praktikophold for studerende, der støttes under COMETT, og studenterudvekslingsprogrammer, der støttes af ERASMUS. set er der ikke blot udviklet Overordnet relationer med europæiske uddannelsesprogrammer, men de ser ud til at være meget mere direkte, end det er tilfældet med F&U-programmerne. Dette forekommer logisk, eftersom COMETT fremfor alt er et uddannelsesprogram, og det er mere naturligt for et ERASMUS- eller FORCE-projekt at skabe forbindelse til COMETT (eller omvendt) end for f. eks. et BRITE-EURAM-projekt. flere Det er vigtigt at mærke sig, at antallet af forbindelser i COMETT's levetid er vokset støt. Dette skyldes både COMETT's egen dynamik og de øgede muligheder og deltagelsesniveauer i de andre programmer. Der er nu næppe nogen højere uddannelsesinstitution i Europa, som ikke har deltaget i enten ERASMUS, COMETT, LINGUA eller TEMPUS. Hovedforbindelser mellem COMETT og andre europæiske uddannelsesprogrammer Vedrørende UPUV'erne under streng A: • 3 ud af 5 angiver en forbindelse med TEMPUS • 2 UPUV'er ud af 5 har forbindelser med FORCE • 2 UPUV'er ud af 5 har forbindelser med ERASMUS Andre programforbindelser omfatter LINGUA, EUROFORM, PETRA, NOW, EUROTECNET, IRIS og aktiviteter under SOCIALFONDEN. Der gælder lavere antal for de kortvarige kursusprojekter under streng Ca: • 1 Ca ud af 8 har forbindelse til TEMPUS • 1 Ca ud af 10 har forbindelser til ERASMUS • 1 Ca ud af 20 har forbindelser til FORCE. Man finder et lignende mønster under streng Cb/Cc: • 1 Cb ud af 8 har forbindelser med ERASMUS • 1 Cb ud af 8 har forbindelser med TEMPUS • 1 Cb ud af 9 har forbindelser med FORCE (dette tal har været stigende gennem årene). Andre programforbindelser under denne streng omfatter blandt andre EUROFORM, EUROTECNET og LINGUA. fra fælles kritikpunkt projektdeltagere Et støtte- og finansieringsmekanismer på uddannelsesområdet er så varierede og undertiden komplekse. Det er ikke altid indlysende, hvilket program et projekt kunne komme i betragming under og/eller at forstå de undertiden hårfine forskelle mellem elementer i et program. Som svar på denne kritik har Kommissionen strømlinet hele processen ved at reducere antallet af større uddannelsesprogrammer til to, SOCRATES og LEONARDO. europæiske er, at 54 5. 2 F&U, efter- og videreuddannelse & innovation 5. 2. 1 Indledning: innovation i Den Europæiske Union stagnere og med Alle levende samfund, alle blomstrende økonomier oplever en stadig innovation. Ikke at innovere er at tiden at dø. Europas universiteters og forskningsinstitutioners F&U-potentiale er kernen i en sådan innovation. I Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse hedder det: "Forskning og teknologisk udvikling kan bidrage til at forny væksten, styrke konkurrenceevnen og øge beskæftigelsen i Unionen. For at opnå dette må en række betingelser imidlertid opfyldes: et passende finansieringsniveau; et passende spektrum af forskningsaktiviteter; og effektive mekanismer til overførsel af resultaterne. " Bangemann-rapporten til Det Europæiske Råd går længere end blot til innovation. Her tales der om: "Denne revolution, (der) føjer enorm ny kapacitet til menneskelig intelligens og udgør en ressource, som ændrer den måde vi arbejder sammen på, og den måde hvorpå vi lever sammen. Europas evne til aktivt at tilpasse og udnytte de nye teknologier og de muligheder, de skaber, vil kræve partnerskab mellem individer, arbejdsgivere, fagforeninger og regeringer, der vil gøre en indsats for at styre forandringen. " Da COMETT blev etableret i midten af 80'erne, blev programmet faktisk bedt om at behandle centrale aspekter af disse udfordringer, der nu har en så fremtrædende plads på Den Europæiske Unions dagsorden. COMETT blev bedt om at udvikle effektive mekanismer til overførsel af F&U-resultater gennem uddannelse og efter- og videreuddannelse og samtidig opbygge et kooperativt partnerskab mellem forskere, universiteter og virksomheder. I dette afsnit af den endelige evalueringsrapport diskuteres det kort, hvor effektivt denne centrale teknologioverførselsaktivitet - omdannelsen af F&U til social og økonomisk innovation - er blevet gennemført, og hvad nuværende og nye europæiske programmer kan lære heraf. 5. 2. 2 COMETT's rolle i teknologioverførselssvstemet I mange europæiske lande afholdes mange, undertiden de fleste F&U-udgifter på universiteterne. Overførslen af viden herfra til virksomheder og andre organisationer, som enten kan udnytte den kommercielt eller drage nytte af den - eller begge dele - er kernen i COMETT. Imidlertid er overførsel af F&U-resultater fra den højere uddannelse til virksomheder, fra én institution til en anden, ikke en ukompliceret overdragelse af en "pakke". En institutions F&U-resultater er som oftest en dårligt defineret og muligvis en ikke-definerbar samling kompetencer, viden, teknikker og uskrevne informationer. At overføre dette fra laboratoriet til en virksomhed, der er under kommercielt pres, med begrænset tid og kortsigtede økonomiske horisonter rejser mange problemer. De deltagere i COMETT-programmet, der bedst har klaret disse problemer, har i det store og hele været i stand til at anlægge en system-indgangsvinkel. Her opfattes de forskellige eller teknologioverførselsaktiviteter opdateringsaktiviteter i virksomheden som en del af et kontinuert spektrum, som virksomheder kan deltage i på et hvilket som helst niveau, de finder passende på det pågældende tidspunkt. Dette system kunne kaldes teknologioverførselsaktiviteternes "familie". Inden for systemet undervurderer virksomhederne selv ofte stærkt den faktiske mængde og betydningen af den nødvendige til kontraktlig F&U eller endda igangsættende aktiviteter informationsindsamling fra overfladisk lige 55 tilknyttede efter- og videreuddannelse. Således er den indlysende konsekvens af denne "system"indgangsvii±r1 i it COMETT-uddannelsesaktiviteter helst bør knyttes institutionelt til andre, der tilbyder tekniske overførselsfaciliteter. reelle Der er en tæt forbindelse mellem spørgsmålet om fremme af en systemindgangsvinkel til teknologioverførsel og den forbindelse mellem COMETT-projekter og virksomhederne. Virksomheder er forskellige i størrelse og opbygning. Den teknologi, der skal overføres, varierer grundlæggende fra sektor til sektor, på samme måde som den plads, som teknologien indtager fra grundforskning til anvendt udviklingsarbejde. Disse forskelle kræver en tilsvarende fleksibilitet i den måde, COMETT gennemfører aktiviteter i samarbejde med virksomhederne på. I afsnit 2. 4. 1 om UPUV'ernes styrker blev det anført, at konsortier, som er placeret i dedikerede teknologioverførselsenheder måske ikke overraskende stort set er mest effektive på teknologioverførselsområdet. Den fleksibilitet og lydhørhed, som COMETT-aktiviteter kan tilbyde virksomheder i en sådan situation, er afgørende. Projekter, der gennemføres fra en universitetsinstitution, kan være stærkt knyttede til akademiske aktiviteter og krav, og det kan være vanskeligt uden videre at leve op til kommercielle nødvendigheder. Forbindelsen til universitets-F&U og teknologi er måske ikke så lydhør som i en dedikeret teknologioverførselsenhed eller et tilknyttet forskningsinstitut. På lignende måde fremgår det af evalueringerne, at udvikling af pilot- og fælles uddannelsesprojekter mest effektivt gennemføres via en partner, som kunne sørge for det erhvervsmæssige bindeled til potentielle kundevirksomheder. Betydningen af at sætte COMETT-aktiviteter vedrørende efter- og videreuddannelse ind i et passende system med en fleksibel forbindelse styrkes yderligere af behovet for en indgangsvinkel, der sikrer en gradvis teknologioverførsel til virksomheder, navnlig små og mellemstore. I arbejdet med små og mellemstore virksomheder er det nødvendigt med en trinvis fremgangsmåde, hvor virksomhederne kommer igennem en række aktiviteter, som gør det muligt for de potentielle partnere at lære hinanden at kende. Hvis man starter med aktiviteter i mindre målestok, som f. eks. informationer og rådgivning på lavt plan, der kun medfører små risici og lave investeringer, kan de involverede siden fortsætte med efter- og videreuddannelsesaktiviteter og dernæst til mere intensive teknologioverførselsprojekter og kontraktforskning. Erfaringen med COMETT antyder, at hvis man adskiller europæisk efter- og videreuddannelse i teknologi fra en sammenhæng, hvor en sådan integreret og trinvis fremgangsmåde er mulig, vil dette resultere i to særligt negative aspekter. For det første skaber det behov for afbrydelser i arbejdsforholdet med virksomhederne. For det andet, hvilket er mest vigtigt, afbryder det informationsstrømmene mellem de personer, der arbejder med universitetet og virksomheden. Det bliver sværere at give informationer om virksomhedsaktiviteter og -behov som resultat af arbejdet på uddannelsesområdet for at støtte rådgivning, kontraktforskning eller joint venture-aktiviteter - og omvendt. 5. 2. 3 COMETT's sociale og organisatoriske innovation Det er nu alment accepteret, at en effektiv udnyttelse af F&U kræver parallel social og organisatorisk innovation. Det er vigtigt, at vi husker på, at en af COMETT's største succeser har været at skabe og formidle denne innovation. Hovedstrengene i denne sociale og organisatoriske innovation omfatter: 56 • udvikling af europæiske og regionale netværk for F&U-strømme og tilknyttede kompetencer og informationer; og på den måde bidrage til udvikling af et europæisk videnskabeligt og teknologisk rum • de organisatoriske forandringer, der er indført på mange højere uddannelsesinstitutioner med henblik på at tilpasse og bekræfte den erfaringsbaserede indlæring, der følger af studerendes praktikophold; det samme gælder den nødvendige organisatoriske udvikling, der er sket i virksomheder for at integrere den studerende og vedkommendes tekniske kompetence, der er under udvikling, til at blive en produktiv del af selskabet • integration af brugervirksomheder i den tidlige fase af udvikling og afprøvning af undervisningsmaterialer. Innovationen har også fundet sted på individplan, og eftersom al F&U og innovation til syvende og sidst er indarbejdet i menneskelig tankegang og praksis, har holdningsændringer også været væsentlige. Det er vigtigt at gøre sig klart, at disse ikke strengt teknologiske innovationer, som har været særlig talrige i COMETT, er lige så afgørende for udnyttelsen af teknologien som udviklingen af selve den tekniske innovation. 5. 3 Deltagelse i COMETT efter organisationstype 5. 3. 1 Indledning Når man ser på, at COMETT direkte involverede over 30. 000 organisationer fra hele Europa i sine projekter, viser det alene, at programmet har haft ret stor succes som katalysator og bevidstgørende faktor - i forhold til de budgetmæssige betingelser, det skulle gennemføres under. Mobiliseringen af et så stort antal organisationer er et andet bevis på programmets europæiske merværdi, især når man ser på, at deltagelsen i COMETT for mange af disse var det første engagement i et europæisk program. Samtidig bør det erkendes, at det gennemsnitlige niveau for projektdeltagelse typisk ikke var særlig højt - hvilket ikke kan overraske, når man tager det enorme antal involverede organisationer og det relativt beskedne finansieringsniveau i betragtning. Da COMETT's hovedmålsætning var at skabe europæisk samarbejde mellem universiteter og virksomheder - i bredeste forstand - har resultatet været etablering af et ekstremt varieret spektrum af partnerskaber bestående af alle slags deltagende organisationer. I hvert partnerskab er der mindst én højere uddannelsesinstitution; til en vis grad har de været en stabil faktor i COMETT-projekterne. På den anden side har virksomheders og andre organisationers engagement været meget mere varieret. Virksomheder findes i alle typer og størrelser. Deres hovedaktivitet kan være yderst forskelligartet fra traditionel fremstilling til high-tech forskning eller rådgivning. Billedet er endnu mere varieret for de "andre" organisationstyper (se nedenfor). Når partnerne og deres centrale målsætninger er forskellige, medfører det således forskellige deltagelsesmodeller. Niveauerne for deltagelse vil variere fra en meget aktiv deltager til en "sleeping" partner. Og engagementet i projektet kan gå fra koncentration om en enkelt del af en aktivitet til en række bidrag, der spredes over hele projektets levetid. Resultaterne af de mange partneres bestræbelser er også forskellige. COMETT skabte forskelligartede resultater inden for mange teknologiske og sektorspecifikke områder; det betød, at mange mennesker kunne samarbejde og udvikle og bruge uddannelsesmuligheder. I de næste afsnit vil det kort blive diskuteret, hvor meget de forskellige organisationstyper 57 deltog i tilvejebringelsen af disse resultater: • universiteter og f-^re højere uddannelsesinstitutioner • virksomheder • andre organisationer. 5. 3. 2 Universitetsdeltagelse Skønt universiteterne ikke er den største undergruppe af organisationer, der har været involveret i COMETT - hvilket er forståeligt, eftersom der er under 4. 000 højere uddannelsesinstitutioner i EU og EFTA - har graden af deres deltagelse været højst betydningsfuld. Nogle enkelte universiteter var endda med i over 100 forskellige COMETT- projekter. Det mere almindelige og karakteristiske træk var deres aktive engagement i projekterne, idet universitetsfolk var drivkraften i de fleste projekter under alle COMETT- strengene. Dette er ikke overraskende, idet de fleste typer af aktiviteter, der har modtaget støtte under COMETT, er en del af eller har stærk tilknytning til universiteternes hovedopgaver. COMETT gav universiteterne en glimrende mulighed for at formidle deres viden og forskningsresultater gennem mekanismer, de generelt kendte. Udformningen af COMETT- programmet og den højere uddannelsesverdens kultur var kompatible. Endvidere blev den disponible finansiering betragtet som et velkomment tilskud af mange universiteter, der var ivrige efter at udforske nye samarbejdsformer eller i tilfælde af praktikophold for studerende at imødekomme den voksende interesse og efterspørgsel fra studerende. Nogle yderligere årsager til at universiteterne spillede en ret aktiv rolle i COMETT, var: • universitetsverdenen har altid været international; europæisk samarbejde indebar kun få ekstra forhindringer • den relativt åbne universitetskultur letter samarbejde, mens man i virksomheder skal tage højde for fortrolighed og kommercielle aspekter • behovet for at blive mere imødekommende over for markedets behov og regeringernes budgetrestriktioner tvang mange universiteter til at søge nye veje netop på det tidspunkt, da COMETT blev iværksat. Universiteternes aktive rolle afspejles af den række projektfunktioner, de har påtaget sig. I mobilitetsaktioner var universiteterne ofte drivkraften - skønt virksomhedernes stigende interesse som et resultat af COMETT også bør bemærkes. I uddannelsesprojekter tog universitetsmedarbejdere som oftest det første initiativ og fortsatte derefter koordineringen og ledelsen gennem udformnings- udviklings- og afviklingsfaserne. Deres vigtige - men bestemt ikke eneste - rolle som leverandører af forelæsere og undervisere bør også understreges. Et svagt punkt i universiteternes deltagelse har generelt været deres ofte dårlige markedsføring og formidling af projektresultater. For de fleste universiteter har disse aktiviteter været nye; gennem COMETT er mange blevet klar over, at en fortrinlig forsker eller forelæser ofte ikke er særlig god, når det gælder markedsføringsopgaverne. Kort sagt har de højere uddannelsesinstitutioners deltagelse derfor været væsentlig for COMETT, og deres bidrag til programmets succes har været meget betydelig. 5. 3. 3 Virksomhedsdeltagelse Skønsmæssigt har 20. 000 virksomheder deltaget som partnere i COMETT-projekter, hvoraf 58 over halvdelen var værtsvirksomheder for studerende under praktikophold. En virksomheds hovedargument for at gå ind i et COMETT-projekt vil altid være det udbytte, den vil kunne få af det, hvad enten det er her og nu eller på langt sigt. Udbyttet kan både være at bidrage til projektets udvikling som aktiv partner eller blot at bruge og udnytte resultaterne. Dette er mest iøjnefaldende i tilfælde af praktikophold for studerende og udvekslinger af medarbejdere, hvor de direkte fordele for virksomhederne er meget synlige og ofte ledsages af resultat heraf var graden af direkte virksomhedsengagement generelt højere under streng B end under de andre strenge. længere sigt. Som et fordele på De tilgængelige data antyder samlet, at omkring 20% af de deltagende virksomheder udviste en ret stærk deltagelse, 40% var middel-engagerede, og 40% udviste en svag deltagelse. Skønt denne fordeling næppe kan betragtes som optimal, bør man gøre sig klart, at 20% stærkt involverede virksomheder stadig betyder omkring 4. 000. I alle strengene under COMETT var det meget usædvanligt, at virksomheder koordinerede et projekt. Når man mere specifikt betragter uddannelsesprojekter og partnerskaber, har de fleste virksomheders hovedinteresse i COMETT-projekterne ikke overraskende ligget i deres resultater frem for i deres udvikling. Imidlertid har et betydeligt antal af de virksomheder, der deltog i COMETT-projekter, været en "leverandør" - en direkte leverandør af tjenesteydelser - til projektet. Dette gælder navnlig for adskillige små og mellemstore virksomheder inden for software-, rådgivnings- eller erhvervsuddannelsessektorerne. Naturligvis har et vigtigt motiv for deltagelse her været muligheden for at levere deres tjenesteydelser. Hvad angår de virksomheder, der mere var interesserede i resultater som en måde at ajourføre deres arbejdskrafts viden og kompetence på, har hovedbidragene været: • tilvejebringelse af praktikpladser til studerende (og undertiden universitetsmedarbejdere) • input til uddannelsesbehovsanalyser • tilvejebringelse af specialiseret viden og ekspertise • På den anden side har "brugervirksomhedernes" bidrag til udformning og udarbejdelse af undervisningsmaterialer været relativt begrænset. forelæsninger Endelig er det risikabelt at drage generelle konklusioner af disse og andre resultater. Erfaringerne fra COMETT har vist, at der er meget stor forskel på virksomhedernes engagement, både med hensyn til type og art. Forskellen er meget større end f. eks. i europæiske F&U-programmer, og engagementet antager mange forskellige former. Det ændrer sig og svinger desuden i løbet af projektets levetid. 5. 3. 4 Andre organisationers deltagelse Skønt man i gennemførelsen af COMETT satte samarbejdet mellem virksomheder og universiteter i centrum, blev begge begreberne "virksomhed" og "universitet" fortolket meget bredt. Som et resultat heraf er adskillige tusinde andre, forskellige organisationer gået ind i programmet - i alt over 5. 000. Der kan udskilles følgende hovedgrupper: • økonomisk aktive organisationer, der beskæftiger mennesker, men som generelt ikke betragtes som "virksomheder": hospitaler, offentlige selskaber, osv. • offentlige myndigheder og halvstatslige organisationer på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan • faglige organisationer som handelskamre, arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, erhvervssammenslutninger osv. 59 • videnskabelige og undervisningsmæssige organisationer: forskningsinstitutioner, forskningssamm. Irminger, uddannelseskonsortier osv. Alle disse grupper har været involveret som partnere i COMETT-projekter inden for alle strenge og i alle lande. I forhold til COMETT er det yderst hensigtsmæssigt at foretage en omorganisering, så man opererer med to hovedgrupper: • de organisationer, der ligger tæt på virksomhedskonceptet og -kulturen, herunder alle former for private og offentlige arbejdsgivere samt organisationer, der repræsenterer eller fungerer sammen med virksomheder (faglige organisationer) ligger tæt op af den (højere) uddannelsesverden og • de organisationer, der forskningsverdenen som f. eks. forskningsinstitutioner. Omkring 2/3 af de "andre organisationer", der har været involveret i COMETT, tilhører den første gruppe. Der er forskellige begrundelser for at deltage i COMETT-programmet: • for den første gruppes vedkommende ligner motivet ofte virksomhedernes, idet projektet giver en platform, hvorfra der kan knyttes andre virksomheder til udviklingen; faglige organisationer som handelskamre findes især under streng A, mens "andre arbejdsgivere" også ofte findes under streng C-projekter (f. eks. et hospital, der er involveret i et uddannelsesprojekt om lægevidenskabelig teknologi) • for den anden kategoris vedkommende er hoveddrivkraften ofte muligheden for via projektet at overføre og udveksle viden og forskningsresultater; disse organisationer har været aktive inden for alle strengene af COMETT. Overordnet set har den ikke-restriktive fortolkning af begrebet "virksomhed-universitet" beriget programmet både med hensyn til projekternes kvalitet og den multiplikatorrolle, de har spillet i forhold til andre organisationer, især små og mellemstore virksomheder. 5. 4 COMETT's betydning for små og mellemstore virksomheder Rådets afgørelse om COMETT II har som en af sine målsætninger: "(. ) at tilgodese de små og mellemstore virksomheders særlige behov for kvalificeret arbejdskraft (. )" Det er vanskeligt at vurdere, hvorvidt denne målsætning er opfyldt. Ved mange lejligheder er det blevet sagt, at små og mellemstore virksomheders deltagelse i COMETT ikke var særlig i deres tilfredsstillende. Panelet af uafhængige eksperter sagde endda evalueringsrapport: "COMETT-programmet er, som mange andre fællesskabsaktioner, ikke tilstrækkeligt skræddersyet til at imødekomme små og mellemstore virksomheders behov. det ser ikke ud til, at de har let adgang til programmet. " Hvis dette var sandt, ville der være en alvorlig brist mellem programmets målsætninger og den måde, hvorpå gennemførelsesmekanismerne er blevet udformet og anvendt. Det er imidlertid meget vanskeligt at få et klart billede af, hvordan et europæisk program som COMETT indvirker på små og mellemstore virksomheder af en række årsager: • der er millioner af små og mellemstore virksomheder i Europa, hvoraf kun et begrænset antal kunne være interesseret i et (teknologi)program som COMETT • der er meget store forskelle på små og mellemstore virksomheders aktiviteter, der går 60 fra rådgivning til fremstilling og fra F&U til undervisning • i forbindelse med COMETT defineres små og mellemstore virksomheder som virksomheder med under 500 ansatte; ikke desto mindre vil en virksomhed med 10 ansatte have behov, der er meget forskellige fra en virksomhed med 450 ansatte • mange små og mellemstore virksomheder er datterselskaber af eller stærkt knyttet til andre virksomheder og følger disse virksomheders uddannelses- og andre politikker. Så det er farligt at generalisere om små og mellemstore virksomheder, og man skal være meget forsigtig med at drage konklusioner. Et første spørgsmål er, i hvor høj grad små og mellemstore virksomheder deltager i programmet. Følgende tal - hvor COMETT's definition af en lille eller mellemstor virksomhed er anvendt - taler for sig selv: • omkring tre fjerdedele af alle virksomheder, der deltager i COMETT er små og mellemstore - eller omkring 15. 000 små og mellemstore virksomheder ved programmets slutning • omkring halvdelen af disse små og mellemstore virksomheder har under 50 ansatte • i 80% af COMETT-projekterne er mindst en af partnerne en lille eller mellemstor virksomhed • et UPUV har typisk over 10 små og mellemstore virksomheder blandt sine medlemmer • for de kortvarige kurser er gennemsnitsantallet af små og mellemstore virksomheder pr. projekt omkring 4; for de større uddannelsesprojekter er antallet omkring 5-6. Disse tal er imponerende. Imidlertid afslører en nærmere analyse, at 40% af de små og mellemstore virksomheder i COMETT-projekter hovedsagelig spiller en leverandør-rolle. Dette betyder, at deres hovedmotiv for at deltage er at yde et bidrag, ikke at nyde gavn af projektet. Især under streng C (uddannelsesaktioner) er dette klart, idet 2/3 af de små og mellemstore deltagende virksomheder under denne streng hovedsagelig fungerer som leverandører til projektet. Software-virksomheder udgør den mest fremtrædende "leverandør"-sektor. Skønt resultaterne således ikke er så markante, som de ubearbejdede data kunne antyde, er det samlede indtryk stadig meget positivt, navnlig i lyset af COMETT's katalysatorfunktion og programmets begrænsninger, herunder at projekterne ikke nødvendigvis er direkte økonomisk eller kommercielt attraktive, og at de kræver tværnationalt samarbejde mellem virksomheder og universiteter. Således må programmet til trods for sine begrænsninger indebære en række andre attraktive faktorer for små og mellemstore virksomheder. Det kunne se ud til, at kompleksiteten i COMETT med dets varierede spektrum af foranstaltninger, kriterier og aktiviteter har vist sig at være et inspirerende forum for alle slags forskellige uddannelsesaktiviteter for små og mellemstore virksomheder. Et mere målrettet program ville sandsynligvis have fået deltagelse af langt færre og mindre forskellige små og mellemstore virksomheder. Til trods for disse betragtninger er det fortsat vigtigt at reflektere over, hvordan man kan forenkle små og mellemstore virksomheders adgang til programmer og deres resultater. En anden iagttagelse er, at selv om deltagerantallet er højt, er små og mellemstore virksomheders rolle som projektpartnere som regel beskeden. Under streng C kunne det f. eks. konstateres, at de kun i 20% af tilfældene var aktivt involverede i projektudvikling, og kun i nogle få tilfælde spillede de en vigtig rolle i beslutningstagningen. Det skal imidlertid erkendes, at adskillige af COMETT-programmets kriterier og krav i en vis udstrækning er uforenelige med små og mellemstore virksomheders arbejdsmåder. Små og mellemstore virksomheders perspektiv er som regel ikke langsigtet, og det er derfor langt 61 indlysende fra dem projektudviklingsalw '. < :-,J-»r, der støttes af COMETT. involveret blive for at i den risikofyldte type Aktiv projektdeltagelse er imidlertid ikke en betingelse for at drage nytte af et vellykket projekt. Mange små og mellemstore virksomheder har været i kontakt med programmet uden at deltage i nogen af projekterne. Skønsmæssigt har 40. 000 små og mellemstore virksomheder direkte eller indirekte draget fordel af COMETT II. Dette betyder, at ca. 200. 000 ansatte i små og mellemstore virksomheder på den ene eller anden måde har draget fordel af resultaterne af COMETT-projekter. Små og mellemstore virksomheder og efter- og videreuddannelse i teknologi: potentielt modstridende målsætninger under COMETT I forbindelse med COMETT's "højteknologiske natur" er det hensigtsmæssigt at understrege en vigtig forskel mellem små og mellemstore virksomheder og store virksomheder. De fleste store virksomheder har forskningsfaciliteter og højt specialiserede F&U-medarbejdere. Det fremmer samarbejdet mellem virksomhed og universitet, eftersom det i al væsentlighed vil dreje sig om udveksling af viden og overførsel mellem forskningsgrupper. I sådan en sammenhæng kan selv samarbejde mellem virksomheder være værdifuld, hvilket fremgår inden for de mange præ-konkurrencemæssige europæiske F&U-projekter. Men små og mellemstore virksomheder har sjældent råd til at have egentlige, velorganiserede forskningsfaciliteter, især ikke i produktionssektoren. For de fleste små og mellemstore virksomheder er det en betingelse for overlevelse, at den viden og de kompetencer, der opnås, umiddelbart kan anvendes. Og hvad angår nye teknologier og opdatering af viden, er de i høj grad afhængige af, hvad der tilbydes udefra. Det er derfor ingen overraskelse at konstatere inden for COMETT, at jo mere anvendelsesorienteret og jo mindre F&U-orienteret en COMETT-aktivitet er, jo større succes har der været i tiltrækningen af små og mellemstore virksomheder. På trods af at der findes mange små og mellemstore virksomheder inden for high-tech, antyder dette resultat også, at fokuseringen på overførsel af højteknologi undertiden kan være uforenelig med ønsket om at inddrage et stort antal små og mellemstore virksomheder. Lad os endelig huske på, at små og mellemstore virksomheder, der går ind i et projekt som COMETT, har et naturligt træk til fælles: de ønsker at drage fordel af det, hvilket medfører øget rentabilitet på kort, mellemlangt eller langt sigt. Et europæisk programs succes i forhold til små og mellemstore virksomheder afhænger af, hvor effektivt de små og mellemstore virksomheder kan overbevises om det udbytte, de kan få af at engagere sig i projekterne. Det skal anerkendes som nødvendige betingelser for at sikre et stærkt engagement fra små og mellemstore virksomheder i et hvilket som helst europæisk program, at de ser på mulighederne for at tjene penge og forbedre deres konkurrenceevne. 5. 5 COMETT's regionale indvirkning 5. 5. 1 Udvikling af regional infrastruktur Et af COMETT's største bidrag til regionerne har været det, som en repræsentant fra et deltagende land har kaldt: "etablering af et legitimt og demokratisk forum til diskussion af samarbejde mellem universitet og virksomhed". Dette forum har mest gjort sig gældende gennem de regionale UPUV'ers aktiviteter. I regioner med begrænset infrastruktur af denne 62 art - for det meste i de mindst begunstigede randområder i Den Europæiske Union - ser det ud til, at COMETT, undertiden for første gang, har skabt en legitim basis for møde mellem højere uddannelse, virksomheder og andre interesserede private og offentlige organer. Af dette forum er der udviklet mange regionale initiativer, der yderligere har styrket den lokale infrastruktur og udvikling. Styrken af denne effekt skal ses i den grad af medfinansiering og regional projektfinansiering, som nogle UPUV'er har opnået. ikke overraskende haft sæde Ser man på de enkelte UPUV'er, har de, der mest effektivt har kunnet fremme generelle, regionale udviklingsspørgsmål måske i regionale udviklingskontorer eller lignende organer. UPUV'er med succes i denne henseende har oftest som medlemmer haft større regionale beslutningstagere, som eksplicit brugte COMETT-udvekslings- og uddannelsesaktiviteter til støtte for regionale udviklingsplaner og til integration af disse aktiviteter i regionale ESF- og EFRU-projekter. Nogle få dusin regionale UPUV'er under COMETT kunne klassificeres i denne kategori, fortrinsvis i de mindre gunstigt stillede regioner. COMETT har også lejlighedsvis fungeret både som et forum og en model for udvikling afen regionalpolitik. Dette skete især, hvor regioner havde en større selvstændighed end gennemsnittet med hensyn til udvikling af uddannelsespolitik og mere generelt en regional, økonomisk politik. I ét land fungerede COMETT endog som grundlag for udvikling og gennemførelse af regionale og kommunale strategiske planer inden for samarbejde mellem den højere uddannelse og virksomheder. De specifikke udviklingsaktioner mellem regioner, der blev gennemført under COMETT, var: • at bringe regionale, højere uddannelsesinstitutioner sammen med henblik på at samarbejde og koordinere deres udbud af avanceret videreuddannelse til lokale virksomheder • at bringe regionale virksomheder og universiteter sammen med henblik på at diskutere relevante spørgsmål og muligt samarbejde om uddannelse på højere niveau samt efter- og videreuddannelse • at etablere en platform for diskussion og handling om bredere perspektiver for lokal teknologioverførsel • at gennemføre regionale og lokale efter- og videreuddannelses- og færdighedsbehovsanalyse • at etablere og udvikle specialiserede, regionale net til behandling af bestemte, regionale spørgsmål på sektorspecifikt plan og på emneplan • at deltage aktivt i regionale udviklingsprogrammer • at udvikle og afvikle efter- og videreuddannelse for regionale virksomheder • at introducere nye teknikker til afvikling af efter- og videreuddannelse, således at efter- og videreuddannelse bringes ud til et bredere publikum inden for regionen • at etablere et regionalt kontor med operationel ekspertise i europæiske programmer, især inden for uddannelse og efter- og videreuddannelse og i mindre omfang inden for F&U. Der skal fra afsnit 1. 3. 3 mindes om, at der i 1991 blev iværksat-en række "positive aktioner". Blandt andet skulle man gennem disse aktioner søge at afdække og korrigere strukturelle og funktionelle problemer ved gennemførelsen af COMETT på regionalt plan, og de var særligt vigtige i udviklingen af COMETT og samarbejdsaktiviteter mellem højere uddannelse og virksomheder i Europas mindre gunstigt stillede regioner og i de nye tyske delstater. 63 5. 5. 2 Interregional integration COMETT har i sæi*ig grad haft en positiv indflydelse på udviklingen af interregionalt samarbejde langt ud over de bestemte aktiviteter, der støttedes under programmet. Igen har UPUV'erne spillet en central rolle i denne proces, idet de har været en struktureret, imødekommende og let identificerbar, indledende kontakt for dem, der søger partnere i en region. De mange forskellige deltagere i UPUV'erne har gjort denne søgning efter partnere endnu mere effektiv. Det har også været vigtigt for det opnåede niveau af samarbejde og engagement, at de fleste europæiske regioner havde et UPUV. COMETT's mobilitetsaktiviteter har bidraget stærkt til at åbne regionerne for en meget bredere europæisk indflydelse med indstrømning af nye teknologier, nye kulturer, nye måder at se og gøre ting på. Dette er sket for højere uddannelsesinstitutioner, studerende og måske allervigtigst for små og mellemstore virksomheder. Det har ført til en række udviklinger, herunder: • teknologioverførsel mellem EU-regioner • forbindelser mellem universiteter, der udsendte og virksomheder, der modtog studerende på tværs af de deltagende lande • bevidstgørelse af virksomheder og etablering af fremtidige kontakter på andre europæiske, regionale markeder • udvikling af forsknings- og udviklingsmedarbejdere med et europæisk perspektiv og lokale virksomheders adgang til at ansætte disse medarbejdere. Dette omfatter forbedring af sprogkundskaber. I udviklingen af alle former for uddannelsesprodukter har den interregionale indgangsvinkel haft størst betydning ved at forbedre kursuskvaliteten. Endvidere anføres det i de nationale evalueringer, at COMETT har forbedret tilgængeligheden af specialiserede, tekniske kurser i randområderne. Disse regioner har ikke tilstrækkeligt mange virksomheder og højere uddannelsesinstitutioner til at sørge for det brede specialiseringsudbud, man finder i mere integreret europæisk udviklede, centrale uddannelsesmarked sikrer disse regioner bedre adgang. regioner. Konsolideringen i et mere Som konklusion kan det siges, at denne interregionale overførsel af teknologi (og kultur) har været en grundpille i COMETT med henblik på at opnå regional integration og øget europæisk samhørighed. Selv om den mest synligt har sted gennem mobilitetsaktionerne og afvikling af efter- og videreuddannelseskurser, har der fundet andre og mindre iøjnefaldende former for teknologioverførsel sted gennem arbejdet med pædagogik og teknikker til gennemførelse af undervisning. På samme måde har organisatoriske og ledelsesmæssige strukturer, der var nødvendige i virksomheder og universiteter for at udnytte nye teknologier effektivt, været en del af den interregionale overførsel. fundet 5. 6 Lige muligheder for mænd og kvinder Spørgsmålet om lige muligheder for mænd og kvinder omtales eksplicit i Rådets afgørelse om COMETT II. Målsætningerne indeholder erklæringen: "(. ) at fremme lige muligheder for mænd og kvinder indenfor grunduddannelse og eft er- og videreuddannelse i teknologi, navnlig højteknologi (. )" 64 Imidlertid står der hverken i Rådets afgørelse eller i COMETT Il-Vademecum nogen kriterier eller retningslinier for opfyldelsen af denne målsætning. Spørgsmålet overses i ekspertpanelets evalueringsrapport, og det samme gælder for de fleste nationale evalueringer. I GMV-evalueringsrapporten hedder det om dette emne: "COMETT har ikke haft nogen særlig virkning med hensyn til at styrke lige muligheder for mænd og kvinder i uddannelsessektoren, idet ingen af initiativtagerne til projekter omtalte en bevidst politik i den retning6. I undersøgelsesudvalget udgjorde kvinderne 31% af kursusdeltagerne og 38% af de COMETT-studerende, hvilket imidlertid i henhold til eksperter synes at være en repræsentativ andel af den europæiske studenterpopulation på de videnskabelige og teknologiske områder. Der blev således ikke bemærket nogen diskrimination. " Denne iagttagelse er en udmærket opsummering af situationen, men det er stadig værd at tage nogle flere detaljer i betragtning. Især på området praktikophold for studerende bør den stadige stigning i kvindelig deltagelse nævnes. Under COMETT I var der 36% kvindelige studerende, der modtog tilskud til praktikophold; i slutningen af COMETT II vil tallet være steget til 43%. Dette procenttal kommer tæt på kvinders deltagelse i højere uddannelse og overstiger langt procentdelen af kvindelige studerende på ingeniørstudierne. De tilgængelige data viser faktisk, at den mandlige/kvindelige fordeling på COMETT- praktikophold i høj grad afspejler fordelingen på det bestemte fag eller uddannelsesprogram (f. eks. ingeniørstudier, eksakte videnskaber, ledelse osv. ) i de højere uddannelser. Det øgede antal kvinder på praktikophold under COMETT kan højst sandsynligt tilskrives det bredere spektrum af fagområder, der bruger praktikophold, hvilket reducerer den relative betydning af ingeniør-studerende (hvor kvinder kun udgør en fjerdedel). Når det gælder efter- og videreuddannelseskurser, har tallene for kvindelig deltagelse været ret stabile gennem årene. Siden 1987 har kvinders årlige deltagelse i COMETT-kurser svinget omkring 22%. Dette afspejler uden tvivl, at målgruppens sammensætning er ret stabil (i modsætning til de universitetsstuderende). For mange COMETT-kursers vedkommende skal kursisterne være personer med bestemte eksamensbeviser, f. eks. inden for ingeniør-uddannelserne og/eller personer i bestemte stillinger, navnlig mellemledere i produktions- og forsknings- og udviklingsområderne. Begge kategorier er stadig domineret af mænd - en situation, COMETT ikke kan gøre meget ved. Når 22% af kursisterne på COMETT li-kurserne således er kvinder, ser det ud til at være en realistisk repræsentation af målgruppen. Det kan også nævnes, at kvinder er udmærket repræsenteret i projekter som projektmedarbejdere, især under streng A og B. En anden iagttagelse, der skal nævnes, er, at projekter, som var særlig ihærdige med at fremme lighed mellem mænd og kvinder, hvilket for tiden svarer til positiv særbehandling af kvinder, er meget usædvanlige; desuden var de ofte svage i forhold til andre COMETT-kriterier. Konkluderende kan det siges, at målsætningen om at fremme lighed mellem mænd og kvinder sandsynligvis er den, som har fået mindst opmærksomhed både på program- og projektniveau. Det kan forklares ved, at COMETT-programmets udformning ikke omfattede nogen bestemt aktion, som kunne have fremmet den. Det fremgår også af udtalelser fra 6 Der blev kun undersøgt et udsnit; der er naturligvis en række COMETT-projekter, der har en sådan bevidst politik, herunder et UPUV, der fokuserer på dette emne. 65 program- og projektmedarbejdere om, at et program som COMETT ikke kan gøre ret meget ved et problem, der h^ :ine rødder i pigers valg og holdninger i den sekundære uddannelse. Samtidig viser de tilgængelige tal klart, at der ikke har fundet nogen kønsdiskrimination sted. 5. 7 Samarbejde mellem virksomhed og universitet Et af de mest originale træk ved COMETT var formentlig det stærke krav om samarbejde mellem universiteter og virksomheder om projekter7. Som det er vist i de foregående afsnit og kapitler, kan dette samarbejde antage mange forskellige former. På trods af kritik af effektivitet og resultater, vil kun få nu til dags erklære, at dette samarbejde er nytteløst eller unødvendigt. Målsætoingeme for samarbejdet mellem virksomheder og universiteter varierer afhængig af situationen. Der fremsættes ofte tre væsentlige argumenter: • hurtigere industriel anvendelse af forskningsresultater • forbedrede tekniske kvalifikationer • mere effektiv teknologioverførsel mellem sektorer og regioner. I Europa er der vokset en bevidsthed frem om behovet for og betydningen af at styrke det teknologiske grundlag gennem samarbejde både på internationalt plan og mellem universiteter og virksomheder. For mange mennesker i virksomheder og den højere uddannelse har COMETT været en af de første større muligheder for at udvikle et sådant samarbejde på et systematisk og struktureret grundlag. Som et resultat af COMETT er der blevet skabt et antal langvarige partnerskaber mellem universiteter og virksomhedspartnere. I alle evalueringer af programmet understreges disse samarbejdsmuligheder og de deraf resulterende partnerskaber som et positivt og tilfredsstillende aspekt. På trods af disse generelt positive evalueringsresultater fremsættes der også nogle kritiske bemærkninger. Mange af de partnerskaber, der blev dannet gennem COMETT, havde vanskeligheder med at komme i gang, mens andre stod over for mange andre vanskeligheder. Blandt grundene til dette rapporteres det i forbindelse med virksomhederne: • hovedinteresse for kortsigtede problemer og løsninger • manglende kendskab til mulighederne i COMETT (og andre europæiske programmer) • uvillige til eller uforberedte på at deltage i udviklingsprocessen vedrørende uddannelsesprojekter gennem bidrag fra eksperter og støtte (en ofte hørt bemærkning er: "De vil kun have resultater") • uvante med at tænke og handle europæisk. Kritikken vedrørende universiteternes engagement i samarbejdsprojekter med virksomheder går hovedsagelig på, at: • de er for akademiske, dvs. for langt væk fra overvejelser over anvendelse • deres procedurer er for langsomme, hvilket resulterer i lang udviklingstid, før resultaterne bliver tilgængelige • de er ikke tilstrækkeligt fleksible. Der er imidlertid en række tendenser, som bidrager til at reducere problemerne med samarbejdet mellem virksomheder og universiteter om efter- og videreuddannelse: • bevidstheden hos virksomhederne om den gavn og de langsigtede fordele, der er ved et mere systematisk samarbejde, er voksende 7 Der mindes om, at både "universitet" og "virksomhed" skal fortolkes i bredeste forstand. 66 • virksomhederne bliver stadigt mere bevidste om deres bredere ansvar både økonomisk og socialt med hensyn til grunduddannelse og efter- og videreuddannelse • på grund af begrænsede eller reducerede offentlige, økonomiske ressourcer bliver universiteterne mere tilbøjelige til at tænke i kundeorienterede aktivitetsbaner. COMETT har bidraget til disse tendenser og udviklinger, især ved at vise, at: • de fleste vellykkede tilfælde af samarbejde opstår, når samarbejdet indgås som en måde til at opnå bestemte mål • samarbejdet lykkes bedst, når de involverede er enige om, at samarbejdet giver resultater, der påviseligt er bedre, end hvis universiteteterne eller virksomhederne arbejdede alene • samarbejde er en effektiv måde at matche udbud og efterspørgsel på komplekse og nye områder. Det kan konkluderes, at COMETT har ydet et vigtigt bidrag ved at skabe bevidsthed både i virksomheder og i den akademiske verden om merværdien ved samarbejde på uddannelsesområdet. Dette har været særlig tydeligt i lande og regioner, hvor disse samarbejdsmekanismer næppe var udviklet. De tilgængelige informationer antyder også, at dette resultat er uigenkaldeligt, eftersom det store flertal af organisationer, der har været med i disse samarbejdsaktiviteter, til trods for de problemer der har været, har til hensigt fortsat at engagere sig i disse samarbejdsmekanismer i fremtiden. 5. 8 Den sektorspecifikke bottom up-fremgangsmåde under COMETT Rådets afgørelse om COMETT II indeholder en eksplicit erklæring om teknologiindholdet i COMETT-projekter. Nøgleudtryk i den forbindelse er: ". styrke uddannelsen i teknologi, navnlig højteknologi,. COMETT II fremmer innovation og teknologioverførsel. ". Den grundlæggende mekanisme, som dette mål skulle opfyldes ved, var samarbejde mellem virksomheder og universiteter i hele Europa. Det er måske overraskende, at der kun var få henvisninger til teknologi og sektorspecifikke spørgsmål i de officielle COMETT-papirer. Under alle omstændigheder var der ikke i de tilgængelige informationer noget fingerpeg om, i hvilken sektorspecifik eller teknologisk retning COMETT-programmet skulle gå. Det så rent faktisk ud til, at den valgte mulighed hovedsagelig var en bottom up-fremgangsmåde. I betragtning af målsætningerne for COMETT kunne et strategisk valg have været at satse på aktiviteter, der var mest relevante for særlige industrielle eller økonomiske sektorer (en sektorspecifik fremgangsmåde, der til dels følges i FORCE-programmet) eller på bestemte områder, der kunne anvendes under mange forskellige forhold og i industrier (en teknologi i mange F&U-initiativer under eller fagbaseret fremgangsmåde, der også følges rammeprogrammet). ikke foretaget sådanne eksplicitte valg i begyndelsen af COMETT. Der blev Projektaktiviteter kunne enten målrettes mod en industriel sektor, et teknologisk område eller begge dele. Et blandet sektorspecifikt klassificeringssystem, der er enestående for COMETT, blev udviklet med det formål, og udtrykkene "område", "felt" eller "sektor" er siden blevet benyttet i flæng for at henvise til emnet for uddannelsen i projekter. Den sektorspecifikke fordeling af de godkendte projekter afspejler i reglen profilen af de 67 indgivne forslag. Imidlertid havde nogle sektorer mere succes end andre, hvilket hang sammen med særlige kvaliteter ved projekter, der blev fremlagt inden for dette område. Tabellen på næste side viser en status over de 15 COMETT-sektorer, der i tre perioder modtog den højeste støtte8. Som det kan ses, er der både "teknologiområder" og "industrielle sektorer". Status over COMETT-sektorer (ifølge omfanget af den modtagne støtte) COMETT I (1987 - 1989) COMETT II (1990) COMETT II (1991 - 1992) Avanceret produktion og fremstilling Efter- og videreuddannelse (Teknologi og metodik) Avanceret produktion og fremstilling Innovationsforvaltning Materialer Miljø Mikroelektronik Sundhed og sikkerhed Informationsteknologi (generelt) Informationsteknologi (generelt) Miljø Mekanisk design og analyse Materialer Mekanisk design og analyse Materialer Mekanisk design og analyse Informationsteknologi (generelt) Software-teknologi og -udvikling Arkitektur og regional planlægning Innovationsforvaltning Bygningsingeniørarbejde Telekommunikation Mikroelektronik Efter- og videreuddannelse (Teknologi og metodik) Data- og informationsbehandling Software-teknologi og - udvikling Bioteknologi Telekommunikation Bygningsingeniørarbej de Landbrugsfødevarer Efter- og videreuddannelse (Teknologi og metodik) Avanceret produktion og fremstilling Produktion og fremstilling (generelt) i 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Bioteknologi Produktion og fremstilling (generelt) Arkitektur og regional planlægning 13 Civilingeniørarbejde Telekommunikation Produktionsstyring 14 Landbrugsfødevarer Landbrugsfødevarer Sundhed og sikkerhed 15 Sundhed og sikkerhed Arkitektur og regional planlægning Bioteknologi Bottom up-fremgangsmåden har resulteret i en udvælgelse af projekter, der hovedsageligt 8 1993-94 er ikke medtaget, eftersom der ikke blev godkendt nogen større A- og Cb-projekter, og eftersom det ikke reelt er muligt at klassificere puljeprojekter inden for bestemte områder. 68 er teknologibaserede fremfor orienterede mod en bestemt industriel sektor. Dette skyldes formentlig universiteternes stærke drivkraft og den vægt, der er lagt på forbindelsen med forsknings- og udviklingsprogrammer, således som det er anført i Rådets afgørelse. COMETT-bevillingerne angiver kvalitet og kvantitet i efterspørgslen på et bestemt område. Tal og tendenser viser, at: • kvaliteten i den brede gruppe i de vigtigste sektorer ikke har ændret sig væsentligt gennem årene • behovet for projektbaseret efter- og videreuddannelse i industrien kan svinge betydeligt og hurtigt • COMETT's udvælgelsesstrategi er baseret på et omfattende antal kriterier, der i deres helhed ikke synes at føre til prioritering af nogen bestemt sektor. Manglen på klare mønstre i tendenserne (med undtagelse af stigningen i Miljø og den relative stabilitet i nogle få sektorer) giver det vigtige budskab, at de nuværende sektorspecifikke tendenser inden for efterspørgslen efter efter- og videreuddannelse ikke kan bruges til at forudsige meget om fremtiden, selv ikke på mellemlangt sigt. Den bekræfter også, at COMETT's forsigtige bottom up-fremgangsmåde vedrørende sektorspecifikke prioriteter, har været helt igennem berettiget. Det ser således ud til at have været en klog beslutning at overlade det helt til virksomhederne og de højere uddannelsesinstitutioner i fællesskab at beslutte, hvilke emner de skulle samarbejde om frem for at opsætte "indsatsområder", hvilket også i sig selv har bidraget til succes'en og den fortsatte innovation. For fuldstændighedens skyld bør nogle såkaldte top down-initiativer nævnes. Under initiativet "positive aktioner" 1991-1992 blev der ydet bevillinger til en række sektorspecifikke undersøgelser af COMETT-projekter samt til nogle eksperimentelle workshops. Disse har bidraget stærkt til forståelsen af de sektorspecifikke spørgsmål i COMETT. En anden sektororienteret beslutning var prioritetsrammen for sektorspecifikke UPUV'er i indkaldelsen af ansøgninger i 1992, hvor hovedmålet var at sikre bred sektorspecifik COMETT-dækning på sektorspecifikt UPUV-niveau. Endelig har en rød tråd gennem styringen af programmet været den vægt, der blev lagt på at forbinde COMETT- aktiviteter med andre europæiske programmer, navnlig F&U-initiativer, som undertiden har taget form af en samlet aktion. 9 En syntese af undersøgelserne samt yderligere sektorspecifikke informationer kan ses i en rapport med titlen "A sectoral view on COMETT". 69 6. Konklusion og hovedresultater 6. 1 Gennemførelse af Rådets afgørelse Hovedkonklusionen på denne endelige evaluering af COMETT II må være den enkle, at programmet har været en stor succes. Dette betyder ikke, at der ikke er områder, der kræver fornyede overvejelser og ændringer. Imidlertid er de væsentlige, strategiske krav i Rådets afgørelse om etablering af COMETT II blevet opfyldt. COMETT II har øget det bidrag, efter- og videreuddannelse i højteknologi kan yde til Fællesskabets økonomiske og sociale udvikling gennem: • udvikling af lokale og regionale bindeled mellem erhvervsliv og højere uddannelse og etablering af bindeled på europæisk plan • forbedring af kursuskvaliteten og udvidelse af kursernes tilgængelighed • fremme, udvikling og accept af erfaringsbaseret indlæring i tilknytning til højere uddannelsesinstimtioners tilrettelæggelse af praktikophold for studerende i virksomheder • samlet fremme af social og økonomisk samhørighed i Europa. COMETT II har støttet fælles udvikling og optimal brug af efter- og videreuddannelse ved at: • • forbedre anvendelsen af uddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi som en integrere virksomheder i den fælles udvikling af kurser integreret del af teknologioverførselsprocessen • øge kvaliteten af og forbedre adgangen til uddannelse. COMETT II har fastholdt og respekteret princippet om lige muligheder for mænd og kvinder gennem de projekter, det har støttet. COMETT II har på en vigtig og direkte måde bidraget til opfyldelse af små og mellemstore virksomheders behov gennem: • tilbud, især via UPUV'erne, om et grundlag for forbedrede forretningsforbindelser, hvilket øgede mulighederne for teknologioverførsel og udvidelse af deres europæiske horisont • praktikophold for studerende, hvilket har fremskyndet deres tekniske og økonomiske udvikling og deres integration i det større europæiske marked • efter- og videreuddannelseskurser og -materialer, der har forbedret udviklingen og styringen af deres tekniske kompetencer. COMETT II har skabt en væsentlig europæisk merværdi gennem: • sin udvikling og i de fleste tilfælde etablering af internationale net med det formål at forbedre samarbejdet mellem universiteter og virksomheder • sit vigtige bidrag til internationalisering af praktikophold • den europæiske dimension i de støttede uddannelsesaktiviteter • sin stærke integrations- og samhørighedsfremmende effekt, økonomisk og socialt set, på tværs af europæisk nøjere uddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi. 71 6. 2 Fremtidig strategiudvikling Selv om COMETT II har været en uomtvistelig succes, er der en række indgangsvinkler, områder og aktiviteter, som lignende europæiske initiativer kunne videreudvikle på grundlag af de erfaringer, der er indhøstet gennem de seneste fem år: • Overgangen fra en undervisnings- til en indlæringsbaseret indgangsvinkel er set i COMETT II og mere generelt i erhvervsuddannelsen. Fremme af en "indlæringskultur" og skridt hen imod "indlæringsorganisationen" lægger mere vægt på indlæringsprocessen hos enkeltpersoner og hold. De kræver mere opmærksomhed om spørgsmål som indlæringsevne, motivation og arbejdstilrettelæggelse. Således bør et dybdegående, i europæisk uddannelse og efter- og strategisk skifte overvejes videreuddannelsesinitiativer. Det kræver også en ny type uddannelse af undervisere. • Tæt knyttet til skiftet over til indlæring frem for undervisning er den tendens, der er set i nogle COMETT li-projekter, hvor man har indlagt de rent tekniske elementer af indlæring i en bredere strategi med henblik på kompetenceerhvervelse. Her blev der behandlet spørgsmål som projektbaseret undervisning, tværfaglige kompetencer samt kernekompetencer for både enkeltpersoner, hold og virksomheder. Denne fremgangsmåde fortjener at blive videreudviklet. fuldt ud • COMETT II har gjort store fremskridt med hensyn til at forbedre og sikre kvaliteten af udbud af kurser og materialer. Det er vigtigt, at der bygges videre på dette fremskridt. En total kvalitet-indgangsvinkel skal integreres i uddannelses- og efter- og videreuddannelsesinitiativer. Igen er dette et nøgleelement i retning af etablering af en effektiv "indlæringskultur". • Udviklingen af efter- og videreuddannelse i teknologi som kernen i teknologioverførsel fra universiteter til virksomheder har været central i forbedringerne i samarbejdet mellem universiteter og virksomheder, som er skabt af COMETT. Erfaringerne fra COMETT har understreget fordelene ved en institution, der er i stand til at gennemføre en integreret teknologioverførsel lige fra rådgivning og korte workshops til større kontraktforskning og endda joint ventures. Denne integrerede indgangsvinkel kan så igen ses som et skridt fra "simpel undervisning" til udviklingen af en "indlæringsorganisation". • Den europæiske dimension er ofte blevet opfattet som en af COMETT-programmets vigtigste merværdier, idet den ofte har givet deltagerne mange indirekte fordele. Dette skal bevares og styrkes gennem et mere strukturelt samarbejde på tværs af forskellige europæiske programmer. • Det er vigtigt at vogte sig for "modeluner" i undervisning; hvad der undertiden fremmes af mindre grupper, er ikke nødvendigvis det, Europa har brug for. 6. 3 Fremtidig operationel udvikling COMETT-UPUV'erne er blevet kaldt programmets "rygrad" og en central årsag til programmets succes. COMETT II har peget på en række operationelle spørgsmål: • Erfaringen fra COMETT har vist vigtigheden af at kræve, at disse netværksknudepunkter hurtigt kan få en juridisk karakter. Dette giver et mere stabilt knudepunkt med bedre udviklingsudsigter. • Knudepunktets institutionelle placering er afgørende for dets succes. Tidlige diskussioner om et passende sted præciserer de forventninger, de forskellige involverede aktører stiller til knudepunktet. • De respektive fortjenester og fordele ved regionale og (europæiske) UPUV'er skal anerkendes, således at hver type partnerskab kan optimere sit bidrag til det europæiske net. 72 Med hensyn til studentermobilitet har COMETT her haft størst succes med at opfylde sine målsætoinger, især når det gælder inddragelsen af små og mellemstore virksomheder. • Dets "net for god praksis" kunne åbnes med henblik på at bistå andre initiativer, som ikke har haft samme succes med praktikophold i virksomheder. • I betragtning af at COMETT nu behersker mekanismerne i studentermobilitet, kunne der stilles yderligere krav til mobilitetsaktiviteten gennem udvikling af samarbejdet mellem universiteter og virksomheder. • Praktikophold for medarbejdere har fungeret særlig godt i nogle lande, og der bør bygges på denne positive erfaring i forbindelse med nye udvekslingsarrangementer. COMETT II har udviklet mange tusind efter- og videreuddannelseskurser, og en imponerende mængde materialer er udarbejdet og gjort tilgængeligt. Kvalitetsforbedringen inden for denne type uddannelse er konsekvent blevet bemærket. • Det er vigtigt, at mange flere organisationer og enkeltpersoner får adgang til disse ressourcer; der bør satses meget mere på markedsføring og formidling af materialer i fremtiden. • Programmerne bør overveje, hvordan de kan bidrage af "indlæringsorganisationen", især ved at gøre plads til uddannelse "på jobbet" og on-line uddannelse, projektbaseret undervisning, salgsteknik for undervisningsleverandører osv. • Der bør udvikles flere professionelle bindeled for universitetsbaserede undervisere, der samarbejder med virksomheder. Dette kunne involvere universiteter i joint ventures med erhvervsuddannelseskonsulenter teknologioverførselsenheder. forbindelse med til udvikling tættere eller 6. 4 Projektgennemførelse COMETT II har givet nogle værdifulde erfaringer med hensyn til projektstyring. Der er især tale om: • en hensigtsmæssig behovsanalyse, før projektet iværksættes fuldt ud, er væsentlig • tilstrækkelig projektforberedelse og -planlægning er nødvendig; især bør en fuldstændig og fælles forståelse af projektets målsætninger sikres • de iboende risici ved tværnationale uddannelsesprojekter bør anerkendes; der bør findes til at overvinde de problemer, der opstår ved omgruppering af scenarier projektmedarbejdere eller tabet af en partner • en større bevidsthed om de reelle og ofte undervurderede omkostninger ved de "faste europæiske omkostninger" er vigtig. Opmærksomhed om disse og tilknyttede spørgsmål vil bidrage til at forbedre kvaliteten af samarbejdsbaserede uddannelsesprojekter og resultaterne heraf. 73 Bilag 1. Statistisk oversigt Dette er kun et udvalg af de mange tilgængelige statistiske data. Der kan findes flere detaljer i de forskellige rapporter, som er blevet udarbejdet (jvf. Bilag 3). Den sammenfattende oversigt over COMETT land for land (Bilag 2) indeholder også en kort tabel pr. land. Tabel 1. Fordeling af indgivne projekter efter streng og år 1990 1991 1992 1993 1994 l a it Streng 366 | -j 114 j -| - 480 351 | 148 j 194 j 181 j 176 1050 - | 55 i - j 89 i -| 96 ! - 95 99 473 131 j 182 I 194 j 182 1017 - j - j 293 ! -j - | - j -| 146 j 342 | 88 | I alt 2382 | 422 j 872 ; 617 | - - 144 597 1019 32 720 4890 99 | 138 | 328 | 726 ! 32 j A Ba Bb Bc Ca Cb Cc D Noter' (1) (2) Betydning af strengene: se "COMETT-terminologi" i begyndelsen af denne rapport samt kapitlerne 2 til og med 4. Streng D omfatter "forberedende besøg" i 1990-1991, nogle positive aktioner i 1992 og supplerende støtte for UPUV'er i 1993-1994. Fra 1991 og frem kunne ansøgninger under strengene Ba, Bc og Ca kun indgives af UPUV'er (godkendt under streng A i 1990 eller 1992) -jvf. puljesystemet, der er beskrevet i kapitel 1. Fra 1993 og frem var de supplerende foranstaltninger under streng D forbeholdt UPUV'er, der blev godkendt i 1990 under streng A. (3) Begrebet "projekt" dækker ikke det samme, når man ser på de forskellige projekter og år. Især puljeprojekterne (streng Ba, Bc, Cafra 1991 og frem) omfatter adskillige del-projekter. (4) De 32 ansøgninger under streng Cc var genfremsættelser af forslag, der var blevet udelukket som potentielle pilotprojekter. Disse noter gælder også for mange af de andre tabeller. 75 A Ba Tabel 2. Fordeling af godkendte projekter efter streng og år 1990 1991 1992 1993 1994 l a it Streng j • "•'"• • — • — — ^™ — — ^ ^ —m m ^ ^ ^ m m— — ^ ^ ^ — —• i n • •imn. y. , i | •• HIBIII» — 4 "« -' •" — • • ' • "" ™ ^ - " -• ""••— ' • " • •• <"— 158 | - | 49 | - I - 175 207 918 •••••> • ••••••••••. ••« » # 246 ! 148 i 172 j. i. 177 | i. 13 1 - 1 - ! - | - 13 66 j 123 | 191 j 30 ! 49 j 54 ! 130 | - ! -| 88 i 67 ; 154 i 113 I -| - | 86 j 188 j - | -| 146 | I alt 876 | 420 | 555 j 597 j 92 179 - - 141 587 365 774 304 30 424 3035 Bb Bc Ca Cb Cc D Noter (1) Skønt de fleste forslag til puljeprojekter blev godkendt, blev projektet generelt kun delvis godkendt. (2) Tabellen afspejler status på beslutningstidspunktet. Efter kontraktforhandlingerne blev nogle projekter i sidste instans ikke sat i gang; nogle få projekter blev også standset efter nogen tid. Tabel 3. Udvikling i efterspørgsel og tildelinger af praktikophold (Ba) og udvekslinger (Bc) 1990 | 1991 | 1992 1993 1994 I alt Efterspørgsel Praktikophold for studerende Udvekslinger af medarbejdere Tildelinger Praktikophold for studerende Udvekslinger af medarbejdere Note i i i i 16. 130 j 14. 558 j 26. 525 j 31. 820 j 33. 744 122. 777 420 j 215 j 512 j 427 j 327 1. 901 3. 777 j 5. 272 j 6. 926 j 7. 725 j 7. 940 31. 640 95 j 124 j 140 j 228 j 252 839 Antallet af studerende på praktikophold var rent faktisk noget højere end det godkendte antal (jvf. kapitel 4). 76 Tabel 4. Fordeling af økonomisk behov efter streng og år (i 1. 000 ECU) 1990 1991 1992 1993 1994 l a it Streng A Ba Bb Bc Ca Cb Cc D 82. 413 | - j 18. 973 ; - j - 101. 386 103. 429 j 51. 413 j 101. 765 i 128. 538 i 128. 365 513. 510 8. 093 | - | - j - | - 8. 093 8. 669 | 3. 361 I 9. 849 j 7. 705 j 5. 855 35. 439 19. 204 I 17. 496 j 24. 400 j 35. 840 i 24. 919 121. 859 286. 638 I - ! 89. 163 j 17. 607 j - | 2. 976 | 1. 570 j -j - j - i -| - - 375. 801 17. 607 6. 279 j 3. 715 14. 540 lait 529. 029; 73. 840 \ 244. 150J 178. 362 j 162. 854 1. 188. 235 Tabel 5. Fordeling af bevillinger på strenge og år (i 1. 000 ECU) 1990 1991 1992 1993 1994 l a it Streng 21. 605 | - j 7. 607 ; - ; - 29. 212 10. 148 | 14. 279 j 17. 708 j 18. 491 j 18. 954 79. 580 99 ! -I -i -| - 99 613 j 907 j 946 j 1. 680 j 1. 762 5. 908 2. 123 | 6. 212 | 7. 119 j 5. 161 j 6. 282 26. 897 35. 591 I 14. 770 ; - ! • 23-288 I - i - i - | " ! - j " - 58. 879 14. 770 3. 461 ] 2. 722 6. 526 95 ! 248 | I alt 85. 044 | 21. 646 ] 56. 668 j 28. 793 j 29. 720 221. 871 A Ba Bb Bc Ca Cb Cc D Noter (1) Disse beløb er baseret på situationen på kontraktstadiet. (2) (3) For flerårige projekter (A, Cb og Cc) gælder de anførte beløb for det år, projektet godkendes; i virkeligheden blev bevillingerne fordelt over projektets forskellige år. På grund af afrundingsfejl er der nogle encifrede forskelle i forhold til de samlede beløb i tabellerne 7 og 8. 11 Tabel 6. Fordeling af godkendte projekter på lande og år 1990 j 1991 1992 1993 1994 lait Land • • " • "• • • • • ! • !. —. ^ — ^ ^ — ' »• ' • 4 '- — '• • — ^ ^ —• I I » II j •• • •; « !• ••••-• IIIM. II I • •• -. i. ny. • — • ! •• ! ! •!•! II III • ! I I M II I ! •• I II I II I B D Z)A" E F Gi? / IRL I 7VL P UK EF i alt /4 CH FL 75 TV S •SF FF7M i «// lait 49 | 88 \ 24 j 61 \ 755 j 55 | 75 j 47 \ 4 ; 49 j 55 | 128 | 793 \ 25 i 5 \ - j 2 i 6\ 28 | 20 | 54 [ 877 \ 17 | 43 \ 77 i 30 | 55 | 25 ! 57 ; 16 | 70 | 77 \ 72 ; 47 | 80 | 29 \ 45 i 75 I 7(5 | 76 j 75 i 55 j 97 j 34 j 55 I , 75 77 74 57 55 57 57 //tf 555 76 250 4«* /52 285 75 I 77 //5 - | 7 I - ; 5 5 27 | 25 ! 57 | 25 j 50 j 77 | 24 j 34 j 75 j 22 /59 34 54 161 422 349 j 455 j 504 j 497 2. 595 75 | -\ -| 5 ! - j. i. 74 | 79 | 77 | 23 I 2 \ 4 | 20 | j 77 j 77 j 75 i 75 i 2 ! 4 I 75 ! i 20 ; 20 j 52 j 401 j 700 j 555 \ 95 ; 597 \ 79 72 7 4 75 , 20 20 92 589 93 55 5 77 58 99 96 421 3. 019 • < • • i. Noter (1) Forkortelsen EF (Det Europæiske Fællesskab) er anvendt, da denne var den officielle betegnelse i lobel af det meste af COMETT li-perioden. (2) Man har fastholdt adskillelsen mellem EF og EFTA, således som det var i programmets begyndelse (1990). (3) Landene henviser til hovedkontrahentens hjemland på kontraktstadiet. Det skal imidlertid erindres, at COMETT-projekter pr. definition er tværnationale, og at et typisk COMETT-projekt involverer forskellige partnere fra 3 til 6 lande. 78 Tabel 7. Fordeling af bevillinger efter lande og år (i 1. 000 ECU) 1990 j 1991 1992 1993 1994 lait Land B D DK E F GR I IRL L NL P UK 4. 374 \ 898 \ 1. 895 \ 926 \ 10. 228 \ 2. 498 \ 7. 421 \ 3. 851 \ 1. 085 4. 035 9. 178 28. 032 2. 843 \ 742 \ 1. 341 \ 718 \ 761 6. 405 6. 188 \ 1. 932 \ 4. 325 \ 2. 379 \ 13. 743 \ 3. 250 \ 7. 681 \ 4. 383 \ 5. 478 \ 1. 271 \ 3. 031 \ 1. 861 \ 8. 414 \ 1. 874 \ 4. 746 1 2. 671 \ 3. 633 \ 1. 136 \ 2. 280 \ 1. 016 \ 1. 035 j - ! 750 ! - | 5. 490 | 7. 055; 2. 765 \ 1. 435 \ 3. 344 | 952 I 2. 063 \ 1. 196 \ 2. 497 4. 389 1. 862 2. 717 1. 213 770 1. 487 1. 515 17. 321 33. 445 13. 503 20. 422 9. 278 1. 355 12. 235 9. 081 12. 826 \ 3. 748 j 7. 979 j 4. 294 j 4. 752 33. 009 EF i alt 77. 596 | 19. 369 j 45. 677 \ 24. 730 \ 25. 893 193. 265 A CH FL IS N S SF 1. 196 \ 719 \ 2. 069 \ 572 \ -\ 179 I 1. 107 | 2. 558 I 1. 836 \ -| - | 42 \ 2. 599 \ 350 j 310 | I 7. 550 j 557 ; 656 j 2. 354 \ 7. 529 j 828 \ 858 \ 72 | 705 | 542 j 817 \ 557 j 896 682 70 93 557 704 577 5. 708 4. 711 432 732 3. 960 7. 295 5. 768 EFTA i alt 7. 448 j 2. 275 j 70. 997; 4. 062 j 5. 527 25. 606 /aft 55. 044 ] 21. 6471 56. 66« j 25. 792; 29. 720 22/. 57/ 79 Tabel 8. Fordeling af bevillinger efter lande og strenge (i 1. 000 ECU) Streng A j Ba/Bb/ Bc j ! Ca j Cb/Cc j D l a it Land B D DK E F GR I IRL L NL P UK 1. 035 | 2. 817 j 1. 410 ) 3. 745 ; 3. 937 i 11. 504; 3. 089 i 8. 719 j 675 | 2. 315 | 595 j 2. 645 j 2. 505 I 7. 510 j 2. 088 j 4. 633 j 172 784 174 584 9. 178 28. 032 6. 405 17. 321 4. 265 | 13. 083 j 3. 995 j 10. 968 j 1. 134 33. 445 1. 890 j 5. 621 j 1. 603 j 4. 089 j 2. 753 | 7. 496 j 2. 575 j 7. 015 j 690 | 120 | 3. 605 j 1. 262 ; 3. 518 ; 105 | 45 | 1. 065 j 1. 455 j 3. 804 ; 1. 685 j 4. 963 ) 1. 350 I 3. 687 | 1. 195 ] 2. 470 j 300 583 204 20 328 379 13. 503 20. 422 9. 279 1. 355 12. 235 9. 081 3. 860 | 14. 036 j 3. 347 j 10. 679 j 1. 087 33. 009 EF i alt 24. 535 \ 75. 584 \ 22. 889 j 64. 509 \ 5. 748 193. 265 1. 336; 187 A CH FL IS N S SF 735 | 2. 624 ; 1. 130 j 1. 321 | 150 | 159 | 930 j 888 | 685 | 52 j 210 | 1. 187; 2. 357 | 2. 251 j 826; 867 j 30 j 70 j 1. 390 j 200 ! 240 j 477 j 1. 318; 998 j 740 j 2. 811 j 1. 845 j EFTA i alt 4. 677 \ 10. 003 \ 4. 008 j 9. 740 j 5. 708 4. 711 432 732 3. 959 7. 295 5. 768 25. 606 2 - 53 47 241 248 775 I alt 29. 212 ; 85. 587 j 26. 897 ; 73. 649 ; 6. 527 221. 871 80 Bilag 2. Sammenfattende oversigt for hvert land De følgende sider indeholder en kort oversigt over COMETT for hvert af de deltagende lande. Der kan findes nærmere oplysninger i de nationale COMETT-evalueringer samt i de "nationale profiler" og "regionale profiler", der er blevet udarbejdet som en del af overvågningsaktiviteten. Landenes rækkefølge er den samme som i statistikkerne i Bilag 1. BELGIEN Befolkning: 10,02 mio. , befolkningstæthed: 328,4, BNP pr. indb. : 16,2 kkp. OPSUMMERENDE TABEL BELGIEN (1990-94)' UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Antal Budget 3 4 1. 035. 000 1. 030 2. 530. 580 45 286. 340 137 1. 409. 500 Fælles uddannelsesprojekter 12 2. 765. 000 Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger I ALT 2 12 980. 000 171. 558 9. 177. 978 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • Der findes ingen specifik lovgivning om samarbejde mellem højere uddannelse og erhvervsliv. I henhold til den forfatningsmæssige decentralisering har regionerne snarere end centralregeringen kompet icen til at tage sig af disse spørgsmål. Dette giver også anledning til betydelige uligheder mellem den faktiske lovgivning og muligheder på tværs af regioner. • Programmer og aktiviteter omfatter: (1) de, der tidligere blev drevet af Instituttet til fremme af videnskabelig forskning i industri og landbrug, hvoraf et enkelt står for 50% af støtten til anvendt forskning i industrien, som ofte omfatter akademisk deltagelse,(2) Erhvervsliv-universitetsfondensarbejdc, (3) efter- og videreuddannelse, der gennemføres af ingeniørakademierne, (4) forskningsarbejdet i de 11 fælles forskningscentre, der delvis finansieres af erhvervslivetog arbejder tæt sammen med universiteterne, (5) Nationalrådet for videnskabspolitik, som består af medlemmer fra virksomheder og universiteter, (6) 1 Rækkerne i denne tabel (og i de tilsvarende tabeller for de andre lande) henviser til følgende strenge: UPUV'er: Streng A; Studerende: Strengene Ba + Bb; Stipendiater: Streng Bc; Supplerende foranstaltninger: Streng D Kurser: Kurser, der støttes under streng Ca; Fælles uddannelsesprojekter: Streng Cb (omfatter efter- og videreuddannelseskurser og -materialer); Pilotprojekter: Streng Cc (omfatter efter- og videreuddannelseskurser og -materialer); 81 individuelle regioners teknologifremmeprogrammer. • Universitetslærere ka^ i op til 20% af deres arbejdstid beskæftige sig med ekstern rådgivning. Der findes ingen tilsvarende bestemmelse på tredje trin uden for universiteterne. I henhold til flamsk lovgivning skal der sørges for finansiering af efter- og videreuddannelse som en grundlæggende aktivitet. Hvert universitet har sit eget, normalt interne bindeled til erhvervslivet, som har udviklet sig til at opfylde bestemte behov. Planlagte praktikophold i virksomheder er ikke almindeligt forekommende i universitetskurser, men har stigende betydning i den højere uddannelse uden for universiteterne. Industrisammenslutningerne er drivkraften bag fagligt baserede efter- og videreuddannelseskurser. Men bortset fra ingeniørfageter der kun lidt fokus på den højere uddannelse. Der er nogle repræsentanter for erhvervslivet i bestyrelserne for højere uddannelsesinstitutioner. Det er almindeligt at have virksomhedsmedarbejderesom undervisere på højere uddannelsesinstitutioner,især uden for universiteterne. Større virksomheder har medarbejdere, der sikrer forbindelsen med universiteter, hovedsageligt med henblik på forskning. Erhvervslivet sørger for omkring 10% af universiteternes forskningsbudget. • 2. COMETT's nationale udvikling • Det høje niveau for deltagelse, man kom op på under COMETT I, er faldet fra 10% til 3% i perioden 1993-94. Virksomhedernes deltagelse er også faldet. Indtil for nylig deltog de fransksprogede universiteter stadig ikke fuldt ud i programmet, idet der kun var et UPUV i den fransktalende del begrænset til Liège- regionen og til aktiviteterunder praktikophold for studerende. Det nye UPUV "Wallonie-Bruxelles" lover større integration af partnere i COMETT-aktiviteter. Sektorspecifikke UPUV'er er godt repræsenteret, navnlig i den flamsktalende region. UPUV'erne modtager kun lidt økonomisk støtte fra politisk side. Tværnationaliteten i projekterne har været god. 3. Netværkssamarbejde • Både virksomheder og studerende, der medvirkede i undersøgelsen, var noget negative med hensyn til merværdien af det regionale, fransksprogede UPUV-net. Kun 9% af virksomhederne var positive over for aktiviteterne i forbindelse med uddannelsesbehovsanalyser, mens 35% var negative. Omkring 24% så UPUV'erne som en hjælp til at imødekomme uddannelsesbehov hos undervisere. I det store og hele ser virksomhederne UPUV'erne som rådgivere om europæiske projekter og som forbindelsesled til universiteter. • Det tværnationale element er UPUV'ernes væsentligste bidrag: 30% af respondenterne følte en større bevidsthed om fordelen ved internationale partnerskaber, 37% blev tilskyndet til at deltage i europæiske projekter. 57% af virksomhederne og 78% af de studerende følte, at COMETT øgede den europæiske dimension i virksomhedskulturen. • Sammenlignet med regionale UPUV'er betragtes sektorspecifikke UPUV'er som bedre udstyret til at gennemføre uddannelsesbehovsanalyser og arbejde på mobilitet og rekruttering. • UPUV'erne har arbejdet med og skabt synergi med de fleste institutioner inden for erhvervslivet og universitetsverdenen og bidraget til samarbejde, mens de også har arbejdet på regionale og nationale projekter. • UPUV'ernes væsentligste stærke sider ligger i, at de kan skaffe regulære informationer, sørge for mobilitetsaktiviteter,rådgive om europæiske projekter, svare på forespørgsler og fungere som bindeled mellem universiteter og virksomheder. Svaghederne er, at de ikke er tilstrækkelig kendt på grund af for få markedsføringsressourcer, mangler kompetence med hensyn til uddannelesbehovsanalyser og kun besidder lidt faktisk viden om teknologier. 4. Mobilitet • Mobilitetskoncepteter ikke særligt udviklet i Belgien, og det samme gælder praktikophold for studerende i virksomheder som en del af deres uddannelse. Imidlertid er ideen ved at gribe om sig. I begyndelsen af COMETT kom der mange flere studerende til Belgien, men fra dette udgangspunkt er der nu ved at komme balance i tingene på grund af de belgiske studerendes voksende interesse for at tage til udlandet. De fleste studerende tager til Tyskland eller UK. • Der var en næsten 100% positiv respons fra virksomheder, universiteter og studerende med hensyn til mobilitetsaktiviteterne. Især mindre universiteter brugte praktikophold som et første skridt i internationaliseringen og som et middel til at blive kendte i Europa. Det hjalp dem til at bringe deres undervisning ajour og tilbyde potentielle studerende mere attraktive muligheder. 82 • Virksomhederne gik fra at se på praktikophold som "en tjeneste" til at se det som en lige kontrakt, som begge parter havde gavn af. Virksomheder tilbyder nu regelmæssigt praktikophold. Betingelserne for praktikophold, arbejdsplaner og varighed er blevet forbedret. • Til trods for en relativt god deltagelse betragtes medarbejdermobilitetstadig som utilstrækkeligt udnyttet. Praktikophold foregår mest fra belgiske institutter for anvendt videnskab i udenlandske virksomheder. 5. Efter- og videreuddannelse • Hvad angår udvikling af efter- og videreuddannelseskurser, var 45% af undersøgelsessvarene positive. Merværdien af den internationale dimension var meget vigtig. Der var en nyskabende omformning af projekter, herunder brug af multimedier og uddannelses af undervisere. • Omkring 68% af respondenterne anførte, at uddannelsens kvalitet og niveau blev bedre, og 57%, at der var blevet føjet en europæisk dimension til virksomhedskulturen. 49% pegede på adgangen til en meget større informationsrigdom med henblik på kursusudvikling, 46% på bedre adgang til teknologier og 40% på forbedringer i arbejdskvalitet. COMETT forbedrede ikke blot kvaliteten, men også variationen i den udbudte efter- og videreuddannelse. 6. Samlet effekt • Kun 15% af virksomhederne følte, at COMETT havde ændret deres adfærd over for universiteterne. Imidlertid havde 40% brugt arbejdet som en del af en internationaliseringsstrategi. Virksomhederne mente, at COMETT burde promoveres meget bredere; det var alt for lidt kendt. • 96% i praktikophold og 80% af dem, der deltog i efter- og videreuddannelse var Internationaliseringseffektenpå universiteterne (især små og specialiserede) var betydelig. tilfredse. • Samlet mente 54% af virksomhederne, at COMETT havde en positiv virkning på deres internationalisering, 35% på deres teknologi og 28% på arbejdskvaliteten. Af virksomhederne mente 32%, at der var fordele ved COMETT på regionalt plan og 18% på nationalt plan. • Alt i alt gjorde COMETT deltagerne bevidste om mulighederne i Europa og potentialetved internationalt samarbejde. TYSKLAND Befolkning: 80,27 mio. , befolkningstæthed: 224,9, BNP pr. indb. 18,3 kkp OPSUMMERENDE TABEL TYSKLAND (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Fælles uddannelsesprojekter Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger I ALT 19 8 3. 937. 000 4. 447 11. 096-640 48 407. 250 357 3. 089. 000 33 5 44 6. 426. 500 2. 292. 185 783. 644 28. 032. 219 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • I den 3. rammelov om højere uddannelse bekræftes strukturen i de forskellige elementer i den højere 83 uddannelse. Megen højere uddannelse og F&U i forbindelse hermed finansieres af staten. • løbet af det sidste tiår er højere uddannelsesinstitutioner blevet stadig mere • BMFT (det tyske forbundsministerium for forskning og teknologi) fremmer og støtter samarbejdsaktiviteter mellem højere uddannelse og erhvervsliv, herunder finansiering af uddannelse i teknologioverførsel og udvikling af samarbejdskonsortier mellem højere uddannelse og erhvervsliv. Der gives også støtte til, at små og mellemstore virksomheder kan beskæftige F&U-medarbejdere. Delstaterne har også deres egne særlige programmer. I involveret i teknologioverførsel, idet de ofte har centrale kontorer med fuldtidspersonaletil at rådgive og yde støtte til fakultet og virksomheder. Fachhochschulen har udviklet særligt gode regionale og industrielle aktiviteter. Praktikophold i virksomheder finder i stigende grad sted som led i uddannelsesplaner. Der er udbredte individuelle kontakter mellem universiteter og virksomheder. Fraunhofer-institutternehar bidraget til at bygge bro mellem højere uddannelse og erhvervsliv. Der er blevet etableret regionale institutter på delstatsniveaumed ansvar for aktiviteter inden for teknologioverførsel. Fagforeninger har ofte sammen med deres øvrige kontorer særlige teknologioverførselskontorer. • Handels- og industrikamre har især Fachhochschulen, der dækker områder som forskning, teknologi og efter- og videreuddannelse. Erhvervslivet har taget initiativ til mange fonde og forskningssammenslutninger, der støtter og finansierer aktiviteter mellem universiteter og virksomheder. Virksomhederne yder 2 til 3% af den eksternt finansierede forskning på højere uddannelsesinstitutioner. samarbejdsaftaler med højere uddannelsesinstitutioner, 2. COMETT's nationale udvikling • Tyskland var en meget tilbageholdende partner i COMETT I, hvilket resulterede i en dårlig geografisk og teknisk dækning på kun 2 regionale, 2 blandede og 7 sektorspecifikke UPUV'er. Ved indkaldelsen af ansøgninger i 1992 skete der en ændring i den tyske situation, idet 27 UPUV'er sørgede for fuldstændig regional dækning, og alle delstater etablerede direkte forbindelse med COMETT. I den tyske nationale profil hedder det, at det har været de sektorspecifikke UPUV'er, der har været ansvarlige for international viden og teknologioverførsel og en mere aktiv efter- og videreuddannelse. 3. Netværkssamarbejde • Regionale UPUV'er har sikret et løbende samarbejde mellem universiteter, sammenslutninger og virksomheder. Dette sætter virksomhederne i en region i stand til få adgang til andre europæiske programmer for uddannelse, efter- og videreuddannelse, videnskab og teknologi. De fremmer også et mere forpligtende engagement hos de højere uddannelsesinstitutioner i efter- og videreuddannelse, udvikler et tredje trin, efter- og videreuddannelseskurser og kortvarige kurser. • Deres stærke sider omfatter: (1) deltagelse af partnere fra alle dele af Tyskland, (2) støtte, formidling og omsorg for studerende, (3) de giver mellemstore virksomheder mulighed for at få adgang til europæisk samarbejde, (4) de fremmer europæiske partneres øgede samarbejde- regelmæssige informationsskrivelser, deltagelse i messer osv. , (5) de gennemfører Ca-kurser (kortvarige kurser) og koordinerer større tværnationale projekter. • Deres svage sider omfatter: (1) kun 1 af 27 UPUV'er har juridisk uafhængig status, (2) et større engagement fra små og mellemstore virksomheder er nødvendigt, hvilket også gælder for uddannelsesforbindelsermed F&U for små og mellemstore virksomheder. 4. Mobilitet • Under COMETT II er antallet af stipendier nået op på niveau med andre større EU-medlemmer, og der er opnået balance mellem studerende, der kommer til Tyskland, og studerende, der rejser ud. På alle måder vurderes tysk deltagelse til at være mere vellykket. Imidlertid har der, hvad udveksling af medarbejdere angår, været lav interesse, navnlig fra virksomheder. • Det giver unge studerende positive indtryk fra deres europæiske praktikophold, hvilket vil give en multiplikatoreffekt,når det gælder samarbejde mellem universiteter og virksomheder. Disse studerende vil senere fremme indførelsen af nyskabende ideer, især i små og mellemstore virksomheder. Selv om der er en høj grad af gennemførelse af praktikophold i virksomheder mellem højere uddannelsesinstitutionerog virksomheder, er udvekslingen af medarbejdere (Bc) stadig ikke tilstrækkeligt udviklet. De studerendes tilbøjelighed til at gennemføre deres praktikophold i udlandet er øget betydeligt. 84 • Virksomheder har haft positive erfaringer med praktikanter fra europæiske universiteter. Dette vil sikre, at virksomhederne er villige til at tilbyde praktikpladser i fremtiden. Imidlertid kan de nye delstater kun tilbyde få praktikpladser. • Udveksling af medarbejdere mellem universiteter og virksomheder vanskeliggøres ikke blot på grund af en række rammebestemmelser, men også på grund af udformningen af praktikopholdets indhold. Udveksling af medarbejdereer ikke økonomisk attraktivfor ansatte i virksomheder, og på grund af behovet for længere frigørelser af ansatte er denne mobilitetsform nærmest ubetydelig. 5. Efter- og videreuddannelse • Universiteters samarbejde med virksomheder på uddannelses- og videreuddannelsesområdeter stadig ikke tilstrækkeligtudviklet. Den øgede tyske deltagelse i koordineringen af europæiske kurser og pilotprojekter viser en stigende accept af COMETT. COMETT-projekter supplerer på en meningsfuld måde gennemførelse af eksisterende planer på bestemte områder som miljøbeskyttelse osv. • COMETT-initiativer i Tyskland udvider det eksisterende udbud af efter- og videreuddannelse, især vedrørende temaer om gennemførelsen af det indre marked. Tysk deltagelse i kortvarige kurser har været stabil under COMETT II. Til trods for et godt engagement fra virksomhederne har kurserne hvilet på traditionelle undervisningsmetoder. Der har været en god komplementaritet med andre EF-programmer. Der har været et fald i fælles uddannelsesprogrammer. Tyskland var vært for fire pilotprojekter. • Positive aktioner blev brugt til at integrere de nye delstater gennem bistand til udarbejdelse af tilbud, økonomisk støtte til praktikophold for studerende samt støtte til studiebesøg, konferencer, undersøgelser over samarbejdet mellem højere uddannelse og virksomheder osv. 6. Samlet effekt rolle heri. De centrale temaer og aktiviteter var: (1) • Der er sket en markant opblomstring af debatten mellem universiteter og virksomheder. COMETT spillede en vis til højere uddannelsesinstitutioner i lyset af europæisk integration, (2) koncepter for samarbejde mellem højere uddannelsesinstitutionerog virksomheder til fordel for begge parter, (3) nye undervisningskoncepter i lyset af det stigende antal studerende, (4) omstrukturering af det akademiske system med henblik på nedsættelse af studieperioder, (5) stærkere orientering af uddannelse på tredje trin henimod opfyldelse af erhvervslivets krav til praktisk erfaring, (6) øget anerkendelse af studieperioder i udlandet og de kvalifikationer, der tilegnes i udlandet, (7) højere udddannelsesinstitutionersøgede betydning i efter- og videreuddannelse,(8) i teknologioverførselscentre stimulerede COMETT tværnationalt samarbejde i Europa, (9) gennem samarbejdet mellem UPUV'erne og teknologioverførselscentreneer det muligt at forbinde forskning og udvikling med efter- og videreuddannelse, især til gavn for små og mellemstore virksomheder. fremtidige krav DANMARK Befolkning: 5,16 mio. , befolkningstæthed: 119,8, BNP pr. indb. : 16,6 kkp 85 I OPSUMMERENDE TABEL DANMARK (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Fælles uddannelsesprojekter Pilotprojekter 3 2 675. 000 909 2. 142. 310 24 54 9 2 172. 970 595. 000 1. 647. 000 998. 330 Supplerende foranstaltninger 12 173. 972 I ALT 6. 404. 582 1. Baggrund; lovgivning, programmer & aktiviteter • Koncentrationen af den højere uddannelse i københavnsområdet endte efter 2. Verdenskrig, idet der blev etableretnye universiteter i Århus, Odense, Aalborg og Roskilde. Ingeniørstudier og -forskning blev spredt fra Danmarks Tekniske Universitet til Aalborg. Dansk Teknologisk Institut gennemfører også megen anvendt forskning. • Loven om virksomhedsfremme fra 1990 gav de juridiske rammer for øget samarbejde mellem privat industri og offentlige forskningsinstitutioner. • Uafhængige institutioner - f. eks. teknologiservicenet - tilbyder virksomhederne forskningsintensive tjenester. Industriens forskerordning tilbyder økonomisk støtte til årligt omkring 50 PhD-studerende, der arbejder på projekter om samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder. Det danske forskningsakademi finansierer også studerende, der arbejder på PhD-afhandlinger i erhvervslivet. Forskellige F&U-programmer fremmer samarbejdet mellem højere uddannelse og virksomheder på bestemte områder. • De fleste universiteter har en tæt forbindelse til erhvervslivet. Der findes fire videnparker. 2. COMETT's nationale udvikling • Interessen for COMETT-aktiviteter var høj i 1990, men er faldet siden 1991 og er nu kun moderat. COMETT-informationskontoret har arbejdet godt sammen med højere uddannelsesinstitutioner og virksomheder. Den internationale konference i Aalborg i juni 1993 om samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder var en betydelig succes. 3. Netværkssamarbejde • Fem UPUV'er var aktive under COMETT II (tre regionale og to sektorspecifikke- uddannelsesteknologier og transport) sammenlignet med to under COMETT I. UPUV'ernes succes syntes at afhænge af værtsorganisationens målsætninger; dvs. overførsel af F&U til virksomheder mod forskning og undervisning af studerende. - De UPUV'er, der har samarbejdetmed lokale virksomheder, har øget accepten af UPUV-medlemmernes kandidater, skabt interesse for universitetsforskeres arbejde i erhvervslivet gennemført efter- og videreuddannelsesprogrammer og åbnet kanaler for virksomheder, således at de kan få adgang til universitets viden samt udviklet et bredere samarbejde mellem den højere uddannelse og virksomheder. - UPUV'er, der kun har fokuseret på praktikophold for studerende og uden en stabil struktur i form af engagement fra virksomheder, har vist sig at være meget svagere, men den studerende og virksomheden har haft gavn af samarbejdet. • Regionale UPUV'er har ikke foretaget uddannelsesbehovsanalyser. Virksomhederne føler enten, at UPUV- medarbejderne ikke er velegnede til løse denne opgave, eller at analysen bør foretages af virksomheden. Et af de sektorspecifikke UPUV'er har gennemført omfattende uddannelsesbehovsanalysersom et grundlag for aktiviteter. 86 • UPUV'ernes stærke sider var: (1) medlemskab af det europæiske inter-UPUV-net: gode forbindelser til Nordeuropa, svage til Sydeuropa. • De svage sider omfatter: (1) manglende økonomisk levedygtighed, (2) de fleste UPUV'er har kun nået virksomhederne indirekte og kun med få lejlighedsvise kontakter, (3) usikkerhed har medført stigende udskiftning af medarbejdere, hvilket svækker nettet, (4) virksomhedernes engagement er lavt og ofte på ad hoc-basis. 4. Mobilitet 88% af stipendierne gik til at sende studerende ud, kun 8% til at modtage studerende. Kun 24 medarbejderudvekslingerfandt sted, hvor 87% blev sendt ud. Studenterudvekslingemehar i høj grad resulteret i, at virksomhederne er blevet mere åbne, skønt der kan være behov for en bedre kvalitetskontrol med de studerende. Udveksling af medarbejdere har, når en sådan har fundet sted, været meget vellykket. 5. Efter- og videreuddannelse • Seksten kortvarige kurser (Ca) blev iværksat og 9 lange projekter (Cb). I den sidstnævnte gruppe var deltagelsen fra virksomheder og fagforeninger høj, og der blev i vid udstrækning anvendt åben uddannelse og fjernundervisning. Der blev iværksat to pilotprojekter (Cc); under det ene søgte man at udvikle brugen af informations- og kommunikationsteknologi i åben uddannelse og fjernundervisning, i det andet udvikledes undervisningsmaterialertil transportsektoren. • Efter- og videreuddannelsesprojekter,der er udviklet af organisationer med et bestemt uddannelsesbehov, har fungeret godt og har styrket forholdet mellem partnerne. Det har ikke været muligt at markedsføre kurserne uden for gruppen af partnere. For uddannelsesinstitutionernevar efterspørgslen efter kurser, når de én gang var iværksat, mindre end forventet. Konsulentvirksomheders projekter inden for deres egne interesseområderhar været mest vellykkede, fordi (a) projekterne er mere omfattende med større europæisk samarbejde, (b) lederne er kompetente og har et godt ry i forbindelse med undervisning, (c) de arbejder tættere sammen med slutbrugeren. • Efterspørgslen på efter- og videreuddannelse ændrer sig; virksomheder nedlægger uddannelsesafdelinger og bevæger sig fra generel uddannelse til mere jobspecifik og virksomhedstilpasset uddannelse med en mere resultatorienteretindgangsvinkel. Uddannelse bliver skræddersyet i virksomheden. Et UPUV er gået over til at udvikle efter- og videreuddannelse, efter at der var etableret en F&U-kontakt, hvilket medfører tættere samarbejde med virksomheden. • COMETT-kvaliteten er høj, men aktivitetsomfangeter ringe. Imidlertid støtter myndighederne på regionalt plan i stadig stigende grad efter- og videreuddannelse med henblik på økonomisk udvikling. COMETT har spillet en vis rolle i dette skifte. 6. Samlet effekt • I den danske nationale rapport hedder det, at "Det har ikke været muligt at nå frem til et reelt gennembrud for programmet. Studenterudvekslingsprogrammet har været mest vellykket. Behovet for, at koordineringen foregik mere på nationalt plan, var også føleligt. " I den endelige nationale evaluering bemærkes det ligeledes, at det specifikke, nationale engagement og den tilsvarende støtte har været "meget beskeden". Dette har haft indflydelse på COMETT-aktiviteter. Et ministerium burde tage ansvaret, og der burde udvikles klare retningslinier, ligesom der burde etableres et informationscenter. • COMETT har navnlig været til gavn for universiteterne og de tekniske uddannelsesinstitutioner. Hovedvægten har været behovet for opkvalificeringer i virksomhederne og betydningen af efter- og videreuddannelse i højteknologi. Imidlertid er COMETT kun et blandt flere regeringsværktøjcr. I Danmark har COMETT både støttet og er blevet støttet af lov om efter- og videreuddannelse og erhvervsforskerprogrammet, således at der er opnået en vis synergi. • SPANIEN Befolkning: 39,06 mio. , befolkningstæthed: 77,4, BNP pr. indb. : 11,96 kkp OPSUMMERENDE TABEL SPANIEN (1990-94) 87 I Antal Budget UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Fælles uddannelsesprojekter Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger 12 6 2. 505. 000 2. 595 7. 025. 867 82 484. 470 244 2. 088. 200 21 2 33 3. 633. 050 1. 000. 000 584. 018 I ALT 17. 320. 605 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • Med ley de Reforma Universitaria(LRU), 1983, fik man afstukket rammerne for universiteternes samlede samarbejde med den private sektor om forskningsprojekter såvel som undervisning - men inden for den bestemte lovgivning, der gælder for hvert enkelt universitet. • Yderligere lovgivning i 1984 og 1986 gav det officielle blå stempel til, at undervisere deltog i fælles • aktiviteter mellem universiteter og virksomheder. I 1986 banede Ley de Fomento y Coordinaciôn General de la Investigaciôn Cientificay Técnica vejen for fælles offentlige og private aktioner på nationaltog internationaltplan. • Dette blev iværksat i henhold til Plan National de Investigaciôn Cientificay Desarollo Tecnolôgico, 1988, som - skabte 74 teknologioverførselskontorer, der for det meste var baserede i universiteter og offentlige forskningsorganer: OTRI'erne - etablerede PRTRI-programmet til fremme af hurtig industriel anvendelse af tekniske fremskridt lancerede Proyectos Concertados-programmet for at fremme F&U-aktiviteter i virksomhederne - støttede aktioner med henblik på at tilskynde til udveksling af forskningsmedarbejdere mellem - forskningscentre og virksomheder • Doktordisputatser udarbejdes i stigende grad på grundlag af arbejde i virksomhedernes F&U-afdelinger. Ligeledes indarbejdes der i stigende grad en praktikperiode i en virksomhed i universitetsuddannelserog diplomkurser. 2. COMETT's nationale udvikling • for tværnationale praktikophold Interessen efter- og videreuddannelseskurser og multimedieaktiviteterhar være noget mindre. I 1990 blev der indgivet færre projekter end under COMETT I, men takket være UPUV'ernes arbejde steg tallet igen i 1991 og 1992. Godkendelse og projektkvalitet synes at været steget i COMETT II's levetid. Spansk deltagelse i ikke- spansk ledede projekter er også øget. er vokset hurtigt. Interessen for • De fleste spanske universiteter har deltaget i COMETT II sammen med omkring 800 virksomheder; sidstnævnte har været mere aktive end under COMETT I. Fagforeninger er også blevet mere aktive. Geografisk set har den centrale-nordlige del været langt mere aktiv end den centrale-sydlige region; de regionale udviklingsorganisationer har været en særlig stærk rygrad i nord. Positive aktioner har søgt at udvikle aktiviteter i den centrale-sydlige del. 3. Netværkssamarbejde Der er 12 regionale UPUV'er, 5 sektorspecifikke og et blandet i Spanien, og de er for størstedelens vedkommende koncentreret i nord og øst og afspejler således graden af regional industrialisering. Der er etableret 8 UPUV'er som almennyttige "stiftelser". 88 • De regionale UPUV'er fungerede som informations- og forvaltningsstrukturer for EF-programmer, navnlig inden for menneskelige ressourcer og uddannelse samt som tilrettelæggereaf internationalepraktikperioder for universitetsstuderende. De sektorspecifikke UPUV'er har udviklet en international vision på uddannelse i teknologi, praktikperioder i virksomheder, nyt og dynamisk undervisningsmateriale osv. • UPUV'erne har bistået virksomhederne med at definere deres uddannelsesbehov ved at lancere uddannelsesbehovsanalyser og definere den metodiske indgangsvinkel, ved at bistå med at definere uddannelsesplaner og vælge mellem uddannelsesmuligheder, idet de har samlet de forskellige virksomhedsundersøgelser og senere udviklet efter- og videreuddannelse på linie hermed. Disse aktiviteter har været særlig vigtige for spansk erhvervslivs små og mellemstore virksomheder. • UPUV'er har spillet en vigtig rolle i etableringen af internationale kontakter for deres medlemmer, især de små og mellemstore virksomheder. Virksomheder har også fået adgang til uddannelsesprodukter på europæisk niveau og til en bredere international horisont ved at være værter for udenlandske studerende. • Sektorspecifikke UPUV'er har sørget for: at give deltagerne, europæiske arbejdsgrupper, en tværnational vision, at etablere efter- og videreuddannelse på europæisk niveau og tredjetrinskurser, at udarbejde en analyse af sektorspecifik udbud af og efterspørgsel efter teknologi og uddannelse, at udfærdige en international sammenlignende undersøgelse af situationen i Spanien, et kommunikationsnet og en database til uddannelse og teknologi og en måde at fremme det teknologiske niveau hos virksomhederne i UPUV'et. • UPUV'ernes stærke sider er kvalitet i serviceydelserne, erfaring med og viden om styring af europæiske uddannelsesprojekter, fremme af nationale og internationale kontakter, europæisk billede af UPUV'erne, viden om virksomheders regionale og sektorspecifikke behov, kontakter til regionale regeringer og diversificering af tjenesteydelser. • De svage sider omfatter utilstrækkeligt personale, reducerede økonomiske ressourcer, manglende ensartet juridisk struktur, forskelle i akademiske regler vedrørende praktikperioder i virksomheder (kun nogle anerkender disse perioder), ikke-nyskabende virksomheder, hvilket fører til ringe efterspørgsel efter tjenesteydelser. 4. Mobilitet • Studentermobilitetsprogrammernehar været meget vigtige. De har gjort COMETT kendt vidt og bredt og har bidraget til udvikling af en ny formel for studerendes forhold til højere uddannelse og virksomheder og forbedret deres erhvervsmæssige fremtidsmuligheder. Disse studerende vil blive en vigtig kilde til innovation i spanske virksomheder. • De har udviklet nye måder for teknologioverførsel i form af viden, teknikker og modeller og sat forholdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv ind i en arbejdsmarkedskontekst gennem en indsats for praktikophold i virksomheder samt etableret nye former for ajourføring og omskoling af menneskelige ressourcer. • De har bidraget til et sammenlignende aspekt i forholdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv i Europa, forbedret de sproglige kompetencer og således lettet andre former for tværnationalt samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder. • Der er imidlertid kun sket få reelle forandringer, selv om nogle universiteter har vedtaget gensidig validering og accept af praktikperioder. Generelt har universiteterne ikke etableret mekanismer til akademisk anerkendelse af praktikperioder. På samme måde har virksomheder brug for et klart juridisk grundlag for samarbejde om disse akademisk anerkendte praktikperioder. 5. Efter- og videreuddannelse • Stigningen i antallet af kurser har været begrænset. Imidlertid var kursuskvaliteten under COMETT II betydeligt bedre, hvilket skyldtes en bedre definition af efterspørgslen gennem behovsanalyser. • COMETT har også bidraget til at dække et behov for undervisning på et højt niveau i specialiseret teknologi. Og i nogle tilfælde har det hjulpet med at fremme uddannelsesaktioner på regionalt plan samt skaffet tilsvarende finansiering til yderligere uddannelsesaktioner. • COMETTs rammer for efter- og videreuddannelsesaktioner(tværnationalitet,evaluering, kvalitet osv. ) er blevet indarbejdet i andre aktioner, undertiden i regionale aktioner. 6. Samlet effekt • COMETT har øget debat og handling i forbindelse med spørgsmål som tværnational udvikling, kompetencebehovsanalyse og brug af nye undervisningsteknologier. I visse regioner har det givet 89 inspiration til det første formelle samarbejde mellem universitet og virksomhed. I andre har det bragt et internationalt aspekt ind i debatten. COMETT har haft indflydelse på forholdet mellem virksomheder og universiteter på følgende områder: (1) forbindelse mellem uddannelsesbehovsanalysertil udvikling af undervisningtil virksomheder, (2) bedre beslutninger i virksomheder gennem bedre information om efter- og videreuddannelse, (3) bistand til virksomheder, især små og mellemstore, i deres første kontakt med universiteter, (4) forståelse for virkningen af uddannelsesaktioner på virksomheder, (5) den akademiske værdi af praktikperioder i virksomheder og brug af kurser i teknologioverførsel til virksomheder. På nationalt plan har COMETT bidraget til at "europæisere" disse aktiviteter inden for samarbejde mellem universiteter og virksomheder. FRANKRIG Befolkning 57,21 mio. , befolkningstæthed: 105,2, BNP pr. indb. : 17,25 kkp OPSUMMERENDE TABEL FRANKRIG (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Fælles uddannelsesprojekter Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger I ALT 21 10 4. 265. 000 5. 831 12. 624. 370 71 469 49 3 65 459. 430 3. 995. 000 9. 468. 000 1. 500. 000 1. 133. 614 33. 445. 414 1. Baggrund; lovgivning, programmer & aktiviteter • I Edgar Faure-loven fra 1969 og Savary-loven fra 1984 blev der opstillet rammer for forholdet mellem universiteterog virksomheder. Universiteter kan danne offentlige eller private organisationer med partnere fra erhvervslivet. Universitetsmedarbejdere kan udstationeres i virksomheder. Medarbejdere kan arbejde for en tredje part. Groupements d'Intérêt Public (GIP'er) sigter specielt på fælles forskningsprogrammer. • Siden 1967 har ANVAR været aktiv med hensyn til at hjælpe universiteterne med at etablere virksomheder. Forskellige højtstående udvalg arbejder på at tilskynde til og fremskynde samarbejdet mellem universiteterog virksomheder. • Adskillige universiteter, især Grenoble og Compiègne, har etableret partnerskaber eller sponsoraftaler med henblik på udvikling af erhvervsuddannelseskurser. Der er en stærk repræsentation af virksomheder i pædagogiske udvalg. Praktikophold i virksomheder er allerede obligatoriske på det store flertal af tekniske uddannelser, ingeniør- og handelsstudier. Lovene af 1971 og oktober 1985 har fremmet en stor mængde efter- og videreuddannelse, som universiteterne bistår med støtte. • Store virksomheder har udviklet en universitetskontakt, der skal varetage kontakten med universiteterne, navnlig i forbindelse med praktikophold. 2. COMETT's nationale udvikling • Støtten fra det nationale COMETT-udvalg og COMETT-informationscentret har været central i den fuldstændige udvikling af COMETT i Frankrig. Lovgivningen om efter- og videreuddannelse, der nu har 90 været gældende i over 20 år, har også været afgørende. Den stærke mobilisering af de højere uddannelsesinstitutionerog virksomheder, ofte gennem UPUV'erne, har også været vigtig. • Frankrigs deltagelse i COMETT faldt (fra 28% til 21 %) i indkaldelsen af forslag i 1990, for det meste fordi andre lande skulle indhente det forsømte. I 1993 og 1994 fremsendte Frankrig imidlertid det højeste antal forslag blandt de deltagende stater. 3. Netværkssamarbejde • Af de 31 UPUV'er, der blev etableret efter indkaldelserne i 1990 og 1992, er 21 regionale og 10 sektorspecifikke. Af de 21 regionale UPUV'er er 7 baseret i et regionalråd og 9 i handels- og industrikamre. I det store og hele fungerer UPUV-nettet godt og burde overleve langt ud i fremtiden. Informationscentret og de nationale myndigheders aktive støtte har været en vigtig faktor i denne succes. • UPUV'ernes væsentligste stærke sider er, at de har fungeret som et koordinerings- og referencepunkt for programbrugerne. De har bearbejdet nye ideer, så de blev egentlige europæiske projekter: nettet af europæiske partnere har været vigtigst her. • De væsentligste svage sider ligger i deres skrøbelige økonomiske strukturer, som skyldes deres ringe størrelse og manglende flerårige budgetlægning. De har haft begrænsede menneskelige ressourcer. Deres synlighed har været lav. 4. Mobilitet • Universiteter har haft mange flere problemer end ingeniørskoler med at deltage i aktiviteter i forbindelse med praktikophold for studerende. Institutioner med toårige uddannelser efter studentereksamen har deltaget i meget begrænset grad. • Nytten og enkelheden i praktikophold for studerende har været til stor gavn for virksomhederne, især små og mellemstore. De har skabt et europæisk perspektiv, føjet nye kompetencer til virksomheden og øget bevidstheden om spørgsmålet om menneskelige ressourcer, samt sørget for ekspertise til bestemte projekter som f. eks. teknologioverførsel. Praktikopholdet har hjulpet den studerende med at få beskæftigelse og forbedrede sprogkundskaber. • Praktikopholdenebliverkildertil nye handelsforbindelserog grundlag for fremtidige partnerskaber,navnlig med henblik på F&U-programmer. Imidlertid er fristerne for udvælgelsesprocedurerne for lange. • COMETTs politikker og praksis har bidraget til normalisering og systematisering af praktikophold i udlandet, især ved at specificere kvalitetsparametresom f. eks. opholdets længde, begge parters rettigheder osv. • Praktikophold for medarbejdere har ikke været vellykkede og bør overvejes på ny. 5. Efter- og videreuddannelse • Der har været visse vanskeligheder på grund af et for højt ambitionsniveau. Der har ikke været meget genbrug af eksisterende seminarmateriale. Markedsføring og formidling af produkter har været svag. Imidlertid har COMETT skabt en tværnational dimension og merværdi i arbejdet og har integreret den menneskelige faktor i teknologisk uddannelse. Nye forbindelser er blevet knyttet mellem efter- og videreuddannelse og F&U. • • COMETT har åbnet et europæisk marked for teknisk efter- og videreuddannelse som en integreret del af forbedringen af teknologioverførsel. Det har også bidraget til at skabe bevidsthed om regionale kompetencepoler. Imidlertid er der gået for lang tid med at lancere uddannelsesinitiativer, og den økonomiske støtte har været for lille. 6. Samlet effekt • COMETT's samlede effekt har været langt større, end man blot kan aflæse i et beløb i ECU. Der har været en stærk regional synergi, hvor lokale organer har støttet projekter økonomisk og skabt deres egne programmer. Det har både på nationalt og europæisk plan været en succes. I begyndelsen var national politik og programmer tæt forbundet med COMETT. Imidlertid ligger de to nu med økonomiske og politiske forandringer mere fjernt fra hinanden: COMETT er lidt "forældet". • 91 GRÆKENLAND Befolkning: 10,25 mio. , befolkningstæthed: 77,7, BNP pr. indb. : 7,4 kkp OPSUMMERENDE TABEL GRÆKENLAND (1990-94) UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Antal Budget 7 6 1. 890. 000 1. 957 5. 150. 903 77 469. 690 152 1,603,000 Fælles uddannelsesprojekter 17 3. 088. 850 Pilotprojekter 2 1. 000. 000 Supplerende foranstaltninger 18 300. 414 I ALT 13. 502. 857 1. Baggrund; lovgivning, programmer & aktiviteter • Der findes ingen generelle lovgivningsmæssige rammer til fremme af samarbejde med erhvervslivet bortset fra det specifikke forskningsprojektområde. Der er ved at blive skabt et nyt miljø for samarbejde mellem universiteter og virksomheder. • Grækenlands 17 universiteterhar formelle, strukturerede studieordninger, der administreres ifølge en intra- muros-politik, i henhold til hvilken erhvervslivets behov ikke let anerkendes. Igennem de seneste 25 år er der blevet opbygget et system af polytekniske uddannelsesinstitutionermed et praktisk sigte. Et nationalt erhvervsuddannelsessystemer blevet udviklet på disse institutioner. • Erhvervslivet har tendens til at se på den akademiske verden med en vis mistro. Dens omskiftelige natur skaber vanskeligheder i et langsigtet samarbejde med virksomheder. 2. COMETT's nationale udvikling • Vanskeligheder blandt partnerne forårsagede en langsom start for COMETT-programmet. Nationale og lokale myndigheder ydede støtte, erhvervslivet og faglige sammenslutninger var åbne, men deltog ikke særlig meget. Adskillige universiteter var fjendtligt indstillede. Som tiden gik, forbedredes deltagelsen imidlertid, idet virksomhederne gik i spidsen. • Der fandtes ingen lignende programmer i Grækenland, og der var kun beskeden tradition for samarbejde mellem universiteterog virksomheder. • Projekternes tværnationale karakter viste sig at være en vanskelighed i starten, men dette blev stadig bedre i løbet af programmet. • Af de 900 græske organisationer, der deltog i COMETT II, var der 600 virksomheder og 200 erhvervssammenslutninger, kamre osv. 3. Netværkssamarbejde • Af de 13 græske UPUV'er er 11 aktive og i god udvikling, idet de samarbejder med andre EU-programmer i henhold til nationale, politiske retningslinier. Den regionale dækning betragtes som god. De modtager imidlertid ingen national eller regional sam-finansiering. • Udvikling af tværnationalt samarbejde gennem UPUV'er og andre COMETT-projekter anses for at være 92 den mest positive erfaring for græske organisationer. Sektorspecifikke UPUV'er er baseret på erhvervslivets aktive deltagelse, navnlig inden for sektorerne fødevarer, kemikalier, tekstiler og metalprodukter. • UPUV'ernes væsentligste stærke sider er: (1) den udstrakte geografiske dækning (undtagen de Ægæiske Øer), (2) virksomhedernes opmuntrende deltagelse, (3) udvikling af nye samarbejdsmåder mellem universiteterog virksomheder, og (4) deres bidrag til tværnationalt samarbejde og udvekslinger. • De væsentligste svagheder er: (1) vanskeligheder med at opnå økonomisk selvforsyning, (2) UPUV- koordinatorer har fungeret som undervisningsbrugere og meget sjældent som undervisningsleverandører, (3) de deltagende universiteter er hovedsagelig interesseret i praktikophold for studerende og har sjældent deltaget i udvikling af uddannelsespakker. 4. Mobilitet • Praktikophold i udlandet er en ny tanke for græske studerende. UPUV'er, især sektorspecifikke UPUV'er har spillet en vigtig rolle med hensyn til at finde disse praktikpladser. Virksomhedernes holdninger over for praktikophold er også blevet bedre. • Generelt har universiteterne ikke anerkendt praktikophold uddannelsesinstitutionerkræver imidlertid sådanne praktikophold. i virksomheder. De polytekniske • Puljesystemet har fungeret godt og bidraget til, at UPUV'erne kunne udvikle tætte forhold til de polytekniske uddannelsesinstitutioner. Styringssystemer for praktikophold er blevet forbedret i løbet af COMETT li-perioden. Der er udviklet særligt gode forhold til de nye delstater. • Praktikophold for medarbejdere har ikke fungeret godt. 5. Efter- og videreuddannelse • De fleste kortvarige kurser har fundet sted i Athen, Thessaloniki eller Patras. • COMETT har lidt under en konkurrence, idet folk har foretrukket at tilrettelægge kurser under de bedre økonomiske ESF-betingelser, hvor der ikke kræves et element af tværnationalitet. • De fælles uddannelses- og pilotprojekterhar tilskyndet til brug af nye undervisningsteknologier. Kvaliteten har været tilfredsstillende. Imidlertid har sam-finansiering været et problem, mens markedsføring og formidling har været svag. De fleste projekter er blevet ledet af virksomheder på grund af restriktioner om offentlige organisationer. 6. Samlet effekt • Deltagelsen i uddannelsesaktiviteterinden for rammerne af COMETT har været bemærkelsesværdig; den var ganske vist begrænset de første år og koncentreret om offentlig service, bank- og lokal administration, men er nu blevet imponerende. • COMETT-programmet anses for at være et af de mest vellykkede programmer. • Samarbejdet mellem højere uddannelsesinstitutionerog virksomheder er blevet styrket betydeligt både i af national har kommunikationsmekanismermellem universiteterog virksomheder. sammenhæng. COMETT international etablering inspireret og til • COMETT har bidraget til en mentalitetsændring i forholdet til europæiske programmer og skabt en infrastruktur for tværnationalt samarbejde og udvikling af uddannelsesinitiativer. 93 ITALIEN Befolkning: 56,76 mio. , befolkningstæthed: 188,4, BNP pr. indb. : 15,9 kkp OPSUMMERENDE TABEL ITALIEN (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Fælles uddannelsesprojekter Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger I ALT 13 6 2. 753. 000 2. 867 7. 024. 750 83 471. 800 268 2. 574. 500 34 1 35 6. 515. 000 500. 000 582. 818 20. 421. 868 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • Lov 382 af 1980 omfatter bestemmelser for private virksomheders deltagelse i universiteters F&U og ekstern aflønning af universitetsmedarbejdere. I lov 705 af 1985 opstilles rammerne for universiteters deltagelse i konsortier og forskningsselskaber og i lov 67 af 1988 hedder det, at 10% af universiteternes F&U-budget skal bruges til efter- og videreuddannelse. I de seneste ændringer af samme lov tilskyndes til tværnationale praktikophold i virksomheder som et uddannelsesmiddel. I henhold til lov 391 af 1990 kan italienske universiteter deltage i fælles initiativer med tredje parter samt afholde kortvarige, erhvervsbaserede kurser. I lovgivningen af 1990 og 1991 blev der fastsat regler for den private sektors undervisning på universiteter, og der blev tilskyndet til flere erhvervskurser. • Treårige udviklingsplaner stimulerede oprindeligt det overordnede samarbejde mellem universiteter og virksomheder og blev fulgt op med udvikling af områder som f. eks. videnparker. • De fleste universiteter har kontorer, der sikrer forbindelsen med erhvervslivet samt kontorer, der varetager europæiske programmer og studentermobilitet. De fleste universiteter deltager i F&U-konsortier. • Confindustriahar indgåeten aftale om vejledning i universitetskarrrierer,fornyelse af undervisningsplaner, oprettelse af korte diplomkurser, F&U osv. Større virksomheder har medarbejdere til at sikre forbindelsen med universiteterne med henblik på F&U-kontrakter, praktikophold for studerende, produkter til universitetsmarkedetosv. Lokale industrisammenslutningerhar kontorer, der sikrer relationerne med lokale højere uddannelsesinstitutioner. 2. COMETT's nationale udvikling • Ministeriet for universiteter og videnskabelig og som COMETT- informationskontoret har været tilknyttet, har ført tilsyn med COMETT-programmet og været en vigtig faktor i programmets succes. teknologisk forskning, • COMETT har været ansvarlig for udviklingen af en kollektiv og struktureret, tværnational indgangsvinkel til uddannelse, som i høj grad manglede i Italien, før programmet blev lanceret. 3. Netværkssamarbejde • Af de 19 UPUV'er, der har været aktive i Italien under COMETT II, var 13 regionale og 6 var sektorspecifikke UPUV'er. Procentdelen af universitetsbaserede UPUV'er steg fra 17% under COMETT I til 40% under COMETT II, i takt med at deres interesse for mobilitetsaktiviteterog kurser voksede. 94 • De 13 regionale UPUV'er i Italien har særligt gjort fremskridt i formidlingen af et kvalitetsorienteretsyn på uddannelse og efter- og videreuddannelse i hele landet - især i Syditalien. De har også konkret bidraget til forståelsen af virksomhedens og især lokale, små og mellemstore virksomheders uddannelsesbehov. Inden for de regionale UPUV'er er der udviklet et positivt syn på uddannelse, hvilket burde sikre programmets langsigtede virkninger på kvaliteten af uddannelse i Italien. • COMETT-UPUV'erne har systematisk analyseret de uddannelsesbehov, som både virksomheder og universiteter har givet udtryk for. Uddannelsesbehovsanalysenhar: (1 ) gjort det muligt at afprøve bestemte metodikker på stedet, (2) hjulpet virksomheder til at reflektere mere systematisk over problemer, (3) udviklet en debat om behovet for regelmæssig brug af uddannelsesbehovsanalyser, (4) bidraget til udviklingen af kortvarige kurser. • De regionale UPUV'er har udviklet forskellige modeller for tværnationalitet. Nogle har lagt vægt på bestemte teknologiske sektorer, andre har søgt at involvere et bredt antal organisationer fra deres region i tværnationale projekter, atter andre har koncentreret sig om at udvikle universiteternes rolle som katalysatorer for efter- og videreuddannelse på tværs af grænserne. • De 6 sektorspecifikke UPUV'er har bidraget væsentligt til udviklingen af uddannelsesinitiativer af høj kvalitet inden for deres bestemte sektorer. De repræsenterer førende teknologiske områder i Italien som f. eks. automation og involverer mange af landets største organisationer. • De væsentligste stærke sider er: (1) medarbejdernes gode kvalifikationer,team work, etablering og styring af projekter, (2) den tværnationale dimension, (3) små og mellemstore virksomheders deltagelse, (4) UPUV'ernes iværksætterevne og deres generelle strategi, der går ud på at blive regionale udviklingscentre. • De væsentligste svage sider er: (1) vanskeligheder med at føre diskussioner med lokale myndigheder, (2) begrænsede økonomiske ressourcer, (3) manglende anerkendelse af praktikophold i virksomheder i universiteternes læseplaner, (4) universiteternes svage rolle i beslutningerne vedrørende UPUV-strategien og (5) manglende integration af det arbejde, der udføres af COMETT-UPUV'er med det, der udføres af nationale og lokale kontorer, som har ansvaret for erhvervsuddannelse. 4. Mobilitet • COMETT-programmets væsentligste bidrag i Italien har været at skabe en model og procedurer for studenterudveksling, der tidligere var ukendt i Italien, og som i høj grad har været medvirkende til at etablere praktiske rammer for kontakt mellem universiteterog virksomheder. • Værdien af mobilitet er langsomt blevet accepteretaf universiteter, erhvervsliv og studerende. Især siden COMETT I er italienske virksomheder begyndt at sætte pris på værdien af praktikanter, i en sådan grad at efterspørgslen efter udenlandske studerende overstiger antallet af studerende, der rejser ud med 25%. • Ungdomskulturen har været længe om at acceptere tværnationale praktikophold på grund af ringe kendskab til fremmedsprog, sociale pres (især i Syditalien og på kvinder), ringe forståelse for beskæftigelsesfordele ved praktisk erfaring, militærtjeneste, stramme universitetslæseplaner og manglende anerkendelse af praktikopholdet. 5. Efter- og videreuddannelse • COMETT-programmet i Italien har påvirket opstillingen af nyskabende modeller for kursusudvikling i national sammenhæng ved at tilskynde universiteter til at arbejde på fælles projekter og udvikle en tværnational dimension i projektudformningen. Det har stimuleret fremstillingen af højt kvalificerede undervisningsressourcer (inklusive multimedier og materialer til åben uddannelse og fjernundervisning), samarbejdet med DELTA og har bidraget til en bredere bevidsthed og fleksible uddannelsessystemer. Det har haft særlig stor indflydelse på suppleringen og styrkelsen af nationale uddannelsesaktiviteterog -politik. • COMETT har fungeret som en katalysator i Italien ved at skabe et institutionelt system for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder og har haft succes med at udvikle et varemærke med en klar kvalitetsstandard i italiensk sammenhæng. • Samarbejde med programmet fører ofte partnerne til engagement i andre EF-initiativer. Italienske UPUV'er har stærke forbindelser til FORCE og TEMPUS. 6. Samlet effekt • I Italien har COMETT gennem UPUV'erne skabt klare kanaler for et systematisk frem for et tilfældigt samarbejde mellem lokale universiteter og små og mellemstore virksomheder, håndelsforeninger, handelskamre og lokalregeringen. 95 Det har i høj grad været ansvarligt for at skabe kvalitetsbaserede rammer for offentlig debat mellem universitet og virksomhed i landet. Programmets succes har inspireret nogle universiteter til formelt at anerkende praktikophold i virksomheder. COMETT-programmet har også haft en vigtig multiplikatoreffekt ved at fungere som drivkraft for teknologioverførsel. Dette konsoliderer UPUV'erne som effektive udviklingscentre, der deltager i efter-og videreuddannelse, F&U og udviklingsprogrammer for EF og nationale myndigheder. Takket være COMETT har universiteter og virksomheder udviklet et arbejdsforhold og koncentreret sig om at opfylde virksomhedernes fastlagte uddannelsesbehov gennem kurser og praktikophold og endvidere givet forholdet en tværnational dimension. COMETT-programmet opstiller en effektiv model til udformning af fremtidig uddannelsespolitik med henblik på grundlæggende samt efter- og videreuddannelse. COMETT vil tilskynde til på nationalt plan at udvikle et decentraliseret, fleksibelt uddannelsessystem gennem direkte dialog mellem universiteterog virksomhedspartnere samt aktivt samarbejde i fælles projekter. COMETT har ved at stimulere debatten mellem universiteter, virksomheder, F&U-organisationer samt lokalregeringer og den nationale regering etableret et forum for diskussion af uddannelsespolitik med både en national og en europæisk dimension. Det nationale COMETT-informationscenter, der er placereti MURST, har udført et betydningsfuldt arbejde ved at involvere alle væsentlige aktører i programmet og sikre programmets kvalitetsstandarder. Informationscentret har haft stor indflydelse med sin opfordring om at acceptere og anerkende studenterudvekslingssystemer i Italien. IRLAND Befolkning: 3,52 mio. , befolkningstæthed: 50,4, BNP pr. indb. : 10,8 kkp OPSUMMERENDE TABEL IRLAND (1990-94) UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Antal Budget 3 2 690. 000 1. 205 3. 294. 330 46 310. 530 110 1. 262. 000 Fælles uddannelsesprojekter 12 2. 517. 940 Pilotprojekter 2 1. 000. 000 Supplerende foranstaltninger 18 582. 818 I ALT 9. 278. 508 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktioner • I lovene af 1992 om regionale, tekniske universiteter og Dublins Teknologiske Institut er en af hovedfunktionerne anført som "at tilbyde erhvervs- og teknisk uddannelse og efter- og videregående uddannelse til gavn for statens økonomiske, teknologiske, videnskabelige, handelsmæssige, industrielle, sociale og kulturelle udvikling med særlig vægt på den region, universiteteter beliggende i". Sammen med de nye teknologiske universiteter (1989) har alle nu fastlagte, juridiske strukturer, i henhold til hvilke de kan gennemføre kommercielle aktiviteter. Vedtægterne for The National University og Trinity College giver også mulighed for sådanne aktiviteter. En grønbog om uddannelse fra 1992 viste øget orientering imod de erhvervsmæssige aspekter ved uddannelse på tredje trin. 96 • Samarbejdsprogrammer mellem højere uddannelse og erhvervsliv har været under udvikling siden slutningen af 1970'erne. De aktuelleprogrammer omfatter: (1 ) det industriellebindeledsprogram. der støtter disse aktiviteter på visse højere uddannelsesinstitutioner, (2) samarbejdsordningen mellem højere uddannelse og erhvervsliv, der støtter fælles forskning, (3) programmer inden for højteknologi (PAT's), der udvikler et tilstrækkeligt kommercielt grundlag for nicheteknologier, (4) programmer til fremme af praktikophold, hvor dygtige kandidater overføres til virksomheder, (5) udvikling af en regional, teknisk infrastruktur, der støtter udviklingen af navnlig regionalt relevante teknologier osv. • De fleste højere uddannelsesinstitutionerhar nu eksplicitte politikker og støtteprocedurer med henblik på kommercielle aktiviteter. 2. COMETT's nationale udvikling • Irland har gjort stadige fremskridt under COMETT II. To sektorspecifikke UPUV'er er kommet til og har bragt antallet af irsk-baserede UPUV'er op på fem, og samlet blev der indgået omkring 111 kontrakter. • Der har været vanskeligheder på fire hovedområder: (1) formidling af projektresultater til små og mellemstore virksomheder, (2) udvidelse af den europæiske dimension inden for alle strenge, (3) udvikling af UPUV'ernes forretningsplaner, (4) markedsføring af undervisningsmaterialer og kurser på europæisk plan. 3. Netværkssamarbejde • De sektorspecifikke UPUV'ers bidrag har omfattet udvikling af ekspertise i europæiske samarbejdsprojekter samt udvikling af en EU-dimension i regionale aktiviteter. Alle UPUV'er har gennemført uddannelsesbehovsanalyser,tilrettelagtkortvarige kurser og involveret irske virksomheder i internationale uddannelsesprojekter. Uddannelsesbehovsanalyser er blevet gennemført i samarbejde med regionale og nationale institutioner, der er involveret i videnskab og teknologi. Der er også dannet en national sammenslutning af UPUV'er. • UPUV-aktiviteter har også ført til, at der er dannet stærke netværk omkring kortvarige kurser og uddannelsesprojekter, der ofte integrerer og støttes af mobilitetsaktiviteter. For små virksomheder er det ofte den første forbindelse til tværnationale aktiviteter. De støttes af UPUV'er, da de deltager i større projekter. • Kun to sektorspecifikke UPUV'er koordineres fra Irland. Begge arbejder på at skabe kortvarige kurser, der dækker hele Europa, og at udvikle mobilitetsprogrammer. De er gået ind i og har koordineret andre EF- programmer (LINGUA, TEMPUS, FORCE osv. ) for deres medlemmer. • UPUV'ernes stærke sider er: (1) de har udviklet et godt ry, ekspertise og kompetence, (2) der er etableret forbindelser til andre EF-programmer og netværkssamarbejde. • De svage sider er: (1) manglende deltagelse fra virksomheder, fordi de arbejder i en region, hvor virksomhederne geografisk ligger meget spredt og befinder sig på et lavt teknologisk niveau, og hvor det fortrinsvis er små og mellemstore virksomheder, (2) intet ministerium har taget "ansvaret" for UPUV'erne, (3) usikkerhed og manglende finansiering. 4. Mobilitet • Irland har ikke nogen stærk tradition for praktikophold uden for de nye teknologiske universiteter,selv om bevidstheden herom er voksende på grund af COMETT og lignende nationale aktiviteter. Konkurrencen om praktikpladser i virksomheder er imidlertid hård på grund af den høje arbejdsløshed og en svag industriel struktur. Der er dog sket forbedringer inden for udvekslinger af medarbejdere. • Praktikophold for studerende har: (1) indført et tværnationaltelement på de højere uddannelsesinstitutioner, der allerede gennemfører praktikophold i virksomheder, (2) fremmet udviklingen af krav og mekanismer i forbindelse med praktikophold på højere uddannelsesinstitutioner,der ikke allerede er involveret i disse aktiviteter, (3) øget de studerendes sproglige kompetence, (4) fungeret som grundlag for stærkere samarbejde og fælles projekter, (5) givet nogle virksomheder en kulturel indlæringserfaring. • Nogle universiteter, der ikke allerede gennemfører praktikophold, har ændret deres politikker på det institutter har formelt ændret strukturer. uformelle plan for at fremme udvekslinger. Nogle Medarbejdermobilitetsprogrammetopfattes som for stramt, idet det tre-måneders ophold er for langt. 5. Efter- og videreuddannelse 97 • COMETT har forbedret uddannelsesudbuddet i Irland ved at tilskynde højere uddannelsesinstitutionertil at udvikle og levere teknisk efter- og videreuddannelse, navnlig på områder, hvor det ville have været nødvendigt at rejse til udlandet. Adgangen til international ekspertise har forbedret kvaliteten. COMETT har også fremmet aktiviteter inden for åben uddannelse, multimedier og fjernundervisning. • Nyskabende samarbejde har fundet sted gennem: (1) virksomheders direkte engagement i planlægning og udvikling af kurser, (2) internationalisering af udviklingsprocessen, (3) udvikling af fleksible netværk til at gennemføre dette arbejde. • Cb-projekterne betragtes som særdeles vellykkede i Irland. To pilotprojekter (bioteknologi og opførelse/vedligeholdelseaf motorveje) har også fungeret godt. 6. Samlet effekt • Samlet kan man sige, at COMETT har fremmet debatten ved at bidrage med spørgsmål vedrørende uddannelsesdimensionen og det tværnationale sigte. • UPUV'erne har bidraget med en ekstra dimension som et infrastruktureltnetværk. Det nationale COMETT- kontaktudvalg har været effektivt, idet det for første gang har bragt alle med interesse for højere uddannelse og videnskabelig og teknologisk uddannelse (regering, universiteter, virksomheder, fagforeninger osv. ) sammen. Programmet har også bidraget til at bringe en EU-dimension ind i nationale politikker på området, og der er etableret forbindelser med aktiviteterunder The Operational Programme for Industrial Development (1989-93) på områder vedrørende samarbejde mellem højere uddannelse og erhvervsliv. • Der er dannet tætte forbindelser med de højere uddannelsesinstitutioners kontorer for kontakt til erhvervslivetog også inden for nationale, prioriterede udviklingsområder inden for videnskab og teknologi (f. eks. tømmer og skovbrug, marine- og aquakultur, bioteknologi). LUXEMBOURG Befolkning: 0,38 mio. , befolkningstæthed: 188,4, BNP pr. indb. : 19,64 kkp OPSUMMERENDE TABEL LUXEMBOURG (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Fælles uddannelsesprojekter Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger I ALT 1 0 120. 000 50 105. 030 5 3 1 1 45. 000 565. 000 500. 000 20. 000 1. 355. 030 1. Baggrund; lovgivning & aktiviteter • Der findes ikke i Luxembourg et fuldstændigt tre-trinsuddannelsesforløb, idet man kun har l'Institut Supérieur de Technologie (1ST) og le Centre Universitaire du Luxembourg (CUL). Virksomhederne har således tendens til at se udenlands, når det gælder samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder. 98 • Først da de offentlige forskningscentre (CRP) blev etableret i 1987, er nye uddannelser i højteknologi blevet tilgængelige. 2. COMETT's nationale udvikling • COMETT I har haft en konkret igangsættende rolle i udviklingen af SITec (en platform for nye teknikker på intensive kurser) inden for det offentlige forskningscenter Henri Tudor. • COMETT-informationskontoret har også spillet en vigtig rolle. 3. Netværkssamarbejde • Luxembourg har kun ét regionalt UPUV, der dækker hele landet. Efter en lidt langsom start fungerer det godt. Der er blevet gennemført sektorspecifikke uddannelsesbehovsanalyser. Kurser har fået et internationalt element. • UPUV'et gav merværdi ved at gøre virksomheder opmærksomme på den europæiske dimension i F&U og i uddannelse. • Dets hovedstyrke er, at dets partnere har omfattet de faglige sammenslutninger, hvilket har givet troværdighed og en lettere adgang til virksomheder. Andre partnere har været ITS, CU og CRP'erne. Alle partnere har været aktive i national og EU-F&U og giver således UPUV'et mulighed for at forbinde uddannelse og forskning. 4. Mobilitet • Siden de økonomiske vanskeligheder i 1992 er studerende blevet mere interesserede i praktikophold og virksomheder mere omhyggelige med hensyn til deres relevans. • Det har ofte for små og mellemstore virksomheder været deres første kontakt med et europæisk program og har tilskyndet dem til at gå videre til F&U-programmer. • Praktikophold i virksomheder er blevet mere systematiske. 5. Efter- og videreuddannelse • Udviklingen af SITec som en platform for kortvarige kurser har været COMETT's væsentligste resultat. Under COMETT har CRC-CU udviklet kortvarige kurser for erhvervslivet på samme måde som la Chambre des Métiers; sidstnævnte mest for små og mellemstore virksomheder. 6. Samlet effekt • Der var etableret forbindelse mellem højere uddannelse og erhvervsliv før COMETT. Imidlertid har COMETT haft en indirekte katalysatoreffekt på forholdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv. Det har også gjort opmærksom på betydningen af samarbejde på tværs af grænserne. • Den gode administration af COMETT har tilskyndet virksomheder til at deltage i andre EF-programmer. • COMETTs aktiviteter har sat fokus på den manglende nationale koordinering af samarbejdet mellem nationale virksomheder og udenlandske universiteter og har tilskyndet til udvikling af fælles aktioner i Sarr-Lor-Lux-regionen. • UPUV'et har støttet QUALIF-programmet om kvalitetsstyringaf informatHcprojektermellem virksomheder og nationale organer. Det har også bragt organer inden for teknisk innovation og med interesse for uddannelse sammen. NEDERLANDENE Befolkning: 15,13 mio. , befolkningstæthed: 367,2, BNP pr. indb. : 15,6 kkp OPSUMMERENDE TABEL NEDERLANDENE (1990-94) 99 UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Fælles uddannelsesprojekter Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger I ALT Antal Budget 3 7 1. 455. 000 1. 567 3. 706. 315 15 97. 460 147 1. 685. 500 17 3 21 3. 463. 000 1. 500. 000 328. 329 12. 235. 104 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • Den højere uddannelsessektor er opdelt i universiteter (WO) og højere erhvervsuddannelse (HBO). Samfundstjeneste anerkendes eksplicit i lovene om højere uddannelse af 1986. • Stiftelsen for teknisk forskning (STW) støttede forskning af høj kommerciel værdi. Økonomiministeriet har to store programmer til fremme af teknologisk forskning og udvikling gennem samarbejde af nye kommercielle produkter. • Bestyrelserne for HBO'erne omfatter erhvervsfolk, og praktikophold i virksomheder af 6 til 12 måneders varighed er obligatoriske. Kvalitetsvurdering omfatter i stigende grad tilsyn fra erhvervslivets side. Der er på de fleste højere uddannelsesinstitutioner kontakt med virksomheder og teknologioverførsel. Brug af efter- og videreuddannelsesprogrammerbliver stadig mere udbredt. • Store virksomheder samarbejder godt med højere uddannelsesinstitutioner, finansierer professorater og påtager sig funktioner som gæstevejledere. 2. COMETT's nationale udvikling • Efter en langsom udvikling under COMETT I er deltagelsen steget hurtigt. NUFFIC har spilleten vigtig rolle i denne udvikling ved at være vært for og udvikle COMETT-informationskontorets arbejde. 3. Netværkssamarbejde • Af de 10 hollandske UPUV'er er de 3 regionale, placeret på de tre tekniske universiteter (Delft, Eindhoven og Twente) og dækker hele landet. De 7 er sektorspecifikke. De fleste velkendte multinationale selskaber er medlemmer af UPUV'erne; succes'en hos de små og mellemstore virksomheder er kommet langsommere. • COMETT-UPUV'er hjælper virksomheder med såkaldte klyngestrategier. Afholdelse af industrielle ikke altid blevet gennemført særligt nyttige. Der er rundbordskonferencer har været uddannelsesbehovsanalyser. • De væsentligste stærke sider ved de regionale UPUV'er har været: (1) et tæt forhold til andre bindeledsorganisationer, provinsmyndigheder og virksomheder, (2) konkrete og synlige resultater af internationaltsamarbejdeog (3) viden om europæisk ekspertise og mulighed for at udnytte den som ønsket. Sektorspecifikke UPUV'er har føjet en stærk international dimension til deres arbejde. • De væsentligste svagheder har været: (1) manglende finansiering af aktiviteter, (2) for store regioner, (3) virksomhedspartnerne var ikke tilstrækkeligt engagerede, (4) erhvervslivets bevidsthed om COMETT er lav, (5) hurtig udskiftning af UPUV-medarbejdere. Vanskelighedernemed kontakt til erhvervsliveter større i de regionale UPUV'er. 4. Mobilitet • Et UPUV har etableret "lokale strategiudvalg" med partnervirksomheder, der skal føre tilsyn med 100 udvekslinger og påvirke kursusindhold. Andre peger på en meget mere beskeden innovationsgrad. • Der bliver nu lagt mere vægt på praktiske spørgsmål som indkvartering, strukturering af kontakter (en netværkspolitik i stedet for uformelle kontakter), planlagte tilbud om studenterprojekter som en del af virksomhedernes drift osv. • Der var ønske om en forenkling af regler og procedurer omkring mobilitetsordninger. Sanktionej og afrapportering efter praktikopholdet kunne også forbedre programmets effektivitet betydeligt. 5. Efter- og videreuddannelse • COMETT har internationaliseret en række efter- og videreuddannelseskursusaktiviteter og hjulpet undervisere med at undervise på internationalt niveau. Der er blevet udviklet flere efterspørgselsbaserede kurser takket være inddragelsen af virksomheder. • Kvaliteteni kursusudviklingen er forbedret gennem udveksling af ideer. Man har udviklet kvalitetsgarantier på europæisk niveau ved at forhindre større uoverensstemmelser på de forskellige universiteterog ved at fastlægge en fælles kerne-læseplan (hvorpå udvekslinger baseres). Der er blevet udnævnt inspektører til at overvåge kvaliteten. • Spektret af tilgængelige kurser er vokset både i Nederlandene og i Europa som helhed, samtidig med at kurserne afvikles på mange flere forskellige måder. Efter- og videreuddannelsesaktiviteternehar fået en mere international karakter, og der er voksende interesse og deltagelse fra små og mellemstore virksomheder. 6. Samlet effekt • COMETT har aldrig spillet nogen større rolle i den nationale debat om samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder. Det skyldes COMETT's beskedne budget og virksomhedernes rige tradition med videreuddannelse efter tredje trin. Der var ligeledes før COMETT en hel del kontakt mellem universiteter, hogeschoien og virksomheder. Oven i dette er der et omfattende sæt af foranstaltninger til udvikling og formidling af nye teknologier, især til små og mellemstore virksomheder. COMETT spiller således en støttende snarere end en ledende rolle. • Det har endnu ikke resulteret i formulering af nye nationale eller regionale politikker eller forbindelsen til supplerende nationale eller regionale programmer. Imidlertid har Ministeriet sørget for økonomisk støtte til UPUV'erne. • Dets væsentligste effekt har været, at det giver uddannelse den europæiske dimension. PORTUGAL Befolkning: 9,85 mio. , befolkningstæthed: 106,6, BNP pr. indb. : 9,06 kkp OPSUMMERENDE TABEL PORTUGAL (1990-94) UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Antal Budget 4 6 1. 350. 000 1. 321 3. 282. 700 59 404. 660 127 1. 194. 500 Fælles uddannelsesprojekter 11 1. 970. 371 Pilotprojekter | Supplerende foranstaltninger 1 24 500. 000 378. 656 101 Ï ALT 9. 080. 887 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • • • I 1980 blev INESC (institut for edb-systemer og computerteknologi) grundlagt som et bindeled mellem det tekniske universitet i Lissabon og kommunikations- og IT-industrierne. Dets hovedformål er F&U og teknisk efter- og videreuddannelse. AITEC (Tecnologias de Informaçào SA) blev etableret af INESC for at gennemføre teknologioverførsel og "udklække" virksomheder. I 1984 blev FUNDETEC (fond for udvikling af undervisning i elektricitets-, elektronik- og computerteknologi) nedsat af det tekniske universitet i Lissabon for at udvikle nye uddannelsesprogrammer for ingeniører. I 1987 blev ITEC grundlagt af det tekniske universitet i Lissabon for at stimulere portugisisk deltagelse i EU-programmer. I 1986 blev INEGI (institut for mekanik og erhvervsledelse) oprettet i Porto for at forbedre forbindelserne mellem universiteterog virksomheder. I 1988 etableredes Conselho para a Cooperaçào Ensino Superior Empresa (CESE), der har ansvar for at foreslå procedurer og politikker med henblik på at forbedre samarbejdet mellem højere uddannelse og virksomheder. • Fra midten af 1970'erne er der sket en stærk ekspansion i den højere uddannelse i Portugal. I den senere tid har universiteterog polytekniske uddannelsesinstitutionerfået vedtægter, der giver dem økonomisk og administrativ autonomi. 2. COMETT's nationale udvikling • Etableringen af COMETTs informationskontor i Conselho para a Cooperaçào Ensino Superior Empresa (CESE) har været afgørende for COMETTs succes i Portugal. Det er blevet foreslåetat integrere lignende samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder i andre nationale programmer på grundlag af erfaringen med COMETT. • CESE anbefalede offentlig støtte til UPUV'erne for at få en bedre synergi med nationale programmer. Paralleltmed COMETT har CESE også tilrettelagtto større konferencer om højere uddannelsessamarbejde hvert år. COMETT-aktiviteter har også inspireret CESE til at lancere et nationalt praktikopholdsprogram for personer med en kandidatgrad i virksomheder og organisationer i andre EU- og EFTA-lande. Det bruger mange af de informationer og den kompetence, det har erhvervet fra COMETT-programmet. • Visse F&U- og teknologioverførselskonsortier,der allerede var etableret, har udvidet deres aktiviteter til efter- og videreuddannelse gennem COMETT. 3. Netværkssamarbejde • Bidraget fra COMETT og dets UPUV'er har været: ( 1 ) udvikling af engagerede, regionale bindeled mellem højere uddannelse og virksomheder, men domineret af universiteter, (2) tilføjelse af en international dimension, der tidligere var meget svag, til disse bindeled (3) udvidede aktiviteter til andre EU- og nationale programmer (PEDIP, PRODEP, osv. ). • To UPUV'er er gået over til at arbejde med regionale myndigheder om regionaludvikling. Et UPUV har etableret en række teknologioverførselscentreover hele sin region. • UPUV'erne/COMETT har styrket forbindelserne til højere uddannelsesinstitutioner og virksomheder i udlandet, hvilket har givet nye F&U- og uddannelsespartnere. På samme måde har de formidlet internationale kontakter og potentielle markeder for virksomheder og været en dør til andre europæiske programmer. Imidlertid har virksomheder, især små og mellemstore, kun i ringe grad bidraget til programudviklingen. • De seks sektorspecifikke UPUV'er forædlingsindustri, mineindustri, telekommunikation, bioteknologi) har fremstillet kurser, undervisningsmateriale,bøger, vejvisere osv. og har udvekslet studerende og styrket forbindelserne over hele Europa. landbrugets (tekstiler, • De væsentligste stærke sider er UPUV-aktiviteternes tværnationale dimension, udviklingen af en professionel ledelsesstruktur og deres specialisering i international uddannelse i teknologi. De væsentligste svage sider er: (1) UPUV'erne er stadig i vid udstrækning afhængige af svingende økonomisk støtte, (2) de fleste sektorspecifikke UPUV'er har en rodet juridisk status og (3) manglende offentlig bevidsthed om og anerkendelse af deres potentiale inden for de nye EF-uddannelsesprogrammer. 4. Mobilitet 102 • COMETT har øget de studerendes interesse for praktikophold i udlandet og føjet en europæisk dimension til studerendes uddannelse samt bidraget til udviklingen af et europæisk teknologioverførselsnet mellem universiteterog virksomheder. Imidlertid mangler der stadig anerkendelse af praktikophold for studerende i de akademiske læseplaner, og der er behov for en sammenhængende, struktureret anerkendelse i studieordningerne af tværnationale praktikophold i virksomheder. Der mangler også et reelt fælles tilsyn med uddannelserne fra universiteters og virksomheders side. • Udvekslinger af medarbejdere, navnlig fra virksomhed til universitet er stadig vanskelige på grund af problemer for virksomhederne med at tilpasse personalets uddannelsesbehov med universiteternes uddannelsesmetoder. Det er også vanskeligt at frigøre medarbejdere i længere perioder. 5. Efter- og videreuddannelse • COMETT har bidraget til en styrkelse af tværnational udvikling af og deltagelse i efter- og videreuddannelsesaktiviteter. • Der er sket en forbedring såvel kvalitativ som kvantitativ af undervisningsmaterialerne på markedet. Imidlertid er virkningen begrænset på grund af den lave efterspørgsel (og det lave udbud) af teknologirelateretefter- og videreuddannelse i Portugal. 6. Samlet effekt • COMETT har bidraget til udvikling af nye ideer og forslag til teknisk uddannelse og har øget bevidstheden om betydningen af teknologioverførsel. Det har bidraget til at oprette bindeled mellem højere uddannelse og erhvervsliv med henblik på teknisk uddannelse og startet en nyskabende dialog mellem højere uddannelsesinstitutionerog virksomheder, hvilket fører til mere "skræddersyede" kurser. • COMETT har bidraget til forbedring af nationale og internationale kontakter mellem universiteter og virksomheder inden for uddannelse og teknologioverførsel. • Det har fremmet integration af tværnationale praktikophold i virksomheder i kursusstrukturerne. DET FORENEDE KONGERIGE Befolkning: 57,75 mio. , befolkningstæthed: 236,6, BNP pr. indb. : 14,73 kkp OPSUMMERENDE TABEL DET FORENEDE KONGERIGE (1990-94) UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Fælles uddannelsesprojekter Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger I ALT Antal Budget 17 12 3. 860. 000 4. 785 13. 626. 124 69 324 42 4 71 410. 310 3. 347. 400 8. 679. 009 2. 000. 000 1. 086. 556 33. 009. 399 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • Ministeriet for handel og industri, Ministeriet for beskæftigelse og Ministerietfor uddannelse og videnskab 103 er alle involveret i udviklingen af en politik for samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv. Der lægges særlig vægt p$ at lukke "teknologioverførselshullef'. Der er skattemæssige incitamenter til efter- og videreuddannelse. • Universiteterne får tildelt bevillinger, der er øremærkede til udvikling af erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse. Under ordningen med undervisning i virksomhederne finansieres unge kandidater, der er beskæftiget i akademiske institutioner, således at de kan arbejde på definerede projekter i virksomheder. LINK finansierer forskningsprojekter med videnskabsbaserede partnere og erhvervspartnere. CASE tilskynder virksomheder til at finansiere seniorstipendiater til gengæld for arbejde på et bestemt projekt. Virksomhedsinitiativet tilbyder virksomheder mulighed for at ansætte universitetskonsulenter i korte perioder. Andre foranstaltninger af samme type omfatter fremme af teknologiudvikling, oprettelse af Faraday-centre (der svarer til Fraunhofer-institutter), ordningen med virksomheder i højere uddannelse, oprettelse af uddannelses- og virksomhedsråd (TEC'er), det nationale uddannelsesprogram i højteknologi osv. • Erhvervsmæssige og industrielle organer er nu i udstrakt grad repræsenteret i bestyrelserne for højere uddannelsesinstitutionerog deres underudvalg. Højereuddannelsesinstitutionerbliver stadigmere involveret i teknologioverførsel og i oprettelse af virksomheder. Universitetsmedarbejderetilskyndes nu aktivt til at deltage i den kommercielle udnyttelse af deres forskning. De fleste universiteter har medarbejdere til at varetage forbindelsen til erhvervslivet, og mange har oprettet videnparker. Indtægter fra virksomheder til højere uddannelsesinstitutionerer stigende. Nogle store virksomheder har medarbejdere, der varetager forbindelsen til uddannelsessektoren. Erhvervslivet er stærkt repræsenteret i finansieringsrådene for universiteterne. Sammenslutningen af britiske virksomheder (CBI) forhandler industriens holdning med hensyn til højere uddannelse. • 2. COMETT's nationale udvikling • Der har været stærk deltagelse i COMETT I, som er videreført under COMETT II. Den fortsatte udvikling har været baseret på: (1) højere uddannelsesinstitutioners gode organisatoriske kapacitet og den kendsgerning, at de havde gode forbindelser til virksomheder før COMETT, (2) den historiske betydning, man har tillagt praktikophold i virksomheder, (3) den iværksætterånd, der har udviklet sig på højere uddannelsesinstitutioner siden 1980'erne, (4) anerkendelse af betydningen af tværeuropæisk samarbejde, (5) de nationale strukturer, der støtter samarbejdet mellem universiteterog virksomheder og COMETT- informationskontorets arbejde. 3. Netværkssamarbejde • Efter 1990 havde UK 25 UPUV'er: 17 regionale, der dækker hele UK og 8 sektorspecifikke UPUV'er. Fire sektorspecifikke UPUV'er kom til i 1992. • Universiteterne mente, at UPUV'er var mest relevante på regionalt i forhold til nationalt plan. UPUV'erne var effektive i markedsføringen af COMETT. Nyhedsbreve, møder, praktikophold, kortvarige kurser var alle nyttige. I reglen anerkendte virksomheder behovet for netværk mellem universiteterog virksomheder og så UPUV'erne som en af katalysatorerne på dette område. Alle UPUV'er så et behov for netværk mellem højere uddannelse og virksomheder, som kunne udvikle tværnationale forbindelser og skaffe informationer om EU-uddannelsesmuligheder. • Over halvdelen af universiteterne mente, at UPUV'erne kun havde lidt eller slet ingen virkning med hensyn til at hjælpe virksomheder med at formulere deres behov, idet der fandtes mange andre veje. UPUV'erne hjalp virksomhederne med at lave uddannelsesbehovsanalyser og med at højne virksomhedens uddannelsesprofil. UPUV'erne fremlagde ikke mange klare beviser på, at de selv havde bidraget på dette område: 54% af de regionale UPUV'er mente, at der kun var opnået lidt. • Universiteterne mente, at UPUV'erne hjalp dem med at se ud over de nationale grænser ved at etablere forbindelse til andre universiteterog virksomheder over hele Europa. For virksomhederne fandt UPUV'erne partnere i udlandet og formidlede praktikophold til EU-studerende. 61% af de regionale og samtlige sektorspecifikke UPUV'er mente, at de havde bidraget noget eller en hel del med opmuntring til tværnationalt samarbejde. Der var ikke den store forskel mellem de sektorspecifikke UPUV'ers bidrag og de regionale UPUV'ers. De sektorspecifikke syntes dog at have tættere og hyppigere kontakter med virksomheder. • Universiteterne mente, at UPUV'ernes styrke lå i deres udstrakte kontakter med andre UPUV'er i UK og EU, universiteter og virksomheder. Dertil kom deres engagement i erhvervsmæssig udvikling og stimulering af interaktion mellem universiteter og virksomheder. Svaghederne lå i utilstrækkelig 104 finansiering, og i at de undertiden ikke var tilstrækkeligt fast forankrede i deres egne regionale strukturer. For virksomhederne lå UPUV'ernes styrke i deres evne til at bringe europæiske organisationer sammen og sørge for de sidste nye informationerom EU-aktiviteter inden for efter- og videreuddannelse i teknologi. Dertil kom tilvejebringelsen af muligheder for europæiske praktikophold. Svagheden lå i manglende fællesskab mellem sektorspecifikke og regionale UPUV'er og finansieringsprocessen. som gjorde langsigtet planlægning vanskelig. Der var ringe kommunikation gennem promotion og reklame, og bevidstheden om UPUV'ernes eksistens var lav. Regionale UPUV'er så deres styrker som: netværkssamarbejde, ekspertise inden for mobilitetsprogrammer, forbindelser med Kommissionen, projektstyring, et kontaktpunkt for alle til højere uddannelsesinstitutioner, virksomheder og EF-programmer. Svaghederne lå i utilstrækkelig finansiering, afhængighed af EF-finansiering og manglende evne til at skaffe anden finansiering, vanskeligheder med at fastholde erhvervslivets interesse, at søge at opfylde alles behov osv. Sektorspecifikke UPUV'ers styrke lå i: en klar opgave, god støtte fra højere uddannelsesinstitutioner, erhvervsliv og EF, ekspertise i EF-finansiering og projektstyring. Svaghederne omfattede: relativt ringe forbindelser til erhvervslivetog en ringe kommerciel orientering samt dårlige forbindelser til nogle lande. 4. Mobilitet • Godt halvdelen af universiteterne mente, at praktikophold for studerende havde bidraget til innovation inden for institutionen. To tredjedele af virksomhederne følte, at de havde haft gavn af at stille en praktikplads til rådighed; nedbrydning af nationale barrierer og åbning for markedsføringsmulighedersamt det specifikke tekniske element bidrog hertil. 85% af de regionale UPUV'er følte, at praktikopholdene for. studerende havde bidraget til innovation: etablering af nye forbindelser, forøget interesse for og efterspørgsel efter studerende, virksomheder fik forbindelser til nye markeder, hvilket var til gavn for universiteterog gav virksomheder adgang til en stor pulje af stærkt motiverede studerende osv. • Halvdelen af universiteterne ændrede politikker eller praksis lige fra større akademisk anerkendelse af praktikophold til ændring af procedurer for praktikophold. Halvdelen af de firmaer, der deltog i undersøgelsen, havde foretaget ændringer. Omkring tre fjerdedele af UPUV'erne mente, at universiteterog virksomheder havde til universitetslærere. der besøgte studerende i udlandet, forsikringspolitikker,bedre sproglig forberedelse osv. Virksomhederne var blevet mere fleksible med hensyn til planlægning og definition af arbejdsprogrammer osv. i kursusudformning, bistand foretaget disse ændringer: fleksibilitet 5. Efter- og videreuddannelse • Universiteterne var ligeligt fordelt i spørgsmålet om, hvorvidt COMETT havde ydet nyskabende bidrag til uddannelse. 70% af virksomhederne mente, at COMETT havde haft en smule eller ingen effekt på innovation. Af UPUV'erne mente kun 16% af de regionale og 57% af de sektorspecifikke UPUV'er, at der var opnået noget eller en hel del. Denne fiasko skyldtes utilstrækkelig finansiering og manglende personaletid i små og mellemstore virksomheder. • Med hensyn til kvantitet og kvalitet i efter- og videreuddannelse følte virksomhederne, at COMETT kun havde bidraget lidt eller slet ikke. Omkring halvdelen af UPUV'erne følte, at COMETT havde bidraget kvantitativt og kvalitativt gennem adgang til en bredere gruppe eksperter, ved at tilføje europæisk merværdi, skaffe anden finansiering osv. Universiteterne var ligeligt fordelt i spørgsmålet om, hvorvidt COMETT havde bidraget. • 59% af virksomhederne følte, at COMETT supplerede deres egne efter- og videreuddannelsesaktiviteter. Sektorspecifikke UPUV'er var mere positive end regionale UPUV'er: 57% mente, at der var bidraget med noget eller en hel del. • Konklusion:. "COMETT-programmet (har) generelt haft succes med at bidrage til at øge bevidstheden om Europa i uddannelse og efter- og videreuddannelse. (men) rækkevidden har været meget beskeden, når man sammenligner med supplerende regionale og nationale aktioner. COMETTs væsentlige merværdi har været at indlede en fast praksis med praktikophold for et bredere spektrum af virksomheder. Det har også bidraget til at etablere nye kontakter mellem universiteter her i landet og virksomheder i andre medlemsstater eller i EFTA-lande. " 6. Samlet effekt • Universiteternemente generelt, at COMETT havde sat ekstra skub i debatten om samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder. Imidlertid bemærkede mange, at debatten var pågået længe før COMETT. 105 43% af virksomhederne mente, at COMETT havde haft succes på dette område. 36% var uenige heri. 58% af de regionale og 71% af de sektorspecifikke UPUV'er mente, at COMETT havde givet et værdifuldt bidrag. De fleste universitetermente, at COMETT havde givet et værdifuldt bidrag. Det havde øget forbindelserne både lokalt og på tværs af Europa. Nogle virksomheder mente, at COMETT kun havde været årsag til minimale nye samarbejdsforsøg. Andre mente, at nye forbindelser mellem universiteterog virksomheder havde introduceret nye ideer på arbejdspladsen. 70% af alle UPUV'er følte, at de havde gjort en værdifuld indsats på dette område. Områderne gik fra praktikophold for studerende til at skabe nye tværnationale kontakter, til færdigheds- og uddannelsesbehovsanalyserpå regionaltog sektorspecifikt plan til spørgsmål om beskæftigelse af kandidater. 49% af universiteternemente, at COMETT ikke havde haft indflydelse på politiske spørgsmål; de fleste var allerede veludviklede. 36% af virksomhederne mente, at COMETT havde haft nogen eller betydelig indflydelse på deres politik over for universiteter. Kun 25% af de regionale og 14% af de sektorspecifikke UPUV'er mente, at COMETT havde nogen eller betydelig indflydelse. Imidlertid følte mange, at den indirekte indflydelse havde været betydelig. COMETT supplerede og styrkede eksisterende modeller for samarbejde mellem universitet og virksomhed. For virksomhederne var de væsentligste eksempler på fordele ved COMETT adgang til udbydere af europæisk ekspertise og en større bevidsthed om europæiske uddannelsesspørgsmål. 44% var involveret i lignende aktiviteter. 77% regionale og 60% sektorspecifikke UPUV'er rapporterede, at de havde etableret forbindelser mellem COMETT og andre nationale/regionalepolitikker med komplementære formål. Universiteterne mente generelt, at COMETT kun havde lille effekt, selv lokalt. Imidlertid blev de internationale aspekter anset for at give EU-uddannelsespolitikkertroværdighed. Nogle mente, at det havde forbedret den teknologiske kompetence i lokale virksomheder. Halvdelen af virksomhederne følte, at COMETT havde haft en værdifuld virkning på deres egen virksomhed, især gennem praktikophold for studerende, åbning for nye kompetencer og bevidsthed om EU-markedet. Nogle virksomheder følte, at COMETTs samlede regionale virkning var lille. UPUV'er følte, at virkningen var begrænset på grund af utilstrækkelig finansiering til at skabe interesse og deltagelse i større målestok. ØSTRIG Befolkning: 7,83 mio. , befolkningstæthed: 93,7, BNP pr. indb. : 16,7 kkp OPSUMMERENDE TABEL ØSTRIG (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser 4 1 735. 000 796 1. 989. 560 73 84 634. 310 826. 500 Fælles uddannelsesprojekter 8 1. 336. 000 Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger 13 187. 080 I ALT 5. 708. 450 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • Der findes ingen specifik lovgivning for samarbejde mellem universiteter og virksomheder i Østrig. 106 Imidlertid giver en lov fra 1988 universitetsinstituttermulighed for at fungere som iværksættere inden for deres akademiske område: dette er særlig nyttigt for kontraktforskningen. Loven om universitetsstudier indeholder, hvilket er vigtigt, bestemmelser om efter- og videreuddannelse: veldefinerede rammer for attestering, finansiering, brug af universitetsinfrastrukturen,betaling af personale osv. I en større reform, der er trådt i kraft for nylig, fokuseres der på etablering af et Fachhochschulen-system. • To specielt relevante programmer er (1) "Videnskabsfolk til virksomheder", som sætter unge universitetslærere og forskere i stand til at tilbringe op til to år i virksomheder og (2) "Videnskabsfolk etablerer virksomheder", som sikrer startudgifter til etableringer, der er baseret på videnskabsmandens forskningsarbejde. • Vigtige aktiviteter inden for samarbejdet mellem højere uddannelse og virksomheder omfatter (1) nationale og regionale videnskabs- og teknologimesser, hvor F&U-resultater kan præsenteres for virksomheder og (2) "FoDoc Østrig", som er et landsdækkende informationssystem om forskningspotentiale og -projekter på alle universiteterog akademier. • Der er etableret et netværk til teknologioverførsel og efter- og videreuddannelsesinstitutter, folkeuniversitetscentre,og faglige kontaktkontorer. • Det er normalt at udarbejde diplomopgaver og doktordisputatser i forbindelse med projektarbejde i samarbejde med en virksomhed. Forelæsere fra virksomheder er normale i universiteternes efter- og videreuddannelsesprogrammer. • Således er samarbejdsforhold mellem universiteterog virksomheder alt i alt veludviklede. 2. COMETT's nationale udvikling Den nationale udvikling i COMETT's aktiviteter har været hurtig og vellykket, fordi: • UPUV'erne passer fint ind i den eksisterende veludviklede samarbejdsstruktur for universiteter og virksomheder. • COMETT-informationscentret gav aktiv og effektiv støtte. Det tog initiativ til projekter, tilrettelagde konferencer, seminarer, workshops, informationstjenester osv. • Ministeriet for videnskab og forskning sørgede for central støtte og sam-finansiering og udtrykte vilje til at sørge for fremtidig støtte. • EF-mærket var nyttigt. De fleste førende organisationer deltager nu i COMETT, herunder et stort antal virksomheder. 3. Netværkssamarbejde • De 4 regionale UPUV'er (APS, ATTAC, CATT og DANUBE) har sikret: - En regional platform for uddannelses- og teknologispørgsmål, samtidig med at regional og national - bevidsthed om disse spørgsmål er blevet vakt. Internationale partnere og en europæisk dimension i uddannelse i teknologi, idet de har fungeret som regionalt centrum for europæiske initiativer. De bistår med at integrere små og mellemstore regionale virksomheder og andre partnere i europæiske projekter og spørgsmål. Dette har ført til en motivering og bevidstgørelse i forhold til international,teknologisk udvikling. - Kortvarige kurser og medarbejderudvekslingersamt incitamenttil virksomheder til denne aktivitet. De har skabt større synergi mellem forskning og uddannelse. - Et tværnationalt perspektiv gennem arbejde med europæiske partnere, praktikophold og tilstrømning af udenlandske studerende til østrigske virksomheder. • UPUV'ernes stærke sider er: (1) sikker, juridisk og uafhængig status som grundlag for et demokratisk partnerskab, (2) høj grad af accept og god regional støtte samt økonomisk engagement fra offentlige og halvoffentlige institutioners side, (3) kompetence til at styre europæiske uddannelsesprojekter, (4) tæthed på virksomhederne og teknisk troværdighed, (4) forbindelser til andre EU-net, (5) forbindelser til universiteter og styrken ved de eksisterende "folkeuniversitetsscentre" i Østrig, (6) meget motiverede medarbejdere og fleksibel og effektiv struktur. • UPUV'ernes svagheder er. (1) svaghed med hensyn til at forbinde COMETT til andre EU-projekter, idet Østrig er et EFTA-land, (2) manglende markedsførings- og salgsstrategier, (3) begrænset antal medarbejdere, (4) nogle regioner har et svagere grundlag med hensyn til universitets-og tekniske studier, (5) den tid, der er gået med at udvikle en bestemt profil, (6) manglende tid til selvstudier i et komplekst område, (7) COMETT-projekter er for korte til at skabe en "international uddannelsesfilosofi", (8) årlig nedskæring af økonomisk støtte, (9) usikkerhed med hensyn til overførslen til LEONARDO. 107 4. Mobilitet COMETT har resulteret i: • systematiserede praktikophold for studerende på et projektorienteret grundlag med en klar arbejdsplan og definerede bestemmelser om akademisk anerkendelse • virksomheder er ved at acceptere en "praktikopholdskultur" og giver studerende bedre faciliteter og erhvervsvejledning; deres accept af studerende er blevet lettere og mere formaliseret • udveksling af medarbejdere giver betydelig feedback og skaber forbindelser mellem universiteter og virksomheder; de er imidlertid meget vanskelige og tidkrævende at tilrettelægge, især for længere perioder. 5. Efter- og videreuddannelse COMETT har været vigtigt på grund af: • Udviklingen af uddannelsesprojekter i samarbejde med potentielle brugere og internationale partnere. Det har ført til, at kurser er blevet afviklet flere steder og har forbedret international markedsføring og bedre adgang til kurser. Viljen til at tilrettelægge eller deltage i kurser er blevet større. Det er blevet mere attraktivtat tilrettelæggeefter- og videreuddannelse for små og mellemstore virksomheder. UPUV'erne har suppleret folkeuniversitetscentrenesuddannelsesaktiviteter. • Bedre uddannelseskvalitet (snarere end kvantitet) på grund af (1) en bredere udveksling af ekspertise og synspunkter og (2) tilvejebringelse af muligheden for at sammenligne standarder i forskellige lande. • Gennemførelse af en række specifikke uddannelsesbehovsanalyser samt konstant evaluering af virksomhedernes behov. Der er tilrettelagtdiskussioner om kursuskoncepter og markedsføring. Der er også blevet udviklet interaktive uddannelsesbehovsanalyser. De sektorspecifikke UPUV'er har gennemført en undersøgelse af standarder som grundlag for en uddannelsesbehovsanalyse. 6. Samlet effekt • Den samlede effekt har været god, navnlig set fra UPUV-systemet. Der er sket en væsentlig stigning i tværnationale praktikophold for studerende sammen med en forbedret, projektorienteret udformning af praktikopholdene og hurtigere akademisk anerkendelse. De tværnationale udvekslinger af medarbejdere fra universiteter og virksomheder, som overhovedet ikke fandtes før COMETT, har været nyttige. Det nationale marked for efter- og videreuddannelse i teknologi er blevet beriget gennem den internationale rækkevidde og den europæiske dimension i de udviklede kurser. • COMETT supplerer det regionale og nationale program og bidrager derved til forbedrede aktiviteter inden for efter- og videreuddannelse i Østrig. Dette skal især ses i samfinansieringen mellem det regional og nationale plan. COMETT har styrket den internationale dimension i efter- og videreuddannelse. Det har forbundet højere uddannelsesinstitutionerog virksomheder, støttetudviklingen af efter- og videreuddannelse på højere uddannelsesinstitutioner, iværksat udviklingen af uddannelsesbehovsanalyser, sikret erfaring i international styring af programmer og projekter, forbedret den institutionelle styring afbindeled mellem højere uddannelse og virksomheder, udvidet netværk til andre former for samarbejde, øget virksomheders interesse i højt kvalificerede medarbejdere osv. SCHWEIZ Befolkning: 6,83 mio. , befolkningstæthed: 165,4, BNP pr. indb. : 20,3 kkp OPSUMMERENDE TABEL SCHWEIZ (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater 3 4 1. 130. 000 417 1. 048. 540 29 272. 630 108 Kurser 86 867. 450 Fælles uddannelsesprojekter 7 1. 390. 000 Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger 1 2. 082 I ALT 4. 710. 702 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • Der findes ingen specifik lovgivning om samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder. Forbundsregeringen er i henhold til loven bemyndiget til at være ansvarlig for videnskabs- og teknologipolitik. Visse særlove (f. eks. energi) underbygger nogle samarbejdsaktiviteter mellem højere uddannelse og virksomheder. Størstedelen af den højere uddannelse tilrettelæggespå kanton-niveau. Derfor kan der være betydelige forskelle i lovgivning og bestemmelser. fra vurdering universitets- og virksomhedsrepræsentanter. Langsigtede, • Udvalget til fremme af videnskabelig forskning (CERS) stimulerer forskningssamarbejde mellem forskningsinstitutter og virksomheder. Nogle ministerier bruger store beløb på F&U, idet de får rådgivning og prioriterede forskningsprogrammer og mere umiddelbare aktionsforskningsprogrammer ledes af forbundsministeriet. • Hvert universitet har sit kontor for efter- og videreuddannelse. Et nationalt program under navnet "Specifikke foranstaltninger til fremme af erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse på universitetet" sørger for supplerende uddannelse og seniorstipendiatstudier. De to Teknologiske Institutter er langt tættere knyttet til erhvervslivet. Opgraderingen af mange tredjetrinsuddannelsesinstitutionertil Fachhochschulen er godt i gang. Mange videnskabsfolk arbejder både inden for den højere uddannelse og i virksomheder. • TE-CH er et nationalt net af teknologioverførselscentre. De to arbejdsgiverorganisationer har etableret kontorer til at koordinere forskningsprojekter og relationer til de offentlige myndigheder. Virksomheder bidrager med omkring 2% af F&U i den højere uddannelse. 2. COMETT's nationale udvikling • Deltagelsen i COMETT startede i 1990. I 1991 var der stærk deltagelse i andre landes projekter, og der blev lanceret projekter under positive aktioner. I 1992 var der en høj deltagelse i indkaldelsen af forslag. I 1992 blev der etableret 7 UPUV'er. 3. Netværkssamarbejde • Af de schweiziske UPUV'er er 3 regionale og 4 sektorspecifikke. De har skabt en dialog mellem de forskellige aktører inden for teknologioverførsel og uddannelse. De imødekommer også regionale, prioriterede spørgsmål. De bringer små og mellemstore virksomheder sammen med både offentlige forskningsinstitutioner og internationale organisationer med henblik på samarbejde. • En seks-årig forbundsplan har givet universiteterne i kanton'erne og de forbundsstatslige polytekniske uddannelsesinstitutioner mekanismer til efter- og videreuddannelse. UPUV'erne har arbejdet meget tæt sammen med og styrket og udvidet disse strukturer. Det har også styrket forbundspolitikkernemed henblik på en stærkere internationaliseringaf højere uddannelsesinstitutioner. Den regionale politik er endnu ikke færdigformuleret, men det virker meget sandsynligt, at organer som UPUV'er kan udgøre en vigtig del af denne politik. De har samarbejdet fint med andre EF-programmer. • UPUV'erne har sørget for en international kontekst for samarbejdet mellem højere uddannelse og virksomheder, men de har også bistået med samarbejde og koordinering mellem kanton'erne. Samlet set har UPUV'ernes succes været svingende, især hvad angår virksomhedernes engagement. 4. Mobilitet • COMETT-programmet har gjort en særlig kraftig indsats for at bistå Schweiz med at blive integreret i dets EU-aktiviteter gennem praktikophold for studerende. • Medarbejdermobilitethar mødt ringe forståelse og har ikke været vellykket. 109 5. Efter- og videreuddannelse • Schweiz' succesrate i COMETT II har været høj, både hvad angår kortvarige og lange kurser. 6. Samlet effekt • Starten på Schweiz' deltagelse i 1990 blev i nogen grad vanskeliggjort af visse sider af Schweiz' føderale og stærkt uafhængige kanton-systemer. Imidlertid blev der etableret et schweizisk COMETT- informationskontor under programmet positive aktioner, og der opstod en øget koordinering mellem kanton'erne, således at der i 1992 var et fuldt funktionsdygtigt og vellykket COMETT-program i gang. • Lanceringen af særlige forbundsforanstaltninger om efter- og videreuddannelse næsten samtidig med COMETT har været en succes både på føderalt og kantonalt plan. LIECHTENSTEIN OPSUMMERENDE TABEL LIECHTENSTEIN (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale 1 Sektorspecifikke 150. 000 Studerende Stipendiater Kurser Fælles uddannelsesprojekter Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger 26 51. 890 2 1 30. 000 200. 000 I ALT 431. 890 1. COMETT's nationale udvikling • I takt med at Liechtenstein blev mere integreret i EFTA, begyndte det at blive berettiget til at deltage i COMETT. Det indgik i COMETT-aktiviteter i 1991 under Schweiz. I 1992 blev Liechtenstein fuldgyldigt medlem af EFTA og indgik dermed fuldt ud i COMETT. 2. Netværkssamarbejde • Liechtenstein søgte om et regionalt UPUV i 1992, og dette blev bevilget. UPUV'et omfatter tilgrænsende dele af Schweiz og Østrig. 3. Mobilitet • UPUV'et opnåede 26 praktikpladser til studerende i 1993. 4. Efter- og videreuddannelse • I 1992 tilrettelagdeUPUV'et et fælles uddannelsesprojektom miljøteknik. UPUV'et afviklede et kortvarigt kursus både i 1993 og 1994. 5. Samlet effekt 110 Schweiz' beslutning om ikke at indtræde i EU har gjort det noget vanskeligere at udvikle COMETT i Liechtenstein. ISLAND Befolkning: 0,26 mio. , befolkningstæthed: 2,5, BNP pr. indb. : kkp i. a. OPSUMMERENDE TABEL ISLAND (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale Studerende Stipendiater Kurser Fælles uddannelsesprojekter Supplerende foranstaltninger I ALT 1 159. 000 51 154. 030 7 7 2 3 56. 300 70. 000 240. 000 52. 994 732. 324 1. Baggrund; lovgivning, programmer & aktiviteter • Den institutionelleadskillelseaf forskningscentre fra universitetetog manglen på kurser på kandidatniveau indtil 1991 begrænsede potentialet for samarbejde mellem universitet og virksomheder. 2. COMETT's nationale udvikling • COMETT-informationscentret og landets UPUV, der begge er baseret på universitetet i Reykjavik, har været vigtige for programmets succes. 3. Netværkssamarbejde • Der er kun et UPUV på Island. Det har gennemført uddannelsesbehovsanalyser og udviklet og afholder kurser for at imødekomme disse behov. Det har fremmet konferencer om forholdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv. • Oprindelig var det især stærkt fremme inden for fiskeforædlingsindustrien,men har siden bredt sig til andre industrisektorer. • UPUV'ets stærke sider har været deltagelseaf industrielleog faglige sammenslutningermed direkte adgang til virksomheder og den stærke moralske og økonomiske støtte fra Islands universitet. • De væsentligste svage sider har været manglen på direkte kontakt med virksomheder og et meget usikkert økonomisk grundlag. 4. Mobilitet • Island har altid været meget internationalt orienteret med en tradition for at få teknisk uddannelse i udlandet. COMETT har fungeret som en kanal for dette marked. Imidlertid er de eksisterende uformelle mekanismer på islandske universiteter og virksomheder ikke blevet formaliseret. 5. Efter- og videreuddannelse • COMETT har været banebrydende for at gennemføre uddannelsesbehovsanalyserog derefter diskutere de bedste måder at opfylde behovene med virksomhederne. Det har også været banebrydende i den omfattende 111 forberedelse virksomhedsledere af kvaiitetsuddannelsesprogrammer med internationale universitetseksperter og • Der er udviklet kvalitetsuaua. iielseskurser. Der har imidlertid ikke været tilstrækkeligt mange kurser, og nye måder at afvikle efter- og videreuddannelse på er heller ikke blevet tilstrækkelig udnyttet. • COMETT har således føjet en ny dimension til uddannelse (frem for blot at supplere den) gennem uddannelsesbehovsanalyser, forberedelse af kvalitetskurserog uddannelse af undervisere. 6. Samlet effekt • COMETT har haft en stærk effekt. Det har tilvejebragt et acceptabelt europæisk forum for en debat, der tidligere havde været ladet med gensidig mistillid. Det har også bidraget til - i virksomhedernes øjne - at legitimere megen af den ekspertise, der findes inden for den højere uddannelse på Island. Det har tilvejebragt en del af grundlaget for en dialog om forholdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv. • Eftersom Islands erhvervsstruktur er bygget op af små og mellemstore virksomheder, har COMETT måttet arbejde med erhvervslivet og faglige sammenslutninger på et administrativt plan. Specifik virksomhedskontakt finder sted under projekter og praktikophold. Den islandske samfundsstruktur, der er baseret på direkte kontakt, har betydet, at COMETT godt kan tage initiativ til kontakter, men derefter ophører med at være mellemled. Programmet har været katalysator for forskellige aktiviteter inden for efter- og videreuddannelse, forskning og praktikophold. • Det har således fremmet kontakter med universiteterog virksomheder i hele EØS og haft stor indflydelse på at få højere uddannelsesinstitutioner til at fokusere på behovet for at markedsføre deres uddannelse, efter- og videreuddannelse og forskning over for erhvervslivet. Det har også udviklet en bedre opmærksomhed hos virksomhederne om rekruttering af universitetskandidater. NORGE Befolkning: 4,27 mio. , befolkningstæthed: 13,2, BNP pr. indb. : 15,35 kkp OPSUMMERENDE TABEL NORGE (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser Fælles uddannelsesprojekter Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger I ALT 4 2 930. 000 360 1. 018. 100 27 46 4 1 3 169. 180 477. 000 818. 000 500. 000 47. 280 3. 959. 560 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • Norges Tekniske Højskole (NTH) i Trondhjem er det eneste tekniske universitet i Norge, og det har skullet spilleen stor rolle i udviklingen af olieindustrien siden 1970'erne. SINTEF er en stiftelse under NTH, der har til formål at gennemføre samarbejde mellem universitet og virksomhed, navnlig inden for kontrakt- F&U og efter- og videreuddannelse. I hvidbogen om højere uddannelse fra 1991 blev der argumenteret for tættere, internt samarbejde mellem • 112 uddannelsesinstitutioner i et integreret "norsk netværk" samt samarbejde med eksterne institutioner, men der er ikke udarbejdet et nationalt program. • De norske forskningsråd har programmer for teknologioverførsel mellem universiteterog virksomheder. Industriministeriet ønsker et bedre samarbejde mellem forskningsinstitutter og universiteter. • Den norske langsigtede plan (1994-97) søger "at udbrede tilgængelig teknologi og kompetence til • virksomheder. (og en) hurtigere ajourføring og fornyelse af tekniske og faglige færdigheder. " I bemærkningerne til statsbudgettet for 1993 hed det, at "internationalt samarbejde inden for højere uddannelse skal styrkes, herunder deltagelse i internationale uddannelsesprogrammer. " 2. COMETT's nationale udvikling • Norges noget ambivalente holdning til EU og omfanget af nye EU-programmer kan have været årsag til den meget langsomme start i 1990, hvor der kun blev indgivet 11 forslag, hvoraf 6 blev godkendt. • COMETT's positive aktioner i 1991-92 medførte en større udvidelse af engagementet med dannelsen af yderligere 5 UPUV'er næste år. 3. Netværkssamarbejde • UPUV'erne har stimuleret regionalt samarbejde mellem regionale erhvervsinteresser og det etablerede uddannelses- og efter- og videreuddannelsessystem. De har bragt en europæisk dimension ind i universiteternestraditionelleforbindelse til virksomheder og efter- og videreuddannelsesfunktioner. De har udviklet et landsdækkende informationsformidlingsnetgennem tekniske aviser og nyhedsbreve samt årlige konferencer om tekniske kompetencer. De har også bistået i udviklingen af kurser og organiseret praktikophold for studerende. De er gået fra uddannelsessamarbejde til F&TU-projekter og udviklet sektorspecifikke aktiviteter. • UPUV-aktiviteterne har varieret fra direkte uddannelsesbehovsanalyser og efterfølgende kursusudvikling til støtte til industrien i dennes egne bestræbelser: som et UPUV formulerede det: "Hjælp til selvhjælp". • En væsentlig succes for alle UPUV'er har været at få gjort aktiviteternetværnationale. De sektorspecifikke UPUV'er har fra begyndelsen været tværnationale. De regionale UPUV'er har imidlertid også haft succes. • De to sektorspecifikke UPUV'er er baseret på Norges Tekniske Højskole (NTH) i Trondhjem med meget tætte forbindelser til SINTEF. UPUV'erne har øget denne store teknologiske uddannelsesinstitutions internationale karakter og aktiviteter gennem internationale uddannelsesbehovsanalyser, kortvarige kurser samt udvekslinger af studerende og personale og udvikler større F&TU-projekter uden for COMETT. • UPUV'ernes væsentligste stærke sider har været: (1) udviklingen af det stærke europæiske netværk, (2) støtten fra den norske regering og de regionale myndigheder, (3) NTH's aktive engagement og støtte til tre af UPUV'erne, (4) den aktive støtte fra og deltagelse af norsk ingeniørforening (NIF) og sammenslutningen af norske ingeniørindustrier (TBL). • Den væsentligste svaghed har været, at de nødvendige bevillinger blev undervurderet. 4. Mobilitet • Mobilitetsaktioner er blevet brugt af partnere i større COMETT- og andre projekter som en måde at cementere og udvikle samarbejdet. • Den norske regering har gjort tildeling af arbejds- og opholdstilladelser til COMETT-studerende automatisk. Aftaler med boligkontorer for studerende gjorde situationen for studerende, der kom til Norge, betydeligt lettere. Aftaler med universiteterne gav COMETT-studerende samme rettigheder som norske studerende (rejserabatter, studenteraktiviteterosv. ) TBL anbefalede praktikophold for studerende til sine medlemmer. • Samlet har der været en forbedring i praksis for praktikophold for studerende. 5. Efter- og videreuddannelse • Der er fra starten udviklet kurser til et europæisk publikum og med en europæisk dimension. Nogle kurser har været en videreudvikling af andre EU-investeringer (f. eks. ESPRIT II). Der er indarbejdeten udstrakt brug af nye teknikker, software-programmer og simulationsværktøjer. COMETT-aktiviteterhar været både et praktisk instrument og en katalysator. • Vægten har været lagt på kvalitetsforbedring. COMETT har indført en række "kvalitetspartnere" i udviklingen af kurser og efter- og videreuddannelsesaktiviteter, som ellers ikke ville have været 113 tilgængelige i Norge. • Den store lighed mellem COMETTs målsætninger og de nationale målsætninger inden for teknologioverførsel og efter- og videreuddannelse har sikret komplementaritet. 6. Samlet effekt • COMETT har ikke haft stor indflydelse på nationalt plan, men har været ganske betydningsfuld, når det gælder regionalpolitik og -planlægning. På regionalt plan bør COMETT's rolle i udvikling og gennemførelse af strategiske regionale og amtslige planer i Norge understreges. • Hvor disse planer allerede var udarbejdet, f. eks. i Vestnorge, har COMETT været et vigtigt redskab i gennemførelsen; i andre tilfælde er COMETTs målsætninger ved at blive tilpasset som en del af præmisserne for de planer, der nu er under udarbejdelse. • Medlemskabet af COMETT har givet teknologioverførsel og uddannelse et europæisk aspekt, som ellers ville have manglet eller skulle have været opbygget, idet der skulle bruges nationale ressourcer, og præmisserne udelukkende ville blive nationale; dette ville næppe være det optimale udgangspunkt for etableringen af et internationalt samarbejdsprogram. SVERIGE Befolkning: 8,64 mio. , befolkningstæthed: 19,2, BNP pr. indb. : 16,2 kkp OPSUMMERENDE TABEL SVERIGE (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser 4 22 888. 000 807 2. 245. 940 13 83 111. 000 998. 000 Fælles uddannelsesprojekter 13 2. 311. 038 Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger I ALT 1 15 500. 000 240. 952 7. 294. 930 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • Samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder har været veletableret i Sverige siden 1960'erne. Erhvervsfolk sidder i udvalg om højere uddannelse. Siden lovgivningen i 1977 kan erhvervsfolk sidde i alle uddannelsesudvalg. Et fakultet kan indgå eksterne kontrakter og medarbejdere udstationeres i virksomheder. Siden 1975 har universiteter tilbudt erhvervsuddannelsesprogrammer. • Den svenske bestyrelse for teknisk udvikling (STU) blev etableret i slutningen af 1960'erne for at forbedre det tekniske niveau i svenske virksomheder: et særligt mål var samarbejde mellem universiteter og forbindelseskontorer på de højere virksomheder. Det oprettede hurtigt et uddannelsesinstitutioner. Forskningsledere i store virksomheder arbejder som deltidsundervisere. Små virksomheder kan "låne" videnskabsfolk i perioder på op til seks måneder, hvor forbindelsesleddetmellem universitet og virksomhed betaler halvdelen af deres løn. I Nordsverige kan små virksomheder ansætte en lønnen bliver betalt af nyuddannet lokalt universitet i seks måneder, hvor ingeniør fra et system med Der er endnu to sektorspecifikke UPUV'er med en svensk koordinator, men med en ikke-svensk kontrahent. 114 forbindelseskontoret. Dette bidrager til at forebygge, at de nyuddannede flytter til Sydsverige. • Lovgivningen fra 1992 har givet højere uddannelsesinstitutioner langt mere autonomi og har indført et evalueringssystem af universiteternes præstationer. I alle ingeniør-uddannelserer indlagt et obligatorisk praktikophold i en virksomhed. • Erhvervsfolk er medlemmer af universiteters og tekniske højskolers styrende organer. Der er oprettet adskillige videnparker i samarbejde med virksomheder. Der er mange udvekslingsprofessorater og gæstelærere fra virksomheder. Industrien finansierer mange forskningskontrakter, og der er opbygget forskningsinstitutioner baseret på samarbejde. Gennemsnitligt bliver 10% af de højere uddannelsesinstitutionersaktiviteter finansieret af erhvervslivet. 2. COMETT's nationale udvikling • COMETT er det første EU-program, som EFTA-lande har haft mulighed for at deltage i. Støtten fra fagforeninger, arbejdsgivere og regionale, lokale myndigheder har været meget stærk. Interessen blev øget på grund af Sveriges snarlige indtræden i EU. • COMETTs emner stod højt på Sveriges dagsorden: (1) internationaliseringenaf den højere uddannelse, (2) behovet for efter- og videreuddannelse i små og mellemstore virksomheder og behovet for at bruge universiteterne til efter- og videreuddannelse på højt videnskabeligt niveau, (3) små og mellemstore virksomheders behov for at få tættere kontakt med udenlandske markeder. 3. Netværkssamarbejde • • • I 1990 fik Sverige fire regionale UPUV'er, alle i den sydlige del, og to sektorspecifikke UPUV'er. Disse blev i 1992 suppleret af tre nye sektorspecifikke UPUV'er. En af de svenske UPUV'ers styrker ligger i deres stærke engagement i DELTA. Imidlertid har deres bidrag uden for virksomheder og universiteter, der direkte har været involveret i projekterne været lille. De har haft en identitetskrise. Indirekte bidrag omfatter: (1) informationsformidling, (2) øget markedsføring af teknologi og efter- og videreuddannelse,(3) europæisk platform for samarbejde og politisk pres fra de sektorspecifikke UPUV'ers side, idet disse har fungeret ret godt, (4) demonstrationseffekten af internationale aktiviteter. • De fleste UPUV'er har forsøgt at gennemføre uddannelsesbehovsanalyser. Mange organisationer er imidlertid aktive på dette felt. • De væsentligste stærke sider har været UPUV-medarbejdernes engagement, og evne til at arbejde i et tværeuropæisk perspektiv og til at støtte andre programmer. De væsentligste svagheder har været manglende engagement fra virksomheder, især små og mellemstore, og overførsel af erfaringer mellem regioner. 4. Mobilitet • Der er ikke sket nogen grundlæggende ændringer i praktikophold for studerende. Praktikophold for medarbejdere er dårligt nok blevet brugt. Der er imidlertid et øget ønske om at finde praktikpladser til studerende i større virksomheder. Nogle af disse har brugt COMETT til at teste potentielle medarbejdere til eventuel ansættelse i datterselskaber i udlandet. • Nogle små og mellemstore virksomheder har gjort erfaringer med udenlandske studerende for første gang. Dette har øget bevidstheden om kulturelle forskelle. 5. Efter- og videreuddannelse • Inden for efter- og videreuddannelse har de største COMETT-bidrag ligget i de forberedende arbejdsdiskussionerog forhandlingerom anvendelsen og formuleringen af "ordren" til universitetslærerne. • Hos de sektorspecifikke UPUV'er har de industrielle sektorers indflydelse været stærkere i udviklingen af efter- og videreuddannelse. • Et IT-netværk er blevet etableret (oprindelig til informations- og partnersøgning), og hensigten er at bruge det til efter- og videreuddannelse på stedet i virksomheder. Kvalitetskontrol er blevet et spørgsmål, man er blevet bevidst om, da kurserne skal afvikles af forskellige lærere i forskellige lande. COMETT har været i gang i for kort tid til at bedømme det. Omfanget heraf har været for lille til, at det kunne få en større virkning. Der har været meget lidt genbfrug af udviklede kurser. 115 6. Samlet effekt • Den samlede effekt har været marginal på nationalt niveau, men der har dog været en vis virkning på regionalt og lokalt plan. Programmet er lille. Der har også været økonomisk lavkonjunktur. Der er kun skabt få relationermellem universiteterog virksomheder bortset fra mellem dem, der direkte var involveret. Universiteterne har allerede stærke efter- og videreuddannelsesenheder. Etableringen af internationale relationer for svenske universiteterog virksomheder har imidlertid været noget nyt. • Der har ikke været nogen indflydelse på den nationale politik, kun regionalt plan. Der har været en vis synergieffekt mellem universiteternes efter- og videreuddannelsesprogrammerog UPUV'er. • Den samlede effekt har været lille. Streng B har været en særdeles succes, speciehfor små og mellemstore virksomheder af en vis størrelse. De udviklede netværk vil blive brugt til andre projekter. COMETT har også givet en bedre forståelse for EU. FINLAND Befolkning: 5,03 mio. , befolkningstæthed: 14,9, BNP pr. indb. : 16,1 kkp OPSUMMERENDE TABEL FINLAND (1990-94) Antal Budget UPUV'er: Regionale Sektorspecifikke Studerende Stipendiater Kurser 3 2 685. 000 634 1. 560. 365 71 78 690. 350 740. 000 Fælles uddannelsesprojekter 9 1. 845. 000 Pilotprojekter Supplerende foranstaltninger 17 247. 568 I ALT 5. 768. 283 1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter • Der findes ingen specifik lov om samarbejde mellem universiteterog virksomheder, men den eksisterende lovgivning er ganske tolerant med hensyn til sådanne aktiviteter. • Finlands akademi har et program til støtte for seniorstipendiater i industrien. Undervisningsministeriethar et tilsvarende program indenfor IT. Teknologiudviklingscentret(TEKES) finansierer programmer baseret på samarbejde mellem universitetog virksomhed og på forskeruddannelse. Der er sket en hurtig ekspansion inden for finsk uddannelse siden 1986. Højere uddannelsesinstitutioner betragtes i stigende grad som regionale udviklingscentre. • Traditionelt har praktikophold i virksomheder været en obligatorisk del af tekniske kandidatuddannelser. Efter- og videreuddannelse er et af de hurtigst voksende områder inden for højere uddannelse. Adskillige videnparker er blevet etableret i løbet af de seneste ti år. Teknologiske institutter har oprettet "afdelinger til servicering af virksomheder". Uniscience Ltd har bragt universiteter og industrisammenslutninger sammen med henblik på at udbyde tjenesteydelser på grundlag af universiteternes know-how. 85 erhvervsinstitutioner er blevet grupperet i 22 institutioner af Fachhochschule-typen med tæt samarbejde med virksomheder. • Erhvervslivet har traditionelt haft tætte forbindelser til den højere uddannelse. Store virksomheder har lanceret deres egne uddannelsesprogrammer for seniorstipendiaterog øger deres efterspørgsel efter højere uddannelse. De er i færd med at etablere langsigtede forhold og kontrakter. Antallet af PhD-studerende i virksomhederne stiger hurtigt. 116 2. COMETT's nationale udvikling • Da Finland er et EFT A-land, kom det først med i begyndelsen af COMETT II, men har fået en god start. Dette skyldtes det stærke grundlag i form af eksisterende samarbejde mellem universiteterog virksomheder og de centre for efter-og videreuddannelse, der allerede var på plads på universiteterne. Der var ligeledes en lang erfaring med internationale studenterudvekslinger, og regeringen var i gang med at tage initiativ til at internationalisere højere uddannelsesinstitutioner. COMETT-informationskontoret spillede en væsentlig katalysator-rolle. 3. Netværkssamarbejde • Finland fik fem UPUV'er i 1990: 3 regionale, et blandet og et sektorspecifikt. Universiteter var værter for alle undtagen det sektorspecifikke. I 1992 opnåede man delt ansvar for yderligere et UPUV. I 1994 blev et sektorspecifikt UPUV flyttet fra Nederlandene til Finland. • UPUV'erne har bygget bro mellem Bruxelles og deltagende, finske organisationer, navnlig virksomheder. Alle UPUV'er har gennemført kompetencebehovsanalyser,der har ført til formulering af nye projekter. De har også stimuleret og bistået internationalt samarbejde, hvilket meget ofte har medført, at et nationalt projekt blev gjort europæisk. De to sektorspecifikke UPUV'er har haft en synlig virkning på uddannelsen inden for deres respektive sektorer. • Hovedstyrken har været det tætte samarbejde mellem UPUV'erne og med Informationscentret. • De væsentligste svagheder har været den manglende fuldstændige dækning af landet, mens den økonomiske tilbagegang samtidig har begrænset udvidelsen af antal erhvervspartnere. Eftersom COMETT var det eneste program, Finland kunne deltage i, har UPUV'erne været begrænset til hovedsagelig at arbejde med COMETT. 4. Mobilitet • Der har været en lang tradition med praktikophold for studerende i udlandet. Således har COMETT sørget for en ny kanal snarere end nyskabelse. Imidlertid har COMETT, især for de teknologiske institutter, tilvejebragt en effektiv måde at øge praktikophold af høj kvalitet. Udveksling af eksperter (Bc) har, selv om det ikke er noget nyt, været anset for at være en af de nyttigste aktiviteter i COMETT. I 1994 var Finland det næststørste afsenderland i COMETT! • Den decentraliserede struktur i COMETT har tilskyndet enkeltpersoner på universiteter, der tog sig af internationale spørgsmål, til at tage initiativer og tage et større ansvar med hensyn til at arrangere praktikophold. Tidligere var det meste arbejde centraliseret. Virksomhedernes holdning har ændret sig fra en form for godgørenhed til over accept af de studerende til anerkendelse af deres reelle merværdi. 5. Efter- og videreuddannelse • COMETT har ikke på nationalt plan haft nogen større effekt på grund af det lave antal projekter. Imidlertid er kurser, som ellers kun ville have været nationale, blevet gjort europæiske. Kurserne er blevet afholdt på engelsk for at tiltrække udenlandske deltagere. Virksomhederne har anerkendt det materiale, der er blevet fremstillet, som nyttigt. • COMETT har bidraget effektivt til at øge europæisk samarbejde og til at skabe nye kontakter og nye samarbejdsformer. 6. Samlet effekt • Da der har været en stærk tradition for samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder, udveksling og praktikophold i Finland, anses COMETT ikke for at have haft nogen betydningsfuld effekt på regionalt eller nationalt plan med hensyn til forholdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv eller til formulering af politikker. De nyskabende aspekter har været på det tværnationale plan. Den etablerede samarbejdstradition mellem højere uddannelse og virksomheder gav et godt udgangspunkt for gennemførelse af programmet. • Der har været en stærk synergi med det nationale program til forøgelse af de teknologiske institutters tværnationale aktiviteter. To tredjedele af udrejsende Ba-studerende er kommet fra disse institutter. Undervisningsministeriethar givet en særlig bonus til akademiske uddannelsesinstitutioner,der øger deres tværnationale aktiviteter. Deltagelse i COMETT er nu et af kriterierne for disse bonustildelinger. 117 Både myndigheder og organisationer, der har deltaget i programmet, har opnået erfaring i at samarbejde i EU-sammenhæng. Der er opnået et solidt grundlag for vellykket deltagelse i et EF-program. 118 Bilag 3. Liste over COMETT-publikationer \«<JOTrv>r følger o« lish? over de væsentligste dokumenter og publikationer vedroreiule COMIHT, og som er udgivet mellem 1990 og 1994; nogle publikationer, der udkommer i 1995 er også medtaget. Officielle dokumenter vedrørende indkaldelser af ansøgninger • COMETT-Baggrundsdokument • Vademecum for COMETT II 9 sprog 9 sprog Dette dokument indeholder væsentlige oplysninger om COMETT-programmet og fastlægger programmets målsætninger og operationelle struktur. • Ansøgningspakke for 1990, 1991, 1992 9 sprog Ansøgningspakken, der kan fås i trykt form eller på diskette, henvender sig til dem, der ønsker at fremsætte forslag til COMETT. Pakken indeholder generelle oplysninger om COMETT-programmet og angiver, hvordan forslag skal formuleres. Pakken indeholder også ansøgningsformularer. • Application Package 1993, 1994 Siden 1993 er dette dokument trykt på 3 sprog. EN/FR/TY Generelle oplysninger om programmet og dets resultater • COMETT Bulletin EN/FR Fra februar 1988 til december 1993 udkom COMETT Bulletin tre gange om året med en række artikler vedrørende programmet og dets forbindelser til andre fællesskabsinitiativer indenfor uddannelse, teknologi og F&U. Det indeholdt også oplysninger om COMETT-projekter og programmets udvikling. Udgivelsen ophørte i december 1993, og funktionerne blev overtaget af den nye GD XXII-publikation Le Magazine. 9 sprog / denne A-5 brochure, der udkom første gang i 1990, forklares programmets struktur på en enkel og brugervenlig måde. Brochuren indeholder først en generel forklaring af COMETT's målsætninger, dernæst alle programmets strenge og endelig grundlæggende budgetmæssige oplysninger. • COMETT brochure • COMETT Pilot Projects (informationsfolder) EN Folderen henvender sig til mange forskellige målgrupper og består af enkelte informationsark om COMETT's pilotprojekter. Informationsarkene præsenteres på en enkel måde og dækker hver især projektets målsætninger, undervisningsmaterialer og tværnationale partnere. • Catalogue of the results of COMETT I outputs EN Kataloget giver nøgle informationer om resultaterne af alle COMETT I-projekter, herunder kurser, undervisningsmaterialer, undersøgelser, databaser og nyhedsbreve. Der gives også en statistisk oversigt over COMETT 1. • COMETT Project Compendium 1990, 1991, 1992, 1993/94 EN/FR Kompendiet giver grundlæggende informationer om alle COMETT-projekter, der er godkendt efter hver indkaldelse af ansøgninger. Projekterne er anført med projekttitel, et kort resumé og fuldstændig navn og adresse på kontaktpersonen. Kompendiet indeholder også en statistisk oversigt og adskillige indekser og lister, således at det er let at finde frem til projekter. • Transnational student placements: the COMETT experience. EN/FR Denne trinvise vejledning inddrager i vid udstrækning COMETT's erfaringer med at tilrettelægge tværnationale praktikophold i medlemsstater og EFTA-lande. Formålet med vejledningen er at være et praktisk arbejdsredskab for tilrettelæggere af praktikopholdfor studerende, og den indeholder tips for både tilrettelæggere og studerende, oplysninger om lande og oplysninger om praktikophold for studerende under ERASMUS- og TEMPUS-programmerne. Rapporter og undersøgelser • The development of COMETT I FR/EN Denne interne overvågningsrapport over COMETT I dækker perioden 1987 - 1989. De fem COMETT I- strenge behandles i hver sit kapitel, og rapporten indeholder landerapporter fra alle 12 medlemsstater. 119 Desuden findes generelle statistiske oplysninger for varigheden af COMETT I-programmet samt statistiske oplysninger for hver medlemsstat. FR/EN The development of COMETT I (Executive Summary) o sprog COMETT I. Kommissionens endelige rapport Denne officielle rapport vedrører COME11-programmets første fase. Den dokumenterer baggrunden for programmet, dets logiske begrundelse, struktur og gennemførelse med særligt henblik på dets effekt i de forskellige, operationelle strenge. Det er en syntese af en lang række dokumenter, rapporter, undersøgelser, studier og analyser, der er udarbejdet i løbet af den første operationelle fase. 9 sprog COMETT-programmet. Årsberetning for 1990, 1991, 1992, 1993 og 1994 Årsberetningen er en formel fortegnelse over alle COMETT-aktiviteter indenfor et givet år. De emner, der dækkes, omfatter resultater af indkaldelser af ansøgninger, programstyring, -overvågning og - evaluering, konferencer osv. Beretningen indeholder også en statistisk oversigt over COMETT-projekter, en ajourføring af pilotprojekter og en liste over publikationer. National profiles 1992, 1994 Blandet EN/FR De nationale profiler, der dækker de tolv medlemsstater og syv EFTA-lande, indeholder en redegørelse for COMETTs udvikling i hvert land med en opsplitning på aktiviteter inden for hver af programmets strenge. Regional profiles 1993, 1994 Blandet EN/FR De regionale profiler, der fokuserer på COMETT's bidrag til regionaludvikling i de 12 medlemsstater og 7 EFTA-lande, indeholder statistiske tabeller over COMETT-finansiering og en opsplitning på aktiviteter inden for hver af programmets strenge. Sektorundersøgelser (serier) COMETT-aktiviteter indenfor ti teknologiske nøglesektorer præsenteres i en række sektorundersøgelser: • Medical technology and biomedical engineering in COMETT (EN) • Advanced manufacturing technology in COMETT (EN) • Technology and innovation management in COMETT (EN) • Microelectronics in COMETT (EN/FR) • Software technology in COMETT (EN) • Materials in COMETT (EN/FR) • Environment in COMETT (EN) • Biotechnology in COMETT (EN) • Mechanical engineering in COMETT (EN) • Agrofood in COMETT (EN) COMETT Il-evalueringsrapporter • COMETT Evaluation (ECOTEC, 1991) • Transnational training for technology in Europe - the COMETT experience (COMETT II-lnterim-evalueringsrapport 1990 - 1992) • COMETT II: Evaluations (1993) • Første del - Ekspertpanelets rapport: COMETT. Tværnational uddannelse i teknologi. Fremtiden for samarbejdet mellem virksomheder og universiteter. + Anden del - Nationale evalueringer • Tredje del - GMV-rapporten: Evaluering af COMETT-programmet • The Final National Evaluations of COMETT (1995) • COMETT II. Den endelige evalueringsrapport (1995) Rapporter til den endelige evaluering af COMETT (serie: 'COMETT: resultaterne') COMETT II in figures - a statistical overview Networks and European partnerships - COMETT UETPs: reality and perspectives COMETT II: the results. The mobility actions, 1990-1994 COMETT II: the results. Joint training report. Lessons and experience La mobilité d'étudiants COMETT en entreprise, 1990 - 94 Placements de formation avancée, 1990 - 94 Echanges de personnel, 1990 - 94 Cours de formation de courte durée, 1990 - 94 EN/FR/TY EN/FR/TY EN/FR/TY EN/FR/TY alle sprog EN/FR/TY EN/FR/TY EN/FR/TY EN/FR/TY FR FR FR FR 120 COMETT II: the results. Strand Cb/Cc report Complementary measures - strategic plans and actions of COMETT UETPs, 1990-1994 EFTA countries in COMETT II - an overview COMETT II: the results. - Linking R&D and education - SMEs in COMETT projects - A sectoral view on COMETT EN EN EN EN EN EN The creation and development of successful university-industry partnerships The contribution of the COMETT programme to the innovation in continuing education and training COMETT: the results. Manual of good practice for skill needs analysis COMETT: the results. Student mobility in the COMETT programme COMETT: the results. The impact of COMETT on SMEs The regional impact of the COMETT Programme EN/FR EN/FR EN/FR Andre resultater • COMETT video om fremtidens Europa • COMETT foldere COMETT - User Guide COMETT - facts and figures University-enterprise training partnerships Industrial student placements Training for European industry COMETT and higher education Technology management COMETT and SMEs Women and technology Linking R&D with training COMETT and Micro-electronics COMETT and Biotechnology COMETT and Agriculture COMETT and the automobile industry Dias show COMETT 1992, 1993 og 1994 COMETT-plakater Database over COMETT-projekter 9 sprog EN/FR/TY EN/FR/TY 9 sprog EN 121 Bilag organisation 4. COMETT-programmets A. 4. 1 Ledelse og de involverede hovedaktører En række organisationer har arbejdetsammen om at gennemføre og styre COMETT-programmet. Som det er specificeret i Rådets afgørelse, havde Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, især Task Force Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender (nu GD XXII) hovedansvaret for gennemførelsen af COMETT. Ud over at fastlægge politiske retningslinier indebar dette, navnlig informationsformidling vedrørende programmet, dets anvendelsesmuligheder og projektresultater, vurdering og udvælgelse af projekter, udfærdigelse af kontrakter og økonomisk styring. Kommissionen blev bistået i disse processer af COMETT-Udvalget, bestående af repræsentanter fra de 12 medlemsstater og De Blandede EØF-EFTA-Udvalg, COMETT-informationscentrene i hver EU- og EFTA- medlemsstat samt COMETT-ekspertudvalget. The COMETT Technical Assistance Office (kontoret for teknisk bistand) ydede teknisk og faglig bistand. COMETT-Udvalget bestod af to repræsentanter udpeget af hver medlemsstat samt to repræsentanter fra arbejdsmarkedets parter på fællesskabsplan som observatører. Kommissionen skulle rådføre sig med udvalget om spørgsmål vedrørende gennemførelsen af COMETT-programmet. Udvalget mødtes tre til fire gange årligt og afgav forskellige udtalelser, fortrinsvis om generelle politiske spørgsmål som de generelle retningslinier for den økonomiske bistand, der skulle ydes, puljeordningen (som udvalget støttede fuldt og helt) og de supplerende foranstaltninger. For så vidt angår godkendelse af projekter, var udvalget involveret i de generelle procedurer for udvælgelse af de forskellige projekttyper og skulle komme med en udtalelse om ethvert projekt, der krævede et bidrag på over 100. 000 ECU. Henimod programmets slutning blev udvalget også i stigende grad involveret i evaluering af programmet, især i de nationale evalueringer. Siden starten af COMETT II har EFTA-landene deltageti COMETT-programmet, og der blev nedsat blandede udvalg mellem Det Europæiske Fællesskab og hvert EFTA-land med henblik på at diskutere COMETT- spørgsmål, der omfattede EFTA-landene. Disse udvalg mødtes ca. to gange om året i reglen efter et COM ETT- udvalgsmøde (som EFTA-landenes repræsentanterikke havde ret til at deltage i). På nationalt plan spillede COMETT-informationscentrene en vigtig rolle for informationsformidlingen og bevidstgørelsen. Informationscentrenes hovedopgave har været at besvare spørgsmål vedrørende COMETT, især om projekter, som organisationer i deres eget land stod i spidsen for, og fremstille informationsmateriale (brochurer, meddelelser osv. ). I løbet af programmets løbetid har de også tilrettelagt et betydeligt antal informationsdage, workshops, pressemøder og konferencer og har hjulpet potentielleinitiativtageretil projekter med at udarbejde nye ansøgninger og formidle informationer om resultaterne af COMETT-projekter. Nogle centre gik endnu videre og fungerede i en vis udstrækning som mæglere for projektpartnere ofte i samarbejde med UPUV'er fra deres land. Med hensyn til indhold og kvalitet af de udvalgte projekter er Kommissionen blevet bistået af COMETT- Ekspertudvalget. Medlemmerne blev udpeget af Kommissionen i samråd med medlemsstaterne på grundlag af deres viden om og erfaring med et bestemt område eller en særlig sektor af relevans for COMETT. Gruppen blev opfordret til at udtrykke sin mening om indgivne projekter, og udvælgelsesprocedurerne gjaldt for hver indkaldelse af ansøgninger, idet der blev lagt særlig vægt på projekter under strengene A og C. Gruppens medlemmer blev navnlig bedt om at vurdere kvaliteten og relevansen af de foreslåede projekter set i lyset af industriens behov. Ud over Ekspertudvalget har andre afdelinger under Kommissionen - især de, der har ansvaret for F&U-programmer - været involveret i udvælgelsesprocessen for således at sikre synergi på tværs af fællesskabsaktionerne. Endelig er COMETT-kontoret for teknisk bistand (TAO) en almennyttig organisation i Bruxelles, som Kommissionen har indgået kontraktlige aftaler med, og som primært havde en direkte støtteopgave med henblik på at bistå Kommissionen i dens arbejde. Kontorets aktiviteter bestod hovedsagelig i den praktiske 122 tilrettelæggelse af indkaldelser (forberedelse, oversættelse og trykning af Vademecum og Ansøgningspakke, forsendelse af ansøgningsdokumentation, informationsformidling og assistance til potentielle ansøgere, organisation af udvælgelsesproceduren, herunder nøje gennemgang og forvurdering af alle indgivne forslag, forberedelse af kontrakter, betalinger til kontrahenter og overvågning af fremskridt på grundlag af de årlige projektrapporter. Det lavede også udkast til mange af COMETT's publikationer og dokumenter. A. 4. 2 Oversigt over støtteaktiviteter COMETT-programmet har i alt væsentligt haft tre typer støtteaktiviteter: • mundtlige og skriftlige svar på forespørgsler om information fremstilling og formidling af rapporter og andre publikationer • tilrettelæggelseaf møder, workshops og konferencer. • Direkte støtte til interesserede organisationer ved at besvare mundtlige eller skriftlige anmodninger om informationer har været en væsentlig, permanent aktivitet i løbet af COMETT-programmet. Det har været en vigtig opgave for Kommissionsmedarbejderne, COMETT-kontoret for teknisk bistand og COMETT- informationscentrene. Forespørgsler kom ikke blot fra potentielle ansøgere, men også ofte fra nationale og internationale organisationer, planlæggere, sektorspecifikke sammenslutninger, regeringsorganer osv. Der er i forbindelse med COMETT-programmet fremstillet et væld af informationsprodukter som f. eks. : • officielt ansøgningsmateriale initiativtagere til projekter, især COMETT Vademecum og til Ansøgningspakker • brochurer med oplysninger om forskellige aspekter af COMETT • officielle rapporter med kendsgerninger og resultater til illustration af de fremskridt, der er sket, f. eks. årsberetninger og interimsrapporten om COMETT II • nyhedsbreve, der udgives både på Kornmissionsplan (COMETr Bulletin) og på nationaltog lokalt plan af COMETP-informationscentrene, mange UPUV'er og koordinatorer af større projekter • undersøgelser og analyser af bestemte områder, der er gennemført med hjælp fra COMETT, som f. eks. sektorundersøgelser • dokumenter med oplysninger om, hvilke COMETT-projekter der er blevet godkendt, og hvilke typer • resultater der er blevet tilgængelige som f. eks. COMETT-kompendiet retningslinier og værktøjer udviklet af eksperter og arbejdsgrupper med henblik på at bistå projektkoordinatorer og andre, der er involveret i COMETT-projekter (eksempler: brug af forskellige undervisningsmaterialer,copyright, kvalitetssikring, markedsføring osv. ). Der findes en liste i Bilag 3. En vigtig mekanisme til at få informationer, udveksle erfaringer og modtage feedback har været afholdelsen af mange forskellige møder og konferencer. Der har været fem større COMETT-konferencer i løbet af COMETT II (Amsterdam, Glasgow, Aalborg, Antwerpen og Bonn) med en deltagelse på mellem 200 og 500 personer. Hver af disse konferencer dækkede et bestemt, overordnet emne af relevans for COMETT, gav Kommissionen mulighed for at aflægge beretning om fremskridt og modtage feedback fra projektkoordinatorer samt gav deltagerne lejlighed til at lære af hinanden, diskutere områder af fælles interesse, forberede nye projekter og fremme de udviklede produkter. Bortset fra disse større konferencer er der i løbet af COMETT II afholdt og støttet en lang række møder, workshops og mindre konferencer. En del af disse blev finansieret inden for rammerne af initiativet positive aktioner(jvf. ovennævnte afsnit 1. 3. 5), f. eks. konferencerom praktikophold for studerende og sektorspecifikke workshops. COMETT har også deltaget i arrangementer, der blev afholdt af tilknyttede europæiske uddannelses- eller F&U-programmer. To uformelle diskussionsmøder med kommissionsmedarbejdere, COMETT-udvalgsmedlemmer og Ekspertudvalget blev holdt i programmets første år med henblik på diskussioner af spørgsmål om generel politik og strategi. A. 4. 3 Overvågning af programmet Overvågningen af COMETT-programmet og de projekter, der modtog støtte, blev foretaget af medarbejdere i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og COMETT-kontoret og supplerer de eksterne evalueringer, 123 der er blevet udført. Hovedformålet hermed er at sikre, at kun projekter af høj kvalitet finansieres, at kontraktlige aftaler overholdes med henblik på at opfylde programmets målsætninger, og at data og informationer samles, så de kan sendes tilbage til programledelsen. Med henblik herpå er der udviklet en række procedurer og aktiviteter. For at sikre gennemskuelighed blev der i begyndelsen af COMETT II udarbejdet et Vademecum, som blev formidlet bredt ud. Dette Vademecum indeholdt ikke blot en beskrivelse af målsætningerne og organisationen af programmet, men også mange detaljeredeoplysninger om projektudvælgelseskriterierneFor hver indkaldelseblev der i en særlig supplerende ansøgningspakke angivet over for initiativtagerne, hvad der blev forventet, og hvad de kunne forvente. Gennem disse informationsbestræbelservar vejen banet for objektiv overvågning på senere stadier. Udvælgelsesprocedurerne var et andet afgørende aspekt. Følgende - forenklede - mønster blev vedtaget: 1. Indledende sortering og vurdering af de af Kommissionen modtagne ansøgninger med hjælp fra kontoret for teknisk bistand. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de kriterier, der var opført i Vademecummet og Ansøgningspakkerne. 2. Vurdering af projekterne af COMETT-Ekspertudvalget med hensyn til indhold, fremgangsmåde og merværdi; indhentning af synspunkter fra andre kontorer under Kommissionen, som projekterne kunne være relevante for. 3. Fremsendelse af et udkast til en liste over projekter, der kunne accepteres, til diskussion med COMETT- udvalgetog De Blandede EØF/EFTA-Udvalg. 4. Endelig beslutning om godkendelse af projekter træffes af Kommissionen under hensyntagen til de synspunkter, der formuleres af udvalgene. Når projekter var godkendt, blev der udfærdiget en kontrakt med støttebetingelserne. I mange tilfælde blev der udstedt "tekniske henstillinger" til forbedring af projektet. Kontrakten indeholdt også forpligtelser til rapportering. Der skulle udarbejdes rapporter ved udgangen af hvert kontrakt-år og for større projekters vedkommende undertiden også midtvejsevalueringer. Alle rapporter blev analyseret med hensyn til indhold og anvendelse af støtten; de indsamlede oplysninger er blevet brugt i årsberetningerne som bidrag til de eksterne rapporter og til en lang række undersøgelser og rapporter, der er fremstilletom COMETT (jvf. Bilag 3). For pilotprojekterne, der modtog støtte under streng Cc, blev der udviklet meget specifikke procedurer. For hvert pilotprojekt blev der udnævnt en ekstern projektrådgiver, europæiske eksperter med kendskab til COMETT. Projektrådgiveren var forpligtet til at besøge projektet regelmæssigt og rapportere til COMETTs projektansvarlige medarbejder efter hvert besøg i pilotprojektet. Der blev udviklet et trepartsforhold mellem projektkoordinatoren,COMETT'sprojektansvarligemedarbejderog projektrådgiveren. Når kontrakterne skulle fornys - efter årsberetningen - gav Kommissionen projektrådgiverne mulighed for at formulere en række henstillinger. Alt i alt var denne proces ressourcekrævende, men viste sig at være gunstig, idet den sikrede en god udvikling i pilotprojekterne. I en række tilfælde har der været formelle projekttilsyn, hvis der har været mistanke om vanskeligheder med projektets fremskridt. Dette har været tilfældet i en række UPUV'er og adskillige pilotprojekter. Til gennemførelsen af disse tilsyn har Kommissionen gjort brug af COMETT-eksperternes og projektrådgivernes erfaringer. Det skal imidlertid sluttelig erkendes, at det meget store antal af projekter, der fik støtte fra COMETT, inspirations- og overvågningsprogram for alle projekter. Dette har kun været muligt for pilotprojekterne og i en vis udstrækning UPUV'erne. ikke gjorde det muligt regelmæssigt at gennemføre et omfattende 124 Bilag 2 COMETT II De endelige nationale evalueringer af COMETT Syntese af medlemsstaternes rapporter 125 INDHOLD INDLEDNING RESUME COMETT II-PROGRAMMET 129 110 134 AFSNIT A: OPFYLDELSE AF MÅLSÆTNINGERNE I RÅDETS AFGØRELSE 135 1. Forøgelse af økonomisk og social udvikling og samhørighed 1. 1 Forøgelse af uddannelsers bidrag 1. 2 Regional strukturering og udvikling 1. 3 Forøgelse af den økonomiske og sociale samhørighed 2. Optimal udnyttelse af uddannelsen 3. Små og mellemstore virksomheder og innovation 4. Lige muligheder 5. Den europæiske dimension og merværdien 5. 1 Europæisk merværdi 5. 2 Europæisk netværkssamarbejde 5. 3 Påvirkningen med hensyn til europæisk integration AFSNIT B: DEN TVÆRGÅENDE SAMMENFATNING 1. Generelt resume 1. 1 Fremme af debatten 1. 2 Fremme af forholdet mellem VU'er og virksomhederne 1. 3 Indflydelse på udformningen af politikker 1. 4 Forbindelser til/synergi med nationale/regionale programmer 1. 5 COMETT's samlede virkninger 2. UPUV-Netværk 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk 2. 2 Formidling af virksomhedernes behov 2. 3 Fremme af en tværnational indstilling blandt partnerne 2. 4 Bidraget fra sektorspecifikke UPUV-netværk 2. 5 De væsentligste styrker og svagheder ved UPUV'erne i deltagerlandene 3. Mobilitets- og udvekslingsaktioner 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem VU'er og virksomheder 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger 135 135 135 136 137 138 139 139 139 140 140 141 141 141 141 142 143 144 145 145 146 147 147 148 149 149 150 127 4. Udvikling af uddannelseskurser 4. 1 Oprettelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser 4. 2 Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse 4. 3 Supplering/styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger 151 151 151 152 153 128 INDLEDNING Ï forbindelse med udarbejdelsen af den endelige evalueringsrapport for COMETT II- programmet (1990-1994), som kræves i artikel 6 i Rådets afgørelse 89/27/EØF af 16. december 1988 , undersøger EF-Kommissionen de måder, hvorpå deltagerlandene støtter samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet og bidrager til gennemførelsen af programmet. Ti! dette formål blev deltagerlandene anmodet om at foretage en endelig national evaluering al" COMETT II. De modtog en række spørgsmål, som de skulle besvare i de nationale evalueringsrapporter. Nærværende rapport er en analyse af de nationale evalueringsrapporter2. Af afsnit A fremgår det, i hvilket omfang COMETT II har opfyldt målsætningerne i Rådets afgørelse. Afsnit B indeholder en tværgående analyse af svarene fra deltagerlandene til hvert emne i rækken af spørgsmål. Bilag 1 indeholder en synoptisk tabel for hvert deltagerland med et kort referat af dets svar på de spørgsmål, der blev stillet af Kommissionen3. De synoptiske tabeller blev rundsendt til de nationale delegationer, og kommentarer og yderligere materiale blev modtaget. Den endelige rapport blev forelagt Kommissionen i februar 1995. Der er dog en væsentlig metodemæssig forskel blandt de nationale evalueringer. I kun et, måske to, tilfælde4 fremgår det klart, hvis synspunkter der præsenteres (hvorvidt det drejer sig om en virksomhed, en studerende, en videregående uddannelsesinstitution (VU)5, et UPUV eller en regering). Disse to evalueringer afslører store forskelle i deltagernes opfattelse af COMETT IPs succes. Bortset fra disse to tilfælde præsenteres evalueringerne i vid udstrækning som en samling af allerede sammenfattede synspunkter vedrørende programmet. Dette væsentlige problem præger også grundlaget for nærværende rapport. Ligeledes er analysen og oplysningerne i denne rapport baseret på og udtrykkeligt begrænset til det, som blev fremlagt i de endelige nationale evalueringer. EFTnr. L 13/28 af 17. 1. 1989 2 Fire af de endelige nationale evalueringer forelå ikke den 31. december 1994. 1 disse tilfælde blev landenes nationale evalueringer fra 1993 anvendt som erstatning for den indledende analyse i afsnit A og B. Nationale evalueringer modtaget senere blev indført i de synoptiske tabeller, og vigtige punkter blev integreret i afsnit A ogB. 3 Disse synoptiske tabeller blev sendt til verifikation og korrektion hos de nationale myndigheder. 1 denne forbindelse blev enkelte dele af de synoptiske tabeller, hvori der manglede oplysninger, i visse tilfælde gjort helt færdige af den pågældende myndighed. Også disse oplysninger blev integreret i afsnit A og B, hvor det var hensigtsmæssigt. 4 Det drejer sig om Det Forenede Kongerige. De forskellige deltageres synspunkter fremgår også af evalueringen fra Belgien (den fransktalende del), dog i mindre udtalt grad. Disse er desuden de eneste to kvantitative evalueringer. 5 For at sikre ensartethed anvendes betegnelsen videregående uddannelsesinstitution (VU) om universiteter, polytekniske læreanstalter, "grandes écoles" og andre formidlere af undervisning på 3. niveau. 129 RESUME Denne rapport er et integreret resumé af de 18 endelige nationale evalueringsrapporter indsendt af de lande, som har deltaget i EF-Kommissionens Task Force for Menneskelige videregående om Ressourcers COMETT li-program uddannelsesinstitutioner på erhvervslivet og teknologiområdet. Denne rapport består af tre afsnit. I afsnit 1 undersøges det, om programmet har opfyldt målsætningerne i Rådets afgørelse, som etablerede COMETT II, ved hjælp af de endelige nationale evalueringer. Afsnit 2 indeholder en sammenfatning af evalueringerne. Afsnit 3, bilaget, indeholder en opsummering af hovedpunkterne i hver enkelt national evaluering. samarbejde mellem uddannelse vedrørende (VU'er) Opfyldelse af målsætningerne i Rådets afgørelse COMETT II har forøget udbuddet af uddannelser i højteknologi gennem indarbejdelse og anvendelse af programmet med henblik på 1) fremme, udvikling og accept af erfaringsmæssig indlæring og praksis forbundet med praktikophold i erhvervslivet for studerende ved videregående uddannelsesinstitutioner, 2) forbedring af kursernes kvalitet og udvidelse af deres regionale samarbejdsgrænseflader mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet og skabelsen af en grænseflade på europæisk plan, 4) fremme af økonomisk og social samhørighed i Europa. tilgængelighed, 3) udvikling af lokale og COMETT II har støttet fælles udvikling og optimal udnyttelse af undervisningen gennem 1) integrering af erhvervslivet i fælles udvikling af kurser, 2) forbedret udnyttelse af teknisk uddannelse som en integreret del af teknologioverførselsprocessen og 3) forbedring af uddannelsernes kvalitet og tilgængelighed. Gennem praktikopholdsordninger for studerende har COMETT II ydet et vigtigt og direkte bidrag til små og mellemstore virksomheders tekniske og økonomiske udvikling såvel som deres integration i det bredere europæiske marked. Kortvarige kurser nævnes også, men ikke nær så konsekvent. Der var ingen kommentarer vedrørende COMETT IFs rolle med hensyn til fremme af lige muligheder. COMETT II har tilført betydelig europæisk merværdi gennem udvikling og internationalisering af aktiviteter med hensyn til praktikophold. Desuden har programmet forbedret, og i de fleste tilfælde skabt, internationale netværk, som arbejder helhjertet på at forbedre samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Ligeledes har det haft en stærk integrationsmæssig og samhørighedsmæssig effekt i de videregående uddannelser og den højere tekniske uddannelse i Europa. På det generelle plan COMETT IPs vigtigste bidrag til debatten vedrørende de videregående uddannelser og erhvervslivet har bestået i at henlede opmærksomheden på fordelene ved samarbejde på tværs af grænserne på området. Programmet har også bidraget til at fremme debatten om uddannelse i teknologi på højt niveau og kvalifikation i erhvervslivet generelt. Inden for 130 de to sidstnævnte områder var COMETT's bidrag dog perifert i de lande, hvor debatten allerede var veludviklet. COMETT IPs største succes i praksis har været den europæiske merværdi, som programmet har frembragt gennem formalisering og fremskyndelse af aktiviteter vedrørende studerendes praktikophold på tværs af grænserne og, i mindre omfang, udvikling og formidling af tekniske uddannelser på de videregående uddannelsesinstitutioner. COMETT II har bidraget til europæisk samhørighed gennem sin direkte og katalytiske indflydelse på samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, studerendes praktikophold og udvikling af de tekniske erhvervsuddannelser i de mindre gunstigt stillede egne af Unionen og andre deltagerlande. COMETT II har kun haft begrænset eller slet ingen indflydelse på den nationale politik, bortset måske fra Grækenland og Portugal. Selv om flere lande angav, at den politiske debat var blevet "europæiseret". På regionalt plan har programmets indflydelse været afhængig af de bånd, der er blevet knyttet med andre regionale organer af og på vegne af det enkelte UPUV. Der har været en god synergi med nationale og regionale aktiviteter. COMETT II er tilstrækkeligt fleksibelt og følsomt over for spørgsmål vedrørende subsidiaritet til at kunne tilpasses lokale behov. Der er dog en vis bekymring for, at programmet kun vil påvirke de deltagere, som er direkte involveret. COMETT IPs primære indvirkning har bestået af bidrag til 1) europæisering af videregående uddannelsesinstitutioner, undervisningsplaner og aktiviteter, studenterkultur og virksomhedskultur, handel og teknologi, 2) regularisering og systematisering af internationale praktikophold for studerende, 3) forbedring af kvaliteten af de udbudte tekniske uddannelser på højt niveau, 4) forbedring af institutionelle kultur- og kontaktfladestrukturer på regionalt, sektorspecifikt, nationalt og europæisk plan. Flere faktorer har begrænset COMETT IPs virkning 1) programmet har haft et relativt lille budget, 2) i regioner, hvor forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet er veludviklet, er programmets virkning i visse tilfælde begrænset til europæisering af aktiviteter, 3) i visse lande har myndighederne selv kun i ringe omfang bestræbt sig på at udnytte programmet. UPUV'erne De væsentligste bidrag fra de regionale UPUV'er har været 1) udvikling af et lokalt/regionalt netværk af VU'er, teknologi- og uddannelsesrelaterede institutioner og virksomheder og 2) integration af dette lokale/regionale netværk, sammen med netværk i andre regioner, i det første effektive, trans-europæiske netværk for oplysning, studerendes og medarbejderes mobilitet samt udvikling og formidling af uddannelse inden for højteknologi. UPUV'ernes regionale virkning har dog været variabel. Der er tegn på, at den tilførte merværdi har været størst i mindre gunstigt stillede egne. Der er desuden tegn på, at UPUV'ernes effektivitet har været afhængig deres institutionelle beliggenhed: størst inden for teknologioverførselsområdet og mindst inden for uddannelse og studerendes mobilitet. 131 Deres fleksibilitet har været vigtig for deres popularitet og efterfølgende udvikling. Mange regionale UPUV'er har haft store problemer med at udføre effektive analyser af uddannelsesbehov (TNA). Enkelte sætter spørgsmålstegn ved deres direkte rolle på virksomhedsplan inden for dette område. Alle anerkender UPUV'ernes betydning med hensyn til fremme af en tværnational tankegang på VU'er (mht. uddannelsesmetodik, undervisningssystemer osv. ) og i virksomheder (en europæisk dimension mht. teknologi/FoU/uddannelse/markeder osv. ) Sektorspecifikke UPUV'er har mere direkte end regionale UPUV'er bidraget til udviklingen af teknologioverførsel og uddannelse i teknologi i et mere veldefineret og homogent netværk. Der er dog ingen vurdering af, hvorvidt regionale eller sektorspecifikke UPUV'er er "de bedste" med hensyn til de overordnede COMETT li-aktiviteter. UPUV'ernes største styrke har været deres velstrukturerede europæiske og lokale/regionale netværk af partnere. De største svagheder har været deres dårlige finansieringsstrukturer og problemer med at involvere erhvervslivet i deres aktiviteter. Aktiviteter til fremme af mobiliteten Aktiviteterne til fremme af de studerendes mobilitet har været den største succes ved COMETT II. De har bibragt virksomhederne en europæisk dimension og mulighed for tekniske og kommercielle kontakter, idet de ofte har givet små og mellemstore virksomheder deres første kontakt med europæiske programmer. De studerende har fået indsigt i sprog, kulturer og teknik, og deres erhvervsmæssige fremtidsudsigter er blevet bedre. Hvad angår VU'er har disse fået nye undervisningsmæssige indfaldsvinkler og bedre mulighed for at etablere faglige kontakter. Alt i alt har de bidraget til et mere fleksibelt og bedre integreret og veluddannet europæisk, teknisk arbejdsmarked. Politik og praksis med hensyn til praktikophold har ændret sig, navnlig i virksomhederne, hvor man har set forøget regularisering med hensyn til accept af studerende og systematisering hvad angår praktikperioder. VU'erne synes at have bevæget sig i et noget langsommere tempo. Udvikling af uddannelseskurser Samarbejdet mellem VU'er og virksomheder har resulteret i 1) forøget deltagelse blandt virksomheder internationalisering af udviklingsprocessen, hvilket har åbnet for nye ekspertisekilder, 3) udvikling af fleksible netværk, som udvikler og formidler sådanne kurser. i planlægning og udvikling af kurser, 2) Kvalitetsforbedring nævnes som den største forbedring. Denne forbedring skyldes primært adgang til et større marked hvad angår teknisk ekspertise, sammenligning af det aktuelle niveau i forskellige regioner og en overgang fra udbudsbaseret til efterspørgselsbaseret kursusudvikling. Selv om udbuddet af kurser er forøget og deres tilgængelighed i perifere områder er forbedret, har COMETT li-kursernes kvantitative virkning været lille. Der spores desuden bekymring over den tid, det tager at udvikle kurserne. 132 Uddannelsesinitiativerne under COMETT II supplerer den nationale indsats vedrørende 1) internationalisering af VU'er, virksomheder og andre institutioner, 2) udvikling af kontaktflader mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, 3) generel forbedring af tdcniske uddannelser, især hvad angår små og mellemstore virksomheder. 133 COMETT II-PROGRAMMET Handlingsprogrammet COMETT er Den Europæiske Unions program vedrørende samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner (VU'er) og erhvervslivet med hensyn til uddannelse på teknologiområdet. COMETT II blev iværksat ved Rådets afgørelse 89/27/EØF af 16. december 1988 og var operationelt i fem år, fra 1990 til 1994. Det første COMETT-program, COMETT I, løb i fire år, fra 1986 til 1989. COMETT II har været åben for deltagelse af EFTA-lande siden 1990. Formålene med COMETT II er, som fastsat i programmets vademecum; "At øge udbuddet af uddannelser i teknologi, navnlig højteknologi, på de berørte niveauer, og derved forbedre disse uddannelsers bidrag til Fællesskabets økonomiske og sociale udvikling. At fremme den fælles udvikling af uddannelsesprogrammer og udvekslingen af erfaringer samt den optimale udnyttelse af uddannelsesressourcerne på fællesskabsplan, især ved at skabe sektorspecifikke og regionale net af projekter for uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, på tværs af grænserne. At tilgodese de små og mellemstore virksomheders særlige behov for kvalificeret arbejdskraft At fremme lige muligheder for mænd og kvinder indenfor grunduddannelse og efter- og videreuddannelse, navnlig højteknologi. At føje en europæisk dimension til samarbejdet mellem universiteter og virksomheder inden for grunduddannelsen og efter- og videreuddannelsen i teknologi, samt til anvendelsen og overførslen af denne teknologi. " I praksis består COMETT II kort fortalt af fire strenge: • Streng A: Uddannelsespartnerskaber mellem universiteterog virksomheder (UPUV), som er netværksorganisationer, der er etableret gennem COMETT for at fremme samarbejde mellem VU'er og virksomheder på tværs af grænserne. Disse kan enten være sektorspecifikke eller regionale. • Streng B: Udvekslinger på tværs af grænserne, hvor der ydes stipendier til 1) Studerende, som tilbringer en uddannelsesperiode på mellem tre og tolv måneder i en virksomhed i et andet deltagerland. 2) Personer, der har afsluttet deres grunduddannelse, og som enten er immatrikuleret ved en VU, eller som efter eksamen og i overgangsperioden, indtil de første gang får arbejde, tilbringer en uddannelsesperiode på mellem seks måneder og to år i en virksomhed i et andet deltagerland i tilknytning til et industriudviklingsprojekt 3) Personale, som udstationeres fra VU'er og virksomheder til virksomheder og universiteter i et andet deltagerland med henblik på forbedring af uddannelsesaktiviteter • Streng C: Fælles projekter for efter- og videreuddannelse, navnlig inden for højteknologi og multimedie-fjernundervisning, 1) Støtte til kortvarige, intensive kurser i teknologi, navnlig højteknologi, der har en europæisk dimension, med henblik på hurtig formidling - gennem og på VU'er og i og gennem virksomhederne - af resultaterne af forskning og udvikling inden for ny teknologi og dens anvendelse, samt med henblik på navnlig i de små og mellemstore virksomheder at fremme overførsel af teknologisk innovation inden for de sektorer, hvor denne innovation ikke har været anvendt tidligere. 2) Støtte til planlægning, udvikling og afprøvning af fælles uddannelsesprojekter på europæisk plan. 134 3) Støtte til fjernundervisning, som gør brug af ny uddannelsesteknologi, og/eller som resulterer i uddannelsesprodukter, der kan overføres. • Streng D: Supplerende igangsætnings- og ledsageforanstaltninger. AFSNIT A: OPFYLDELSE-AF MÅLSÆTNINGERNE 1 RÅDETS AFGØRELSE I dette afsnit belyses det på baggrund af oplysningerne fra de endelige nationale evalueringer i hvilket omfang COMETT ïî har opfyldt målsætningerne i Rådets afgørelse (89/27/EØF), som etablerede programmet. Kort beskrevet er formålene, som fastsat i afgørelsens artikel 3 og nærmere beskrevet i bilaget ti! den, som følger: 1. At øge højteknologi-relaterede uddannelsers bidrag til Fællesskabets økonomiske og sociale udvikling, herunder samhørighed. 2. At fremme fælles udvikling og optimal udnyttelse af uddannelse og navnlig uddannelse baseret på forskning inden for Fællesskabet. 3. At tilgodese de små og mellemstore virksomheders særlige behov for kvalificeret arbejdskraft, herunder overførsel af teknologi og kvalifikationer. 4. At fremme lige muligheder for mænd og kvinder. 5. At føje en europæisk dimension til samarbejdet mellem de videregående uddannelser og virksomheder inden for uddannelse og europæisk merværdi. 1. Forøgelse af økonomisk og social udvikling og samhørighed 1. 1 Forøgelse af uddannelsers bidrag I de endelige nationale evalueringer af COMETT Il-programmet hersker der ingen tvivl om, at COMETT har været en succes hvad angår forøgelse af de teknologiske uddannelsers økonomiske bidrag. Dette er primært opnået gennem udviklingen af praksis med hensyn til erfaringsmæssig indlæring i forbindelse med studerendes praktikophold. Denne praksis har betydet et væsentligt bidrag, både direkte til virksomhederne og gennem øget forståelse mellem videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervslivet. Der har desuden været en kvalitetsforbedring af de kurser, som de traditionelle tekniske uddannelser har bidraget med - primært pga, "tværnationalisering" og virksomhedernes deltagelse - og de er blevet mere tilgængelige. COMETT IPs begrænsede budget, sammenlignet med landenes private og offentlige sektorers udgifter til efter- og videreuddannelse, har dog betydet, at COMETT's direkte og katalytiske virkning ikke har været så stor, som landene kunne ønske. Og i visse lande, hvor forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet samt praksis vedrørende efter- og videreuddannelse var mere veludviklede, synes COMETT's virkning at have været mere begrænset. Omvendt har COMETT haft en meget positiv indvirkning på samhørigheden i Europa, idet programmet har fremmet udviklingen af forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet i de mindre gunstigt stillede regioner. 1. 2 Regional strukturering og udvikling De nationale evalueringer peger på, at COMETT Il-programmet har haft en strukturerende virkning, som har medført øget potentiale for økonomisk udvikling på to planer; det lokale - regionale plan og det europæiske plan. På disse to planer har programmet forbedret kontaktfladerne og forholdene mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, bragt nye partnere sammen samt skabt forbindelse til og synergi med andre nationale og 135 europæiske programmer. På lokalt - regionalt plan har COMETT skabt hvad et af landene kaldte "rammerne og et k^itimt forum for offentlig debat". Primært gennem de regionale UPUV'ers aktiviteter er arbejdsmarkedets parter blevet bragt sammen på lokalt, og i visse tilfælde nationalt, plan for at diskutere og udvikle aktiviteter mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, navnlig vedrørende teknisk efter- og videreuddannelse på højt niveau. Dette har resulteret i øget samarbejde og koordination af disse parters aktiviteter, primært på regionalt plan. Disse aktiviteter omfatter samarbejde og forbindelse med og mellem regionalt baserede virksomheder og videregående uddannelsesinstitutioner, som gennemfører analyser af formidler uddannelsesbehov, udvikler undervisningsmaterialer, organiserer og/eller undervisning, praktikophold osv. I nogle regioner har COMETT/UPUV-aktiviteter desuden ydet et nyttigt til tider væsentligt bidrag til udviklingen af politikker med hensyn til teknisk efter- og videreuddannelse og forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. De har desuden lejlighedsvis gennemført bredere baserede, regionale udviklingsaktiviteter, som ikke var så tæt knyttet til COMETT. De vigtigste og mest almindelige af disse aktiviteter omhandler et bredere spektrum af faciliteter med hensyn til teknologioverførsel, kædet sammen med program- og kontraktforskning samt patent- og licensaktiviteter inden for EF. Som det fremgår nedenfor, er der tegn på, at UPUV'er, som (enten i kraft af deres oprindelige beliggenhed eller selvudvikling) opnår sådanne integrerede aktiviteter, er "mest vellykkede" og fremstår som det eksempel, som intuitivt efterstræbes i de fleste nationale evalueringer. Omfanget af denne strukturerende virkning er dog ikke det samme overalt. Det vigtigste parameter ved denne afvigelse synes at have været det allerede eksisterende niveau med hensyn til debat og infrastruktur mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Hvor dette niveau var højt, var omfanget af den strukturerende indsats på lokalt/regionalt plan mindre. Det næstvigtigste parameter hvad angår effektiviteten var UPUV'ernes institutionelle placering. I flere evalueringer blev placeringen kædet sammen med forhold såsom evnen til at opnå yderligere økonomisk støtte, troværdighed og effektivitet hos erhvervslivet og indflydelse på regional planlægning. Faktisk kan en del af UPUV- systemets skrøbelighed, bl. a. hvad angår økonomi, kædes sammen med svagheden med hensyn til placering. 1. 3 Forøgelse af den økonomiske og sociale samhørighed tre COMETT II har bidraget til økonomisk og social samhørighed på følgende hovedområder. 1. Den strukturerende virkning på regionalt plan beskrevet ovenfor var mest udtalt i de mindre gunstigt stillede egne af Unionen. Igen har UPUV'ernes aktiviteter været afgørende for, at denne proces blev en succes. I de områder, hvor forholdet mellem universiteterne og erhvervslivet var mindst udviklet, bidrog COMETT II mest til udviklingen, idet det hævede den institutionelle infrastruktur imod den almindelige europæiske opfattelse hvad angår den bedste praksis på området. 2. COMETT II har desuden haft en stærk, integrerende virkning, idet programmet har ført alle regioner ind i et tættere samarbejde med hinanden og givet mindre gunstigt stillede regioner konkrete projekter og samarbejdsformer med EU's økonomiske kerneregioner. En ledsagende omstændighed ved denne integration har været en øget udbredelse af teknisk viden og færdigheder samt bedste praksis med hensyn til udvikling og formidling af 136 undervisning. 3. Social samhørighed i form af en bredere forståelse af og respekt for de forskellige deltagerlandes kulturer blev angivet i de fleste af evalueringerne. 2. Optimal udnyttelse af uddannelsen 2. 1 Sammenkædning af forskning, uddannelse og teknologioverførsel Hovedårsagen til EFTA- og EU-medlemsstaternes interesse i udviklingen af et samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet er teknologioverførsel: overførsel af viden og teknologi udviklet i de videregående uddannelsesinstitutioner til et område, hvor det kan kommercialiseres effektivt og bidrage til økonomisk udvikling. En anden årsag, som måske ikke anføres i så vidt omfang, er ønsket om at omdirigere aktiviteterne i de videregående uddannelsesinstitutioner for at gøre dem mere lydhøre over for bredere erhvervsmæssige og kommercielle behov. Hvad angår regulær teknologioverførsel kan markedsføringsmekanismer betragtes som et kontinuum, der strækker sig fra etablering af campus-baserede virksomheder eller joint enkle venture-selskaber, oplysningsaktiviteter. De videregående uddannelsesinstitutioners evne til at tilbyde virksomhederne et kontinuum af teknologioverførselsmekanismer, kombineret med muligheden for at bevæge sig op gennem dette kontinuum i trin, betragtes af mange som værende vigtig, om ikke afgørende, for at sikre effektiv teknologioverførsel. konsulentvirksomhed kontraktforskning, eller til Indtil COMETT blev etableret var teknisk uddannelse på højt niveau et særlig svagt led i dette teknologioverførselskontinuum. Som det nævnes i mange af de nationale evalueringer, har COMETT skabt opmærksomhed om uddannelseselementet i samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet og gjort det mere synligt og acceptabelt i de videregående uddannelsesinstitutioners samspil med erhvervslivet. Her har COMETT bestemt bidraget til den "optimale udnyttelse af uddannelsen" og til mere effektiv teknologioverførsel. I denne sammenhæng kan UPUV'ernes institutionelle beliggenhed være vigtig. Der er tegn på, at UPUV'er, som havde base i en organisation, som beskæftiger sig med teknologioverførsel, var mere effektive end dem, der havde base i en organisation, der udelukkende beskæftiger sig med undervisning/uddannelse, eller som beskæftigede sig med aktiviteter vedrørende studerendes praktikforhold. COMETT II har desuden bidraget til "optimal udnyttelse af uddannelsen" ved at udvide institutionernes, navnlig de videregående uddannelsesinstitutioners, horisont gennem studerendes praktikophold. COMETT-aktiviteterne har gjort praktikophold mere respektable på traditionelle universiteter, ofte gennem pres nedefra fra undervisere og studerende, som har ønsket at benytte sig af sådanne praktikordninger. I denne forbindelse ses en stigende anerkendelse traditionelle universiteter) af arbejdspladsen som et berettiget undervisningssted for teknisk uddannelse og erfaringsmæssig indlæring og som et værdifuldt, endog nødvendigt, supplement til akademiske studier. Sådanne praktikaktiviteter sikrer sammen med holdningsændringen på de videregående uddannelsesinstitutioner og i erhvervslivet et mere fast fundament for fremtidig teknologioverførsel; i begge retninger ! (på 137 2. 2 Forbedring af kvaliteten Hvad angår COMETT IPs streng vedrørende uddannelseskurser peger evalueringerne igen og igen på forbedringen af projekternes kvalitet takket være tværnationalt samarbejde og inddragelse af erhvervslivet under udviklingen af dem. (Forøgelsen af mængden af tilgængelige kurser nævnes sjældent og betragtes som marginal sammenlignet med mængden af teknisk efter- og videreuddannelse, som tilbydes. Dog kommenteres det forøgede udbud af specialkurser og deres øgede tilgængelighed i randområderne. ) Evalueringerne viser klart, hvilken merværdi der kan opnås med hensyn til kvalitet ved at arbejde på europæisk plan. Muligheden for at få adgang til ekspertise på højt plan i alle deltagerlande, sammenligne fremgangsmåder, se forskellige formidlingsmetoder i funktion, undersøge forskellige institutionelle rammer osv. ses som et kolossalt fremskridt i deltagernes kvalitetsbevidsthed. Naturligvis er der en vis af den af organisationsmæssige kvalitetsforbedringen. Indsatsen på europæisk plan siges endog at gøre det lettere at udvikle og deltage i kurser, idet der stilles et større konsolideret europæisk marked til rådighed, som er tilgængeligt gennem UPUV-netværket. kompleksitet, men forøgelse opvejet rigeligt synes dette fra brugerne integrering af krav og ønsker Hvad angår erhvervslivet angiver evalueringerne yderligere forbedringer af kurserne gennem i til efterspørgselsfølsom kursusudviklingsprocessen. Overgangen fra udbudsdomineret uddannelse har været et af de karakteristiske træk ved kurser udviklet under COMETT II. Dog peger de kvantitative evalueringer på de forbedringer, som stadig er nødvendige i de videregående uddannelsesinstitutioner, som samarbejder med erhvervslivet på dette område. Ofte nævnes behovet for, at de videregående uddannelsesinstitutioner udvikler en kontaktflade til udarbejdelse og formidling af oplysninger om markeder, muligvis gennem samarbejde med professionelle uddannelsesorganisationer, konsulenter og organisationer, som beskæftiger sig med teknologioverførsel. i erhvervslivet tidligt En væsentlig kritik af denne aktivitet går på den tid, det tager at udvikle kurser. Det berettes, at virksomheder kun anvender COMETT II til ikke-akut uddannelse over en længere tidshorisont. Ligeledes bliver der stillet spørgsmålstegn ved UPUV'ers evne til at foretage analyser af behovet for uddannelse. Den kvantitative undersøgelse, som berørte dette spørgsmål, viste, at virksomhederne så UPUV'erne som en kontaktflade, hvorigennem deres behov kunne kommunikeres til udbyderne, snarere end dem, som faktisk gennemførte behovsanalyser. 3. Små og mellemstore virksomheder og innovation COMETT-aktiviteterne vedrørende studerendes praktikophold har været programmets væsentligste direkte bidrag til opfyldelse af behovene i små og mellemstore virksomheder tidshorisont og i erhvervslivet generelt. Praktikopholdenes ringe omfang og korte (sammenlignet med pilotprojekter og fælles uddannelsesprojekter) har passet fint til de små og mellemstore virksomheders aktiviteter. For nogle af dem har de endog været den første kontakt med europæiske programmer og, i visse tilfælde, med Europa i en bredere sammenhæng. Udveksling af medarbejdere har været til særlig nytte for små og mellemstore virksomheder, når de har fundet sted. Antallet har dog været begrænset. Mange 138 deltagerlande påpeger behovet for at tage disse ordningers beskaffenhed op til fornyet overvejelse, hvis de skal udgøre en væsentlig aktivitet med hensyn til udviklingen af små og mellemstore virksomheder. Ud fra evalueringerne er det vanskeligt at bedømme uddannelseskursernes virkning på de små og mellemstore virksomheder. Den gentagne omtale af kvalitetsforbedringerne i de udviklede uddannelser må dog bestemt have haft en positiv virkning på de små og mellemstore virksomheder, som modtager dem. Der er imidlertid udtrykt en del bekymring med hensyn til integrationen af COMETT IPs UPUV'er og mere traditionelle uddannelsesaktiviteter med erhvervslivet, navnlig de små og mellemstore virksomheder. De to lande, som gennemførte en kvantitativ undersøgelse, fandt en meget lavere interesse for og anerkendelse af UPLJV og COMETT's uddannelsesaspekter blandt industrifolk end blandt videregående uddannelsesinstitutioner og praktikanter. Virksomheder beklagede sig over de lange tidshorisonter i forbindelse med de store projekter, og der var tegn på, at virksomheder kun anvendte disse uddannelser i begrænset omfang. I en af evalueringerne blev der sat spørgsmålstegn ved omfanget af anvendelsen og genanvendelsen af et sådant uddannelsesmateriale uden for den snævre gruppe, som har udviklet det. Ligeledes blev UPUV'ernes mangel på direkte kontakt med virksomhederne betragtet som et problem. 4. Lige muligheder I de skriftlige endelige nationale evalueringer af COMETT II har der kun været få eller ingen hentydninger til eller bedømmelser af programmets virkning med hensyn til at fremme lige muligheder for mænd og kvinder. Dermed ikke være sagt, at der ikke var nogen virkning, enten stor eller lille, men blot at den ikke blev nævnt. 5. Den europæiske dimension og merværdien 5. 1 Europæisk merværdi iværksættelse af samarbejde mellem de videregående uddannelser og Det største udbytte ved COMETT II skal ses i den merværdi, som programmet ud over den oprindelige økonomiske investering har skabt gennem europæiseringen af aktiviteterne. De områder, hvor der er skabt merværdi omfatter; • Øget økonomisk og social samhørighed i Europa. • Effektiv erhvervslivet over hele Europa med hensyn til aktiviteter inden for teknisk uddannelse. • Udvidelse af virksomhedernes horisont med hensyn til emner vedrørende teknik og handel på europæisk plan gennem modtagelse af studerende fra udlandet, og dermed integration af markeder på længere sigt. • Bidrag til udviklingen af et mere integreret og effektivt europæisk arbejdsmarked for højt kvalificerede kandidater fra tekniske læreanstalter. • Nyskabelse på de videregående uddannelsesinstitutioner baseret på kontakter med VU'er i udlandet. • Forbedret kursusudvikling i kraft af kendskab til det aktuelle niveau med hensyn til teknisk og uddannelsesmæssig ekspertise i en mængde lande. • Forøget udbud og tilgængelighed med hensyn til tekniske specialkurser takket være konsolidering af et europæisk marked. 139 5. 2 Europæisk netværkssamarbejde På trods af problemer i samspillet med erhvervslivet har UPUV'erne spillet en væsentlig rolle i tilførslen af denne merværdi. De har medvirket til at fremme både studerendes praktikophold og uddannelsesaktiviteter. De er den synlige og strukturmæssigt relativt stabile arv fra COMETT I og II. De udgør de rammer, inden for hvilke målrettet og varigt netværkssamarbejde kan finde sted. De regionale UPUV'er har skabt en lokal/regional kontaktflade inden for det europæiske netværk af UPUV'er. I evalueringerne anerkendes det, at dette arbejde er udført mere eller mindre godt af alle UPUV'er. UPUV'erne udvikler, formaliserer (i en vis udstrækning) og opretholder disse informations- og kontaktnetværk vedrørende videregående uddannelsesinstitutioner, teknisk efter- og videreuddannelse og erhvervslivet på tværs af Europa. De sektorspecifikke UPUV'er har udviklet snævrere, teknologi-relaterede netværk på tværs af Europa, inden for hvilke mange af de ovenfor nævnte merværdiskabende aktiviteter er blevet etableret. Dette engagerede UPUV-netværk på tværs af Europa var "rygraden" i de fleste praktiske aktiviteter. Et informations- og samarbejdssystem til udvikling af forbindelserne mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet blev for første gang etableret i praksis på regionalt plan over hele Europa (og inden for enkelte deltagerlande). I grunden skabte det de hovedlinier, langs hvilke oplysning, uddannelsesmateriale og personer blev udvekslet på tværs af Europa. 5. 3 Påvirkningen med hensyn til europæisk integration Mens UPUV'erne måske nok er de mest synlige europæiske rammer, der er skabt under COMETT, har praktikopholdsordningerne haft en vigtig integrerende virkning på de enkelte deltagende studerende, videregående uddannelsesinstitutionerog virksomheder. De har skabt øget europæisk bevidsthed på de videregående uddannelsesinstitutioner og motiveret disse til at forøge deres samarbejdsaktiviteter uden for deres eget land yderligere, hvorved de har nydt godt af at kunne sammenligne undervisningsmetoder, læseplaner og samarbejdsformer med erhvervslivet. De studerende har arbejdet i en anden europæisk kultur, forbedret deres sprogfærdigheder og taget det første skridt mod at blive en del af en kommende, højt kvalificeret europæisk arbejdsstyrke. Virksomhederne, hvoraf mange er små og mellemstore, som deltager i deres første europæiske projekt, har til andre kulturer, markeder og fået kendskab ekspertisekilder. Der er ingen tvivl om, at deltagerlandene betragter dette område som COMETT IPs største succes. Udviklingen og formidlingen af COMETT li-kurser over hele Europa har muligvis haft en mindre udtalt - i hvert fald mindre omtalt - integrerende effekt, og måske har denne været begrænset til dem, som har udviklet og formidlet dem. 140 AFSNIT B: DEN TVÆRGÅENDE SAMMENFA TNING 1. Generelt resume 1. 1 Fremme af debatten COMETT IPs væsentligste bidrag til at fremme debatten mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet har været: 1. At henlede deltagernes opmærksomhed på spørgsmål vedrørende samarbejde på tværs af grænserne på dette område og de fordele, der kan drages af et sådant samarbejde. Alle deltagerlande anerkender dette samarbejde og dets praktiske gennemførelse som de største fordele, der er opnået gennem COMETT II. 2. At fremme debatten vedrørende teknologiuddannelsesaspekter i debatten mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. 3. At fremme debatten vedrørende de videregående uddannelsers akademiske natur og, som Tyskland udtrykker det, "i højere grad at rette den mod behovene i erhvervslivet". 4. At bidrage til en bredere debat vedrørende uddannelse og kvalifikation i erhvervslivet. Debatten vedrørende forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet var dog veludviklet i de fleste lande og i mange regioner, før COMETT blev iværksat. Dette betød, at COMETT ikke tilførte noget særligt nyt inden for den rent nationale eller regionale debat. På baggrund af COMETT's begrænsede økonomiske ressourcer sammenlignet med de nationale og regionale uddannelsesbudgetter var programmets bidrag til den igangværende debat på disse niveauer således begrænset. I lande og regioner, hvor debatten ikke var så veludviklet, har COMETT II naturligvis i højere grad bidraget til at stimulere den. I denne sammenhæng har programmet haft en positiv indflydelse på samhørigheden i Unionen og andre deltagerlande. Når dette er sagt, skal det også nævnes, at COMETT II generelt har skabt, hvad Østrig kaldte "rammerne og et legitimt forum for offentlig debat". Selv i de mere gunstigt stillede egne, hvor debatten var veludviklet, skabte programmet endnu en kanal for koordination og kommunikation. I de mindre gunstigt stillede egne var disse rammer mere synlige og nyttige. 1. 2 Fremme af forholdet mellem VU'er og virksomhederne I de fleste lande har COMETT IPs væsentligste bidrag - de stærkeste og generelt mest positive forbindelser, der er skabt - været udvikling og formalisering af praktikordninger for studerende mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet på tværs af grænserne. Både virksomhederne og VU'erne anerkendte udtrykkeligt dette særdeles positive aspekt ved programmet. I mindre udstrækning blev også udviklingen og formidlingen af uddannelseskurser på tværs af grænserne betragtet som en gunstig udvikling i kraft af COMETT. COMETT IPs bidrag har dog varieret afhængig af den allerede eksisterende grad af samspil mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. I lande og regioner med veludviklet samspil, for eksempel Sverige, har COMETT IPs påvirkning i vid udstrækning været begrænset til de parter, som reelt deltog, og den bredere katalysatorvirkning har været relativt begrænset. Dog har COMETT II, selv i disse veludviklede regioner/lande, været et led i udviklingen af særlige aspekter ved deres strukturer, for eksempel hvad angår de ikke- 141 tekniske VU'er i Finland og "hogescholen"-praktiksystemet i Nederlandene, selv om programmet i disse tilfælde har spillet en støttende snarere end en ledende rolle. Disse begrænsninger står i kontrast til situationen i andre lande/regioner, hvor samspillet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet ikke var så veludviklet. I denne situation har COMETT haft en langt bredere og dyberegående virkning. Her har COMETT hjulpet med til at udkrystallisere og formalisere en langt bredere vifte af forbindelser mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, blandt andet ved at sætte virksomheder videregående deres uddannelsesinstitutioner (VU'er), iværksætte grundlæggende analyser af uddannelsesbehov (TNA) og skabe den første kontaktflade på regionalt eller nationalt plan for samspil mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet på uddannelsesområdet osv. forbindelse med kontakt med første i I de lande, som gennemførte kvantitative undersøgelser, Belgien (den fransktalende del) og Det Forenede Kongerige, synes der blandt de forskellige deltagere at være en vis forskel i den indflydelse, der tillægges COMETT II med hensyn til at forbedre forbindelserne mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Virksomhederne var mindst positivt stemt. Kun 17% af de belgiske virksomheder og 36% af virksomhederne i Det Forenede Kongerige mente, at deres forbindelser med VU'er var blevet forbedret. I Det Forenede Kongerige mente flertallet af de adspurgte VU'er, at forbindelserne var blevet bedre, mens dette var synspunktet hos 70% af UPUV'erne, ligeledes i Det Forenede Kongerige. Disse afvigelser med hensyn til entusiasme bør holdes in mente, når man læser nogle af de mere ovenud positive udtalelser om COMETT. Det er muligt, at visse af de mere kvalitative nationale evalueringer i for høj grad er præget af bidrag fra UPUV'erne. 1. 3 Indflydelse på udformningen af politikker I Portugal og Grækenland syntes COMETT IPs forbindelser til udformningen af den nationale politik på området at være mere direkte og have en vis politisk indflydelse. Placeringen af COMETT's portugisiske informationskontor i CESE - et råd, som står for udvikling af de videregående uddannelser og erhvervslivet - synes at have været særdeles virkningsfuld. På nationalt plan har COMETT dog i de fleste tilfælde kun haft begrænset eller slet ingen direkte indflydelse på udformningen af politikker, navnlig hvor samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet tages for givet. En række lande påpeger dog, at debatten vedrørende politikken er blevet "europæiseret" i kraft af COMETT. lovgivningsmæssige bestemmelser med hensyn Ikke desto mindre ses en række specifikke resultater, omend på temmelig administrativt, nationalt plan, såsom det faktum, at det østrigske videnskabs- og forskningsministerium har til anerkendelse af skabt bedre praktikordninger i udlandet i COMETT II-regi, samt at social- og arbejdsministeriet frafalder kravet om arbejdstilladelse for COMETT-praktikophold. I Luxembourg har COMETT-aktiviteter kastet lys over mangelen på national koordinering i samarbejdet mellem indenlandske virksomheder og udenlandske VU'er. På det regionale plan har COMETT II haft en noget større indflydelse, navnlig gennem UPUV'ernes aktiviteter. I Norge har COMETT II været med til at skabe rammerne for den regionale politik på dette område og samtidig været et værktøj til iværksættelse af denne politik. Denne indflydelse har også vist sig at kunne være temmelig variabel inden for det enkelte land. I Det Forenede Kongerige, for eksempel, kunne det specifikke forhold mellem 142 UPUV'et og det lokale erhvervsuddannelses- og virksomhedsråd (TEC) være af betydning. I andre lande var den lokale indflydelse lille. 1. 4 Forbindelser til/synergi med nationale/regionale programmer Synergien mellem COMETT II og de nationale/regionale programmer synes at have ligget på et højt niveau. Nationale programmer, hvis mål det er at fremme internationale aktiviteter (Schweiz, Finland, Tyskland), finder en naturlig partner i COMETT II. Nationale programmer til udvikling af intern uddannelse eller overførsel af teknologi, såsom det østrigske "Scientists for the Economy", den danske "Lov om efter- og videreuddannelse" og den italienske lov 67/1988, som påpeger, at 10% af FoU skal anvendes på uddannelse, den schweiziske nationale plan for udvikling af efter- og videreuddannelse på universiteterne og de polytekniske læreanstalter samt de norske teknologioverførsels- og uddannelsesprogrammer finder alle støtte i COMETT. Hvis der ikke findes et nationalt program eller en udvikling i en bestemt retning, kan man naturligvis ikke tale om synergi, selv om programmet kan være så meget desto mere nyttigt. Det er igen værd at bemærke den meget tætte udvikling af COMETT og den portugisiske politik på dette og beslægtede områder gennem det nationale CESE. Selv på et mere generelt plan end teknologi og uddannelse finder Luxembourgs interesse for at udvikle de nationale virksomheders internationale aktiviteter svar i COMETT. I Irland er de to sektorbaserede UPUV'er blevet etableret i områder af høj prioritet hvad angår videnskab og teknologi. I Portugal blev udbredelsen af UPUV-aktiviteter til andre EU-programmer betragtet som en positiv udvikling ligesom den mere direkte synergi, som er opnået gennem samarbejde med nationale programmer. Tilvejebringelsen af statsmidler til finansiering af udvikling af UPUV'er (som for eksempel i Nederlandene, Tyskland, Portugal og Spanien) eller kurser (fra Islands støtteordning for erhvervsuddannelse) antydede ligeledes, at en vis grad af synergi blev opnået. Programmets synergi med regionale aktiviteter har i høj grad været afhængig af de lokale UPUV'ers aktivitetsniveau. Dette er tilfældet i de spanske regioner, navnlig de selvstyrende regioner, som har kontrol over undervisning og uddannelse. I Tyskland har delstaternes politik med henblik på at europæisere deres VU'er i høj grad opnået synergi med COMETT-aktiviteter. Desuden har rammerne for udvikling på lokalt og regionalt plan været en afgørende faktor for mulighederne for synergi. I Frankrig har de tætte forbindelser mellem UPUV'er og de regionale handelskamre været vigtige. I Det Forenede Kongerige af erhvervsuddannelses- og har virksomhedsrådene varieret fra region til region hvad angår synergi. Synergien med udviklingen af regionale efter- og videreuddannelsesstrukturer har i Norge generelt været stærkere. forbindelsen med det arbejde, der udføres Hvad angår kvantitet havde mere end en tredjedel af de virksomheder i den fransktalende del af Belgien, som deltog i COMETT, også deltaget i lignende regionale eller nationale programmer. I Det Forenede Kongerige havde halvdelen af universiteterne og ca. 70% af UPUV'erne deltaget i lignende programmer. COMETT-aktivitetérnes forskelligartethed og fleksibilitet har sikkert været et vigtigt element i denne synergi, idet det har været muligt for hver region/deltagerland at tilpasse programmet til lokale krav. Der kan naturligvis være uoverensstemmelser mellem COMETT og nationale eller regionale aktiviteter. Dette er tilfældet i konflikten mellem studerendes praktikophold under 143 COMETT og praktikophold på nationalt og regionalt plan og på de enkelte VU'er i områder, hvor det lokale erhvervslivs evne til at tage imod studerende er begrænset. Ligeledes kan der forekomme en vis adskillelse og et tab af synergi med tiden. Dette bemærkede man i den franske evaluering, hvor nationale og regionale økonomiske og politiske forandringer kunne medføre et behov for at tilpasse COMETT på ny. 1. 5 COMETTs samlede virkninger Deltagerlandene betragter COMETT-programmet som ganske vellykket. På nationalt plan har COMETT's samlede påvirkning dog været behersket på grund af den relativt begrænsede finansiering. Virkningen har været endnu mere behersket i visse deltagerlande, hvor forbindelserne mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet allerede var veludviklede. Deltagerlandene påpeger dog følgende positive bidrag fra COMETT : 1. Europæisering af aktiviteter. Denne har fundet sted på adskillige niveauer. VU'erne er blevet mere internationale, ikke blot set som institution men også hvad angår de studerende (gennem praktikopholdene), og i visse tilfælde gennem ændringer af læseplaner. Enkelte lande påpeger, at det har været de mindre VU'er, som har haft størst udbytte ved at benytte sig af de mindre, lettilgængelige COMETT-aktiviteter som deres første skridt ud i Europa. Virksomhederne har især haft gavn af de studerendes praktikophold, som har skabt et bredere europæisk syn på erhvervslivet og, i visse tilfælde, aktiviteter på nye markeder. På nationalt og regionalt plan har COMETT's "europæiserende" effekt været mere svingende. Den har dog været særlig nyttig for EFTA-staterne med hensyn til at drage erfaringer og forstå, hvordan EU- programmer virker, samt med hensyn til at etablere et grundlag for fremtidige aktiviteter. 2. Påvirkningen fra studerendes praktikophold. Denne aktivitet har muligvis haft den største og mest direkte positive indvirkning. For flere landes vedkommende udgjorde den klart det største udbytte ved COMETT. På virksomhedssiden skabte programmet nye kvalifikationer og en langt større bevidsthed om EU-markedet. Det har bidraget med direkte oplysninger om andre undervisnings- og uddannelsessystemer samt tekniske ressourcer. Det har ligeledes gjort virksomhederne mere bevidste om fordelene ved ansættelse af kandidater. De studerende har opnået bedre sprogfærdigheder og en særdeles værdifuld erfaring, som vil være gavnlig, når de træder ind på arbejdsmarkedet. 3. Forøgelse af udbuddet af teknisk uddannelse. COMETT har været stærkt medvirkende til at tilskynde VU'er til at spille en større rolle på efter- og videreuddannelsesområdet og gøre dem opmærksom på behovet for at markedsføre deres tjenesteydelser over for erhvervslivet. Et land bemærkede en forøgelse af de iværksatte analyser af uddannelsesbehov. 4. Forbedring af institutionelle kulturer og strukturer. COMETT har haft en positiv indflydelse på udviklingen af ikke blot den specifikke kontaktflade mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, men også kontaktfladen mellem alle parter, som er involveret i sektorspecifik uddannelse på regions- og sektorplan gennem projekter og UPUV-aktiviteter. Desuden har UPUV'erne forøget EU- programmernes gennemsigtighed. I visse tilfælde er den frembragte infrastruktur blevet 144 kædet sammen med strukturfondene, og den har skabt grundlaget for deltagelse i fremtidige programmer. 5 (*v*'ige virkninger COML l Ts påvirkning og anvendelse i Norge synes særligt interessant, idet programmet tydeligvis udgjorde en del af et større "Teknologioverførsels- og uddannelses-"program, og ikke blot var en del af en indsats på efter- og videreuddannelsesområdet, hvilket var mere almindeligt. Dette syntes at forøge programmets katalysatoreffekt. Andre lande understregede dog forbindelserne til FoU-aktiviteter og det generelle innovationselement, som udviklede sig på grund af COMETT. Der var visse forbehold med hensyn til programmet. Enkelte lande advarede om den bureaukratiske byrde, behovet for yderligere decentralisering og behovet for bedre forbindelser til andre programmer, navnlig FoU-programmer. 2. UPUV-Netværk 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk indenlandske virksomheder på lokalt plan. Dette har fundet Deltagerlandene ser de regionale UPUV'ers væsentligste bidrag ad to akser inden for regional udvikling: 1. De har udviklet kontaktflader med hensyn til oplysning, organisation og forvaltning mellem VU'er og statslige og andre institutioner, som er involveret i udvikling på regionalt og nationalt plan (primært, men ikke udelukkende, inden for undervisning og uddannelse) og sted gennem informationsdage, workshops, uddannelseskurser, projekter osv. De har i særdeleshed fungeret som oplysnings- og forvaltningsstrukturer for ELT-programmer, I Nederlandene har COMETT spillet en større rolle i strategier med henblik på at udvikle industriklynger. I visse lande, såsom Norge, er det lykkedes for UPUV'er som gruppe al udvikle aktiviteter på nationalt plan. 2. Deres mest roste bidrag har bestået i derefter at integrere de ovenfor nævnte aktiviteter med i andre deltagerlandes regioner og danne internationale samarbejdspartnerskaber. UPUV'erne har ikke blot igangsat internationale uddannelses- og praktikaktiviteter, men også, som Spanien udtrykker det, skabt "et internationalt syn på uddannelse i teknologi". Irland påpeger deres effekt med hensyn til internationalisering af rent regionale projekter. lignende og parallelle aktiviteter UPUV'ernes vigtigste bidrag, udviklingen af den tvær-Europæiske kontaktflade, synes at gælde for såvel regioner, hvor kontaktfladen mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet allerede var veludviklet, som for regioner, hvor den var mindre veludviklet. Sidstnævnte har naturligvis fået et relativt større udbytte af UPUV'ernes virkning på den indenlandske infrastruktur. Inden for det enkelte deltagerland kunne UPUV'ernes effektivitet dog variere væsentligt fra den ene region til den anden. For eksempel understreger Italien deres effektivitet i den sydlige del af landet. I den danske evaluering sondres der mellem formålene for to typer af institutioner, som husede UPUV'er : 1. Institutioner, hvor formålet var at overføre FoU til erhvervslivet. Her har der været et direkte samarbejde med det lokale erhvervsliv. Dette har forøget accepten af kandidater fra 145 VU'er, skabt interesse for forskning og forskere på VU'er og åbnet effektive kontaktkanaler for virksomhederne til VU'erne. 2. Institutioner, hvis primære formål var forskning og undervisning. Disse har fokuseret mere på studerendes praktikophold, men også oplevet flere problemer på grund af mangelen på et stabilt grundlag for inddragelse af virksomheder. (Andre elementer af denne forskel mellem UPUV'erne beskrives i afsnit 2. 5. ). UPUV'ernes bidrag kan brede sig ud over deres traditionelle aktiviteter vedrørende "uddannelse i teknologi og praktikophold", som i Portugal, hvor de er blevet anvendt som udgangspunkt et teknologioverførselskonsortium for små og mellemstore virksomheder. erhvervsinnovationscentre omdannet tilfælde og til et i Den generelt positive holdning til UPUV'er må dog afdæmpes, når det, som i Sverige, bemærkes, at deres bidrag uden for VU'erne og de direkte involverede virksomheder kan være begrænset. Dette budskab underbygges yderligere af de kvantitative data i undersøgelsen fra det fransktalende Belgien, hvor det påpeges, at kun 30% af virksomhederne mente, at UPUV'erne tilførte merværdi, hvorimod 42% ikke mente, at de tilførte merværdi. Virksomhederne i Det Forenede Kongerige var noget mere positive, idet de anså virkningen for at være umagen værd for deres eget selskab, men dog mente, at COMETT's samlede påvirkning var begrænset. 2. 2 Formidling af virksomhedernes behov I deltagerlandenes evalueringer peges der på dette område som værende meget problematisk for regionale UPUV'er. I den belgiske undersøgelse var kun 9% af virksomhederne positivt indstillet over for UPUV'ernes analyser af uddannelsesbehov (TNA). 35% var direkte negativt indstillet. (24% af virksomhederne så UPUV'erne som informationsformidlere, der etablerer forbindelser mellem virksomheder og VU'er og rådgiver om EU-projekter i stedet for at gribe direkte ind). Ligeledes betragtes de regionale UPUV'er i den danske evaluering ikke som et velegnet organ for gennemførelse af analyser af uddannelsesbehov; dette blev i højere grad betragtet som en aktivitet, der bør gennemføres internt i virksomheden. Et af Norges UPUV'er påpegede, at det hjalp virksomheder med hensyn til analyse af uddannelsesbehov, men ikke selv gennemførte dem: "hjælp til selvhjælp" som man udtrykte det. For de fleste UPUV'er synes analyser af uddannelsesbehov dog at have været den primære fremgangsmåde med henblik på at medvirke til formidling af erhvervslivets behov. Der er sat spørgsmålstegn ved effektiviteten af dette arbejde, idet 54% af UPUV'erne i Det Forenede Kongerige selv mente, at kun lidt var opnået på dette område. Over halvdelen af VU'erne mente, at kun lidt eller intet var opnået på området. Østrig, hvis UPUV'er gennemførte flere meget specifikke analyser af uddannelsesbehovet, påpeger dog, at arbejdet havde en positiv effekt, men at det i høj grad var begrænset af mangelen på tid og finansiering. Spanien påpeger, at UPUV'erne har fungeret som en slags "udvekslingscentral" ved at samle eksisterende undersøgelser, definere metoder, træffe valg vedrørende uddannelsesspørgsmål osv. samt underbygge og formidle kravene fra små og mellemstore virksomheder. Tyskland bemærker, at gennemførelsen af analyser af uddannelsesbehov har været grundlaget for modeller for en regional strategi med hensyn til efter- og videreuddannelse. Som en modsætning til traditionelle analyser af uddannelsesbehov fremhæver Nederlandene 146 anvendelsen af et "rundbordssystem" som en effektiv metode til at gøre erhvervslivets behov kendt. 2. 3 Fremme af en tværnational indstilling blandt partnerne Alle deltagerlande anerkender UPUV'ernes virkning med hensyn til at fremme en tværnational indstilling blandt parterne. Dette har fundet sted ad to hovedakser; 1. VU'erne har opnået udveksling af uddannelsesmetoder og undervisningssystemer samt kontakter med udenlandske virksomheder, som har været værter for deres studerende. 2. Virksomhederne har fået bedre adgang til de europæiske uddannelsesressourcer og større bevidsthed om den europæiske dimension med hensyn til FoU og teknologi. Flere lande, for eksempel Spanien og Irland, påpeger de specifikke fordele ved at integrere små og mellemstore virksomheder i europæiske programmer for første gang gennem studerendes praktikordninger og kontakter med partnere i udlandet. Disse virksomheder blev langt mere bevidste om fordelene ved samarbejde i Europa, ikke blot med hensyn til uddannelse, men også med hensyn til FoU-programmer og fordele for virksomheden generelt. De kvantitative evalueringer fra både Det Forenede Kongerige og Belgien bekræfter de andre landes evalueringer. Den belgiske evaluering viser, at 57% af erhvervsfolkene og 78% af de studerende følte, at den europæiske dimension i virksomhedens kultur var blevet forøget. Desuden har UPUV'erne hjulpet rent nationale projekter til at blive mere europæisk orienteret. Dette har ført til udviklingen af stærke internationale netværk af VU'er, institutter og virksomheder om kortvarige kurser og uddannelsesprojekter. I den italienske evaluering påpeges det, at UPUV'erne har opnået denne holdningsændring gennem forskellige former for tværnationalitet; nogle lægger vægt på specifikke teknologiske sektorer, andre inddrager et meget bredt spektrum af organisationer fra deres region, og andre igen har koncentreret sig om at udvikle deres VU'er som katalysatorer. Alt i alt har COMETT bidraget til at "udvikle en fælles tværnational fremgangsmåde inden for undervisning og uddannelse". 2. 4 Bidraget fra sektorspecifikke UPUV-netværk De nationale evalueringer viser, at sektorspecifikke UPUV'er har oplevet færre identitetsproblemer end regionale UPUV'er og generelt har bidraget mere direkte og i større mål til udviklingen af teknologioverførsel og erhvervsuddannelse. Deres kundekreds ses som en langt bedre defineret og i det store og hele mere homogen gruppe med mere ensartede tekniske behov. Dette har sammen med UPUV-personalets mere målrettede ekspertise gjort de tekniske udviklingsaktiviteter både mere relevante for UPUV'ernes aktiviteter og lettere at gennemføre. Af lignende årsager har udviklingen af de sektorspecifikke UPUV-netværks virksomhedsgrundlag også været lettere at etablere. Enkelte har været i stand til ikke blot at udvikle et stærkt netværk, men også til en vis grad at blive sektorens talerør i spørgsmål om undervisning og uddannelse på europæisk plan. Visse af dem har desuden udviklet anerkendte uddannelsesprogrammer på tværs af Europa og, som Finland bemærker, haft en mere synlig indflydelse på udviklingen inden for uddannelsesområdet. Nederlandene bemærker, at sådanne specialiserede kurser på højt niveau passer bedre ind i det højere uddannelsessystem. UPUV'erne er desuden blevet bedre til at organisere effektive mobilitetsordninger og koordinere andre ikke-uddannelsesspecifikke EF-programmer. Det 147 samlede omfang af deres bidrag bør dog ikke overdrives: COMETT-programmet er relativt lille. Ligeledes vurderer man i evalueringerne ikke generelt, at sektorspecifikke UPUV'er er bedre eller mere værdifulde for COMETT's formål end regionale UPUV'er. 2. 5 De væsentligste styrker og svagheder ved UPUV'erne i deltagerlandene I deltagerlandenes evalueringer anføres følgende styrker og svagheder ved UPUV'erne; i den Stærke sider: 1. UPUV'ernes europæiske dimension er deres væsentligste styrke. Denne europæiske dimension strækker sig fra UPUV'ernes direkte kontakt med Kommissionen og kendskab til Kommissionens programmer til deres ekspertise med hensyn til at ansøge om og lede europæiske projekter samt deres grundlæggende styrke som en del af et velstruktureret, engageret og funktionsdygtigt europæisk netværk. UPUV'erne kan ligeledes drage fordel af forbindelserne til andre EU-netværk og informationskilder. 2. Den anden side af UPUV'ernes styrke ligger i deres netværk af indenlandske, regionale eller sektorale medlemmer. UPUV'erne spiller nu en accepteret rolle (enkelte mere end indenlandske kontaktflade mellem de videregående uddannelser og andre) erhvervslivet og sandelig også i den bredere kontaktflade med hensyn til udbud og efterspørgsel efter kvalifikationer. UPUV'ernes oprindelige placering er temmelig vigtig i denne sammenhæng. En stærk placering omfatter forbindelser til universitetscentre (Østrig), kontraktforskningsinstitutioner (Norge), regionale handelskamre (Frankrig) osv. Fordelene ved supplerende finansiering kan være en funktion af den stærke placering og/eller det etablerede regionale eller nationale netværk. UPUV'ernes fulde geografisk dækning af et land betragtes ligeledes som vigtig i visse evalueringer (Tyskland, Grækenland). Enkelte UPUV'er har bevæget sig hen mod at blive regionale udviklingsorganer (Italien, Portugal). 3. På et lavere niveau ligger UPUV'ernes styrke bl. a. i deres lederes engagement, deres velmotiverede personale, deres omdømme, deres uafhængige status som udgangspunkt for demokratisk partnerskab (Østrig), deres tekniske troværdighed, deres forbindelser til FoU- programmer osv. Den nylige indførelse af personaleudvælgelsesaktiviteter (f. eks. i den fransktalende del af Belgien) har styrket visse UPUV'ers position. Svage sider: 1. De fleste UPUV'ers skrøbelighed og usikkerhed med hensyn til det økonomiske grundlag ses som den væsentligste svaghed. Dette medfører, at UPUV'erne bliver alt for små og får et begrænset antal medarbejdere samt vanskeligheder med hensyn til realistisk langtidsplanlægning. Enkelte UPUV'ers næsten totale afhængighed af EF-finansiering og deres manglende evne til at skaffe anden finansiering har yderligere forøget denne usikkerhed. En del af problemet er dog muligvis selvforskyldt; Tyskland bemærker, at "Kun ét af de 27 UPUV'er i Tyskland har uafhængig juridisk status: en forudsætning for selvstændighed. " 2. Erhvervslivets manglende engagement og vanskeligheder med at fastholde dets interesse for projekterne anføres som det andet grundlæggende problem. Disse problemer kan i de mindre gunstigt stillede regioner forstærkes af det svage virksomhedsgrundlag og det faktum, at mange virksomheder er for traditionelle og ikke tilstrækkeligt nyskabende. Inddragelse af de små og mellemstore virksomheder er et særligt problem. UPUV'et selv kan have begrænset teknisk eller erhvervsmæssig viden. 3. VU'ernes grundlag kan ligeledes skabe problemer i visse regioner, for eksempel hvor VU'erne er svage eller har et svagt teknisk grundlag. Nogle VU'er interesserer sig mest for studerendes praktikophold, og deres deltagelse i udvikling af uddannelsen er begrænset. 148 staten (Danmark, 4. Blandt andre svagheder kan nævnes den ringe udvikling af netværk og mangelfuld koordination med andre nationale og lokale uddannelsesorganer (Italien), gennemtræk af personale i UPUV'erne, for store regioner, der skal dækkes (Nederlandene), mangel på interesse hos Irland) osv. Dårlig planlægning, manglende markedsføringsstrategi og mangel på tid til uddannelse af UPUV'ernes eget personale inden for komplicerede områder blev ligeledes nævnt som svagheder ved enkelte UPUV'er. Den tid, det kræver at blive kendt og accepteret, udgør også et problem. Den kendsgerning, at der kun er få kvantitative strømpile til rådighed hvad angår UPUV'ernes præstationer, blev betragtet som et problem med hensyn til at forbedre deres arbejde. 5. En yderligere svaghed i EFTA-landene er, at deres UPUV'er på nuværende tidspunkt har vanskeligere ved at få del i synergien mellem COMETT og andre EF-programmer i forhold til EU's medlemsstater. Disse problemer er af forbigående karakter. 3. Mobilitets- og udvekslingsaktioncr 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser indenfor samarbejdet mellem VU'er og virksomheder Næsten alle evalueringerne er positive med hensyn til mobilitetsaktionemes bidrag og effektivitet. Flere af deltagerlandene udpeger mobilitetsprogrammer, navnlig elementet vedrørende studerendes praktikophold, som den største succes ved COMETT-programmet. Aktiviteterne med hensyn til praktikophold ses som havende en direkte og nyttig virkning:- 1. For virksomhederne, hvor små og mellemstore virksomheder i mange tilfælde for første gang involveres i et europæisk program. Østrig melder om a) indførelse af en "praktikopholdskultur" hos virksomhederne, herunder tilvejebringelse af bedre faciliteter, tilsyn og faglig vejledning for studerende og b) systematisering af praktikophold på projektbasis med en klar arbejdsplan og en forbedring af mulighederne for akademisk anerkendelse af arbejdet. Frankrig og Tyskland påpegede, at de har været udgangspunkt for nye handelsforbindelser og fremtidige partnerskaber, navnlig inden for FTU-programmer. 2. For de studerende. I den spanske evaluering betragtes studerende, som har gennemført sådanne praktikophold, som havende potentialet til at skabe øget fornyelse inden for erhvervslivet. Der rapporteres generelt om bedre sprogfærdigheder og forøget kulturel forståelse såvel som forbedrede erhvervsmæssige fremtidsudsigter blandt de studerende. 3. For VU'erne. Det påpeges, at COMETT's aktiviteter med hensyn til praktikophold har været medvirkende til at ajourføre undervisningsmetoderne inden for de videregående uddannelser og været en katalysator for udviklingen af behovene og ordningerne med hensyn til praktikophold. Spanien anfører, at COMETT har tilført et komparativt aspekt i samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet i Europa og bragt debatten ind i en arbejdsmarkedssammenhæng gennem omsorg for praktikophold i erhvervslivet. Et hollandsk UPUV havde etableret "lokale strategiudvalg" med henblik på at føre tilsyn med udvekslinger og påvirke kursernes indhold. 4. På et mere generelt plan har praktikopholdene hjulpet med til at udvikle nye former for teknologioverførsel inden for viden, teknikker og modeller. De betragtes desuden som en ny kilde til ajourføring og genbrug af menneskelige ressourcer. Kun to deltagerlande angav meget positive erfaringer med hensyn til udveksling af 149 medarbejdere: Østrig og Finland. Danmark bemærkede, at de der fandt sted, var meget vellykkede. I Frankrig mente man dog, at de ikke var vellykkede, og at de skulle genovervejes. Tyskland påpegede lovgivningsmæssige vanskeligheder, problemer med indholdet af den praktiske uddannelse, økonomiske barrierer og den lange frigørelsesperiode for medarbejderne. I den kvantitative undersøgelse fra det fransktalende Belgien mødte praktikophold næsten 100% positiv respons hos virksomheder, studerende og VU'er. De mindre VU'er anvendte praktikophold som et første skridt imod internationalisering. I Det Forenede Kongerige mente to tredjedele af virksomhederne, at de havde haft gavn af praktikophold i form af en nedbrydning af nationale barrierer og en åbning af markedsføringsmuligheder samt det specifikke, faglige udbytte. 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger I de deltagerlande, hvor praktikophold udgør en veletableret aktivitet, har COMETT haft en positiv effekt i praksis snarere end spillet en strategisk/nyskabende rolle i ændringen af politik og praksis. I Nederlandene har opmærksomheden for eksempel bevæget sig videre til praktiske spørgsmål såsom indlogering, strukturering af kontakterne (en politik, der går på netværkssamarbejde i stedet for uformelle kontakter) og velstruktureret iværksættelse af turnuskandidatprojekter som en del af virksomhedsdriften. Ligeledes påpeger Frankrig i udlandet og specifikation af normalisering og systematisering af praktikophold kvalitetsparametre. Luxembourg og Norge anfører lignende tendenser. I samme retning påpeger mange evalueringer ændringen i virksomhedernes holdning til praktikophold. Fra den fransktalende del af Belgien anføres det, at erhvervslivet har bevæget sig fra at betragte praktikophold som "en tjeneste" til at se dem som et lige kontraktforhold til gavn for begge parter: virksomhederne foreslår nu regelmæssige praktikophold. Lignende tendenser bemærkes i Finland. Enkelte deltagerlande har gennemført ændringer af lovgivningen. Østrig har indført lovgivningsmæssige bestemmelser vedrørende akademisk anerkendelse af COMETT- praktikophold i udlandet og frafaldet krav om arbejdstilladelse i forbindelse med praktikophold. Sverige og Norge har forenklet procedurerne med hensyn til arbejds- og opholdstilladelse. På trods af denne generelt positive indstilling anfører en del evalueringer, at der kun er sket få reelle forandringer, navnlig inden for VU'er (Spanien), og de påpeger vanskeligheder med hensyn til en ungdomskultur med ringe sprogfærdigheder og socialt pres på kvinderne (Italien - den sydlige del), den fortsatte stivhed i VU'ernes læseplaner og mangelen på anerkendelse af praktikophold. Irland og Island rapporterer, at VU'erne i deres bestræbelser på at formalisere og anerkende praktikophold har været meget langsommere, og at uformelle ordninger fortsat eksisterer. Dog melder tre fjerdedele af UPUV'erne i Det Forenede Kongerige om ændringer, for eksempel med hensyn til øget fleksibilitet i tilrettelæggelsen af kurser, hjælp til undervisere, som ønsker at besøge studerende i udlandet, forsikringer, bedre forberedelser med hensyn til sprog osv. 150 4. Udvikling af uddannelseskurser 4. 1 Oprettelse af nyskabende samarbejdsformer indenfor udvikling af uddannelseskurser De væsentligste områder, hvor der har været nyskabende samarbejde, er inden for: 1. Det forberedende arbejde, hvor man nu ser en større grad af deltagelse blandt virksomhederne i planlægning og udvikling af kurser (f. eks. Sverige). Dette er fremkommet både gennem direkte inddragelse af virksomhederne og gennem udvikling af fora og studiekredse med deltagelse fra erhvervslivet. Sådanne foranstaltninger bidrager til at ændre udviklingen af uddannelse fra at være udbudsdomineret til at blive efterspørgselsdomineret (f. eks. Nederlandene). 2. Internationaliseringen af udviklingsprocessen, som har åbnet nye kilder til uddannelse, ekspertise og samarbejde. Denne internationalisering har desuden givet de nationale planer for udvikling af uddannelse et komparativt aspekt og sat fokus på forskelle hvad angår fremgangsmåder, herunder forskellige samarbejdsformer. Herudover er kurserne fra begyndelsen blevet udviklet til et europæisk marked og med en europæisk dimension (f. eks. Norge) 3. Udvikling af fleksible netværk, som varetager dette arbejde. Her har UPUV-netværket spillet en vigtig rolle. Danmark bemærker, at UPUV'ernes "mægler"-rolle med hensyn til at præsentere interessante europæiske kurser for erhvervslivet og anbefale særlige VU'er inden for EU til særlige opgaver. Danmark bemærker dog også behovet for forbedrede og nyskabende distributionskanaler for ikke professionelle uddannelsesorganisationer, så som VU'er. 4. Enkelte evalueringer rapporterer om særlige nyskabelser, som har medført samarbejde, så som konsekvent anvendelse af analyser af uddannelsesbehov med henblik på planlægning (Spanien) og udvikling af interaktive analyser af uddannelsesbehovet (Østrig), etablering af et IT-netværk, som nu udvikler sig hen imod in situ-uddannelse for erhvervslivet (Sverige), nye forbindelser mellem uddannelse og FoU (Frankrig, Norge) osv. Danmark bemærker forskelle i effektivitet, som skyldes projektledelsen: • Projekter til imødekommelse af særlige organisationers/netværks behov har fungeret godt, men de har været vanskelige at markedsføre bagefter. • Projekter, som er blevet gennemført på uddannelsesinstitutioner, har mødt ringere efterspørgsel end forudset. • Projekter baseret på konsulentvirksomheder og disses egen ekspertise har været særdeles vellykkede. På trods af ovennævnte foranstaltninger og disses demonstrationseffekt på andre viste undersøgelsen blandt virksomheder i Det Forenede Kongerige, at 70% mente, at COMETT kun i begrænset omfang eller slet ikke bidrog med nyskabelse på dette område. De regionale UPUV'er i Det Forenede Kongerige var mere pessimistiske: kun 16% mente, at der var opnået noget eller meget. På det samme spørgsmål svarede 57% af de sektorspecifikke UPUV'er i Det Forenede Kongerige dog, at noget eller meget var opnået. I den Belgiske (fransktalende) undersøgelse udtrykte 45% af svarene ligeledes en nyskabende effekt ved kursusudvikling under COMETT. 4. 2 Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Størsteparten af deltagerlandene mener, at COMETT's bidrag til forbedring af kvaliteten af de udbudte uddannelser har været mere markant og måske vigtigere end bidraget til kvantiteten. Kvalitetsforbedringen er i høj grad fremkommet ved at gøre en større mængde 151 af ekspertise på tværs af Europa tilgængelig i forbindelse med tværnational kursusudvikling. De, som udvikler kurserne, kan nu meget lettere sammenligne deres egne metoder med det aktuelle niveau i en mængde lande. Regionale kompetencecentre i Europa er blevet bedre kendt. Denne proces har også været vigtig med hensyn til at rette opmærksomheden på kvalitetssikring hvad angår formidling i en sådan grad, at Nederlandene rapporterer om udnævnelse af kvalitetsinspektører på et bestemt kursus. Danmark påpeger desuden, at uddannelserne i virksomhederne; det lykkedes enkelte UPUV'er at følge denne tendens. COMETT har ligeledes udbredt resultater af FoU på højt niveau til et teknisk publikum. I den franske evaluering påpeges det dog, hvor lang tid det tager at udvikle kurserne. Også i den belgiske (flamsktalende) evaluering påpeges det, at der ikke har været en systematisk evaluering af kvaliteten, blot den antagelse, at bedre overensstemmelse med erhvervslivets behov medførte bedre kvalitet. i højere grad var skræddersyede og blev gennemført internt Forøgelsen af mængden af uddannelser synes at have haft en langt mere begrænset virkning. Enkelte lande meddeler dog, at der nu er et større udvalg af kurser til rådighed. Østrig bemærker, at internationaliseringen også har sænket tærskelen med hensyn til at kunne afholde eller deltage i kurser. Irland mener, at kurserne under COMETT medvirker til at undgå, at uddannelsessøgende rejser udenlands for at få en uddannelse. I sammenhæng med denne forøgelse af kvantiteten påpeger et andet land COMETT's indflydelse med hensyn til at opnå midler til udvikling af uddannelseskurser. Endelig bemærker Italien og Irland i forbindelse med forbedringen af udbuddet den forøgede anvendelse af åbne uddannelser samt multimedie- og fjemundervisningsaktiviteter, men Island mener stadig, at den er utilstrækkelig. Den kvantitative belgiske evaluering (fra den fransktalende del) viser, at 68% af de adspurgte mener, at kvaliteten og niveauet med hensyn til uddannelse var blevet forbedret, 57% mente, at en europæisk dimension var blevet tilført, og 49% mente, at man havde fået adgang til en langt større mængde oplysninger. Det blev dog påpeget, at COMETT's indflydelse var meget lille hvad angår efter- og videreuddannelse samt udgifterne til uddannelse på nationalt plan. 4. 3 Supplering/styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan Deltagerlandenes evalueringer varierer en del i deres fortolkning af dette spørgsmål. Den hyppigst nævnte komplementaritet med COMETT skal ses i VU'ernes, virksomhedernes og andre institutioners bestræbelser på at internationalisere deres aktiviteter (begge dele af Belgien, Nederlandene, Frankrig). Tyskland påpeger sit bidrag til gennemførelsen af et EU- hjemmemarked samt specifikke planer på områder såsom miljøbeskyttelse. Den næsthyppigst nævnte komplementaritet vedrører forbedringen af kontaktfladen mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Østrig bemærker komplementaritet med dets universitetscentre og mulig etablering af Fachhochschulen med obligatoriske praktikophold. Italien bemærker katalysatoreffekten på området generelt. Andre lande påpeger komplementaritet med hensyn til forbedring af uddannelserne; navnlig uddannelser for små og mellemstore virksomheder, men også mere generelt de regionale myndigheders egne bestræbelser på uddannelsesområdet. COMETT har desuden haft en supplerende funktion hvad angår det at "udfylde huller" med hensyn til opfyldelsen af behovene for specialuddannelse på højt niveau. I Det Forenede Kongerige mente 59% af 152 virksomhederne, at COMETT supplerede deres egne uddannelsesaktiviteter, mens de sektorspecifikke UPUV'er var mere positive med hensyn til deres bidrag end de regionale UPUV'er. Sverige og Danmark bemærker dog, at COMETT's virkning på nationalt plan ikke har været så stor. 4. 4 Yderligere bemærkninger "Yderligere bemærkninger" dækker i det store og hele de særlige betingelser, som påvirkede COMETT's indflydelse i de enkelte deltagerlande og specifikke oplysninger fra evalueringen, især hvad angår Belgien (den fransktalende del). Der fremkommer dog en række temaer, som primært vedrører deltagerlandenes ønsker med hensyn til fremtidige EF- programmer på COMETT-området. Fastholdelse af COMETT's identitet En række deltagerlande ønsker, at COMETT's identitet fastholdes. I de seneste ti år har programmet opbygget et varemærke, som står for kvalitet og en bestemt type aktiviteter mellem VU'er og virksomheder. Dette bør ikke uden videre smides væk. Tyskland opfordrer til, at der skabes en specifik programdel under LEONARDO. Fastholdelse og udvikling af UPUV'erne Igen bør den infrastruktur, som er udviklet af UPUV'erne, ikke smides væk. Finansiering bør garanteres, enten direkte eller gennem opgaveorienteret medfinansiering, hvor UPUV'et dækker generalomkostningerne til de forvaltede opgaver og programelementer. UPUV'erne er for værdifulde som et samlingspunkt for VU'er, forskningsinstitutioner, erhvervslivet og myndighederne til, at de må forsvinde. Generelt efterlyste man en vis stabilitet med hensyn til finansiering af dem. En velstruktureret udvidelse af deres kompetenceområde til FoU-funktioner samt udvidelse til Central- og Østeuropa i samarbejde med TEMPUS blev foreslået. En af deltagerlandene foreslår en mere tydelig adskillelse mellem de sektorspecifikke UPUV'er (som udarbejder og formidler kurser) og de regionale UPUV'er (som beskæftiger sig med behovet på lokalt plan) som et middel til at skabe en integreret udvikling og formidling af COMETT-relateret teknisk uddannelse. Samarbejde med andre programmer Deltagerlandene ser muligheden for at forbedre både fremtidige COMETT-aktiviteter og andre EU-programmer gennem forøget samarbejde mellem sådanne programmer. Man efterlyser en bedre vertikal integration/synergi mellem COMETT-relaterede aktiviteter og 1) aktiviteter inden for højere erhvervsuddannelser, som man for eksempel har set i dele af FORCE og PETRA samt 2) uddannelsesaktiviteter på doktorgrads- og postdoktorgradsniveau, som man har set i programmet for FTU inden for området menneskelige ressourcer og mobilitet. Tværgående samarbejde/synergi kunne måske også opnås ved at støtte og arbejde med andre videnskabs- og teknologiprogrammer under det 4. rammeprogram. Desuden antydes det, navnlig i forbindelse med samarbejde med små og mellemstore virksomheder, at man kan lære meget af erfaringerne fra CRAFT- programmet. 153 Udvikling af programmer Der præsenteres en række forslag til forbedring af COMETT-relatercde aktiviteter. Disse omfatter 1) større fleksibilitet og kortere behandlingstid for ansøgninger. 2) storre fleksibilitet inden for mobilitetsprogrammer. Programmet til fremme af medarbejderes mobilitet fremhæves: det kræver kortere udveksl ingsperioder, 3) et system med godkendelse og efterfølgende rapportering ville forøge praktikordningernes effektivitet, 4) et COMETT- certificeringssystem for studerende blev ligeledes foreslået. Et første, let og ukontroversielt skridt kunne være et deltagelsesbevis. 154 SYNOPTISKE TABELLER SAMMENDRAG AF DE ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT II-PROGRAMMET 1990-1994 155 l. l 1. 2 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET ØSTRIG 1 Emne Sammenfattet svar Fremme af debatten Ja, navnlig UPUV-systemet. Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder forbedret Det specifikke samarbejde, som COMETT har fremmet, omfatter: Væsentlig forøgelse af studerendes praktikophold på tværs af grænserne, af projektorienteret praktikopholdene og større akademisk anerkendelse. Tværnationale udvekslinger af personale ved videregående uddannelser/i erhvervslivet, som slet ikke eksisterede før COMETT. Berigelse avanceret uddannelsesteknologi i kraft af de udviklede kursers internationale anvendelsesområde og europæiske dimension. nationale marked tilrettelæggelse det for af 1. 3 Indflydelse på udformningen af politikker 1. 4 Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer 1. 5 COMETT's samlede virkninger 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk2 2. 2 Formidling af virksomheders behov Social- og arbejdsministeriet frafaldt kravet om arbejdstilladelse for COMETT-studerende. Videnskabs- og forskningsministeriet ydede økonomisk lovgivningsmæssige til og sikrede bedre bestemmelser med hensyn til akademisk anerkendelse af COMETT- praktikophold i udlandet. støtte supplerer det COMETT regionale og nationale program "Videnskabsmænd for økonomien", som fremmer udveksling af medarbejdere mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Fleksible bestemmelser med hensyn til udstationering af medarbejdere ved universiteterne er blevet udvidet til at omfatte COMETT Bc-udvekslinger. Medfinansiering af nationale og regionale COMETT-projekter sikres i kraft af deres bidrag til en forbedring af uddannelsesaktiviteterne i Østrig. COMETT har forøget uddannelsens internationale dimension. Det har knyttet VU'er og erhvervslivet sammen, støttet udviklingen af efter- og videreuddannelse på VU'er, virket som katalysator for udviklingen af analyser af uddannelsesbehov, givet erfaring i international forvaltning af programmer og projekter, forbedret af kontaktfladerne mellem de videregående forvaltningen uddannelser og erhvervslivet, udvidet netværk til at omfatte andre former for samarbejde, forøget erhvervslivets interesse for højt uddannet personale osv. Tilvejebringelse af et regionalt forum for spørgsmål vedrørende uddannelse og teknologi samt forøgelse af bevidstheden om disse spørgsmål på regionalt og nationalt plan. Tilvejebringelse af partnere og en europæisk dimension med hensyn til uddannelse i teknologi: de fungerer som et regionalt forum for europæiske initiativer. Integrering af regionalt baserede små og mellemstore virksomheder og andre parter i europæiske projekter og debatter. Tilvejebringelse af kortvarige kurser og udveksling af medarbejdere samt virksomheder, som opstår på baggrund af sådanne aktiviteter. Synergi med hensyn til forskning og uddannelse. Motivation og bevidstgørelse over for international teknologisk udvikling. Ja, men begrænset af mangel på eksperter med tid og penge. Flere specifikke analyser af uddannelsesbehovet og konstant evaluering af erhvervslivets behov er blevet gennemført. Debatter om modeller for og markedsføring af kurser afholdes. 157 2. 3 2. 4 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET ØSTRIG 1 Emne Sammenfattet svar Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne Ja, men på forskellige planer i UPUV'erne, gennem aktiv deltagelse af europæiske partnere, praktikordninger og tilstrømningen af udenlandske studerende til østrigske virksomheder. Bidraget fra sektorspecifikke UPUV- netværk4 EuroLaser tager sigte på hurtig udbredelse af FoU-resultater (hvilket tidspunkt hæmmes af mangel på kvalificeret på nuværende personale) gennem mobilitetsaktiviteter, uddannelse og undervisning. Det har integreret og bygger på regionale, nationale og internationale netværk, og dets medlemmer (forsknings- og udviklingsmedarbejdere, producenter, konsulenter og brugere) har været aktive og bidraget til alle COMETT-aktiviteter. Det har gennemført en analyse af det aktuelle niveau, som skal udgøre grundlaget for en analyse af uddannelsesbehovet. Det arrangerer "sommerskoler". Dets stærke sider ligner de sektorspecifikke UPUV'ers. Blandt dets svage sider kan nævnes, at det endnu ikke har juridisk status, medlemmernes forskelligartede interesser, forskellige niveauer med hensyn til engagement blandt sektorer og lande, mangel på penge og fuldtidspersonale samt problemer på fra grund af usikkerhed med hensyn Kommissionen osv. til økonomisk støtte 2. 5 De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder 4) tæt tilknytning uddannelsesprojekter, Stærke sider: 1) Sikker, juridisk og uafhængig status som grundlag for demokratisk partnerskab, 2) bred accept samt god regional støtte fra offentlige og halvoffentlige og økonomisk engagement institutioners side, 3) færdigheder med hensyn til styring af europæiske til virksomhederne og teknisk troværdighed, 5) forbindelser til andre EF-netværk, 6) forbindelser til universiteter samt styrken ved eksisterende "folkeuniversitetscentre" i Østrig, 7) motiveret personale samt en lille og effektiv organisation Svage sider: 1) Svaghed med hensyn til at kæde COMETT sammen med andre EF-projekter med Østrig som medlem af EFTA, 2) mangel på markedsføring og salgsstrategier, 3) begrænset personale, 4) visse regioner har et svagere grundlag hvad angår universiteter og tekniske uddannelser, 5) den tid det tager at udvikle en specifik profil, 6) mangelen på tid til selvstudier inden for et kompliceret område, 7) COMETT-projekterne er for korte til at skabe en "international uddannelsesfilosofi", 8) årlig reduktion af økonomisk støtte, 9) usikkerhed med hensyn til overførsel til LEONARDO. 1) har bidraget med systematiserede COMETT praktikophold/udvekslinger af medarbejdere på et projektorienteret grundlag med en klar arbejdsplan og veldefinerede bestemmelser med hensyn til akademisk anerkendelse, 2) virksomhederne er i færd med at indføre en "praktikopholdskultur" og stiller bedre faciliteter og professionel vejledning til rådighed for the studerende, 3) Bc-udvekslinger resulterer i betydelig feedback og forbindelser mellem universiteter og virksomheder. Det er dog meget vanskeligt og tidkrævende at organisere, navnlig for længere perioder. 158 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET ØSTRIG 1 Emne Sammenfattet svar Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger De grundlæggende forandringer fremgår af afsnit 1. 3. Der er sket fremskridt med hensyn til akademisk anerkendelse af ophold i udlandet. Virksomhedernes modtagelse af studerende er blevet lettere og mere formaliseret. Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddanne lseskurser Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Ja, ved at udvikle projekter sammen med mulige brugere og internationale partnere og med højere kvalitet. Interaktiv analyse af uddannelsesbehovet er ligeledes blevet udviklet. Formidling af kurser på mange lokaliteter. Forbedring af kvaliteten (mere end kvantiteten) i kraft af mere udbredt udveksling af ekspertise og synspunkter, herunder, som en yderligere kvalitetsfaktor, muligheden for at sammenligne det aktuelle niveau international markedsføring og adgang til kurser. lande. Forbedret i forskellige 3. 2 4. 1 4. 2 4. 3 Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger UPUV'erne har suppleret universitetscentrene. Mulighederne for at arrangere eller deltage i kurser er blevet bedre. Det er blevet mere attraktivt at stille uddannelse til rådighed for små og mellemstore virksomheder. I fremtiden forudses etablering af Fachhochschulen med obligatoriske praktikophold. I Østrig er efter- og videreuddannelse samt erhvervsuddannelse veludviklet og differentieret. "COMETT kan kun tilføre merværdi ved at tilføje den europæiske dimension. som en niche, hvor der udbydes meget specialiserede og/eller tværnationale kursustilbud. " I de østrigske evalueringer opfordrede man til at; 1. UPUV'ernes decentrale struktur udvikles og styrkes og ansøgningsproceduren gøres kortere og mere fleksibel, 2. COMETT's omfang genovervejes. Enten skal programmet beskæftige sig mere koncentreret med teknologispørgsmål eller brede sig over alle områder, 3. COMETT bør koncentreres om små og mellemstore virksomheder, som det oprindeligt var hensigten. Gøre brug af erfaringer fra CRAFT-programmet for små og mellemstore virksomheder, 4. Opnå mere synergi fra andre TFMR-programmer og programmer under det 4. rammeprogram. 5. Indkaldelsen af ansøgninger til LEONARDO bør finde sted tidligt for at undgå usikkerhed. 1 Den Østrigske evaluering påpegede, at "Erklæringerne og konklusionerne (i evalueringen fra 1993) stadig er gældende og fuldt ud kan anvendes". Denne tabel er således baseret på begge evalueringer. 2 Svarene fra de 4 regionale UPUV'er blev fremlagt separat i den østrigske nationale evaluering. De sammenfattes i denne synopsis. 3 Der er kun ét sektorspecifikt UPUV i Østrig. Alle dets svar på evalueringen sammenfattes i dette afsnit. 159 BF ENDELIGE NATIONALE EVALDERINGER AF COMETT- PROGRAMMET BELGIEN (den fransktalende del)l Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten 1. 2 Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder Kun 15% af virksomhederne mente, at de havde ændret deres holdning til universiteterne. 40% havde dog brugt arbejdet som led i en internationaliseringsstrategi. Virksomhederne mente, at COMETT burde markedsføres bredere; det var ikke tilstrækkeligt kendt. 1. 3 1. 4 Indflydelse på udformningen af politikker Programmet indgår i den igangværende debat, Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer 35% af virksomhederne havde deltaget i nationale eller regionale programmer, som lignede COMETT. Dog anførte kun 6%, at de havde kædet programmerne sammen. 1. 5 COMETTs samlede virkninger 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk 2. 2 Formidling af virksomhedernes behov 96% af praktikanterne og 80% af dem, der var i gang med en uddannelse, vartilfredse. Programmets internationaliserende virkning på universiteterne (navnlig de mindre og specialiserede) var vigtig. 54% af virksomhederne mente, at COMETT havde en positiv indflydelse på deres internationalisering, 35% mente, at virkningen var positiv med hensyn til deres teknologi, og med hensyn til kvaliteten af arbejdet var tallet 28%. 32% af virksomhederne mente, at COMETT havde en gavnlig virkning på regionalt plan, og 18% mente, at der var en gavnlig virkning på nationalt plan. Alt i alt gjorde COMETT deltagerne bevidste om mulighederne i Europa og potentialet ved internationalt samarbejde. Vanskeligt at definere. Holdningen med hensyn til praktikophold var temmelig negativ. På regionalt plan mente 30% af virksomhederne, at de tilførte merværdi, mens 42% mente, at der ikke blev tilført merværdi. Kun 9% af virksomhederne var positivt stemt; 35% var negativt stemt. 24% anså UPUV'et som en hjælp til at overbringe ser uddannelsesbehovene UPUV'erne som rådgivere på europæiske projekter og som en forbindelse til universiteterne. lærerkræfterne. Erhvervslivet til 2. 3 2. 4 2. 5 Fremme af en tværnational Dette er et af de vigtige punkter. 30% af de adspurgte følte sig mere bevidste om fordelene ved internationale partnerskaber, 37% følte sig indstilling blandt parterne ansporet i europæiske projekter. 57% af erhvervsfolkene og 78% af de studerende mente, at COMETT forøgede den europæiske dimension i virksomhedens kultur. til at deltage Bidraget sektorspecifikke UPUV- netværk fra Sammenlignet med regionale UPUV'er betragtes de som bedre udrustet til at gennemføre analyser af uddannelsesbehov og arbejde med mobilitet og rekruttering (en ny service fra UPUV'ernes side). De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten af formidling sider: Regelmæssig Stærke oplysning, mobilitetsaktiviteter og rådgivning om europæiske projekter, velvillighed over for anmodninger og deres rolle som kontaktflade mellem universiteter og virksomheder. kendt/utilstrækkelige tilstrækkeligt Svage markedsføringsressourcer, ringe evner med hensyn til analyse af uddannelsesbehov, begrænset reelt kendskab til teknologierne. sider: Ikke 160 BF E N D E L I GE N A T I O N A LE E V A L D E R I N G ER AF C O M E T T- P R O G R A M M ET BELGIEN (den fransktalende del)I E m ne Sammenfattet svar 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser 4. 2 Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Reaktionerne fra erhvervslivet, universiteterne og de studerende var næsten 100% positiv. Især mindre universiteter brugte praktikophold som det første skridt med henblik på internationalisering og på at blive kendt i Europa. De fik hjælp til at føre deres undervisning à jour og tilbyde mere tiltrækkende muligheder for potentielle studerende. Mulighederne med hensyn til medarbejdernes mobilitet blev ikke udnyttet fuldt ud. Erhvervslivet ændrede holdning fra at betragte praktikophold som "en tjeneste" til at se dem som et lige kontraktforhold til gavn for regelmæssige foreslår begge nu praktikophold. Betingelserne med hensyn til praktikophold, arbejdsprogrammer og varighed er blevet bedre. parter. Virksomhederne 45% af svarene var positive. Den merværdi, som blev tilført i kraft af den internationale dimension, var meget vigtig. De nyskabende COMETT-kriterier frembragte en nyskabende omdannelse af projekter, hvor multimedier og uddannelse af lærerkræfterne indgik. 68% af de adspurgte mente, at uddannelsernes kvalitet og niveau var forbedret, og 57% mente, at virksomhedskulturen var blevet tilført en europæisk dimension. 49% påpegede muligheder for adgang til en langt større mængde oplysninger til brug ved kursusudvikling, 46% lettere adgang til teknologier og 40% understregede anførte forbedringerne i arbejdets kvalitet. COMETT forbedrede ikke blot kvaliteten, men også udbuddet af uddannelser. 4. 3 Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan UPUV'erne har samarbejdet med og skabt synergi med de fleste institutioner inden for erhvervslivet og universitetsverdenen, bistået i samarbejdet og samtidig arbejdet på regionale og nationale projekter. 161 BF ENDELIGE NATIONALE EVALDERINGER AF COMETT- PROGRAMMET BELGIEN (den fransktalende del)I Emne Sammenfattet svar 4. 4 Yderligere bemærkninger 42% af de studerende fandt praktikpladser inden for en måned; 87% fandt en plads inden for 3 måneder. Men dette var det største problem for den studerende. COMETT/UPUV'erne bør være mere hjælpsomme. En liste over virksomheder i hvert land, som kan kontaktes, kunne stilles til rådighed. Det blev foreslået at kæde ERASMUS-praktikordninger sammen med søgningen efter et fremtidigt COMETT-praktikophold. At lade de studerende selv finde deres egen virksomhed kunne dog være mere effektivt og resultere i en bedre sammensætning, end hvis COMETT/UPUV'erne gjorde det. Administrative formaliteter udgjorde et problem for de studerende. Praktikophold på 6-12 måneder var de mest effektive. Det ville være gavnligt, hvis begge parter fra starten havde en klarere forståelse af, hvad der blev forventet af modparten. Universiteterne er et vigtigt mellemled, men de er ofte for passive. 78% af de studerende modtog ydelser fra deres virksomhed; 45% af disse studerende modtog dem som et supplement til stipendiet fra COMETT, men kun 27% modtog dem i form af løn. 42% af dem, der modtog ydelser, modtog 10-20. 000 BEF/måned. Men disse ydelser var meget variable, ligesom de lokale leveomkostninger var det, og det var vanskeligt at tage hensyn til dette i planlægningen. Et COMETT-certifikat ansås for påkrævet. 1 Baseret på en brevundersøgelse med 85 svar ud af 270 kontakter for studerende og 94 ud af 2270 for virksomheder og universiteter. 75% af institutionerne var belgiske. ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET BELGIEN (den flamsktalende del) Emne Sammenfattet svar l. l Fremme af debatten Enkelte organisationer var allerede aktive med hensyn til forbedring af kontakterne mellem universiteterne og erhvervslivet, men COMETT resulterede i bedre overordnet koordination og kommunikation på følgende niveauer: Organisationer, som var aktive deltagere i COMETT-projekter Organisationer, som kom i kontakt med COMETT-oplysninger på en indirekte måde I de flamske ministerier voksede bevidstheden om behovet for samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. 162 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET BELGIEN (den flamsktalende del) Emne Sammenfattet svar 1. 2 Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder 1. 3 Indflydelse på udformningen af politikker 1. 4 Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer COMETT's ansøgningsrunder viste sig at være et godt værktøj til etablering af samarbejde (det er lettere for partnere at tinde hinanden i forbindelse med el konkret projekt). Antallet og internationaliseringen af kontakterne mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet er i høj grad blevet forøget. På undervisningsssiden har især de ikke-universitære af videregående uddannelsesinstitutioner kontakter. antallet forøget regeringsplan var COMETT-programmets På indflydelse begrænset til undervisningsministeriet, og det påvirkede til en vis grad de grundlæggende politiske valg: Voksende bevidsthed med hensyn til efter- og videreuddannelse og kvaliteten af uddannelserne Opmærksomhed over for samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet Interesse for udvikling af undervisningen i Europa. Rapporterne antyder, at det fra et COMETT-synspunkt er lettere at fremme komplementariteten blandt forskellige europæiske programmer end blandt nationale/regionale initiativer. Den måde, hvorpå COMETT-modellen virker, gør det vanskeligt at tilpasse den til specifikke nationale omstændigheder. På den ene side er der eksemplet med en privat organisation, som tilrettelægger efter- og videreuddannelse i samarbejde med VU'er og erhvervslivet. Synergi med COMETT-programmet gjorde det muligt for dem at arbejde på et mere internationalt plan. På den anden side gives der udtryk for, at man har mødt mange problemer i forbindelse med udveksling af studerende, fordi COMETT hverken tog de specifikke flamske problemer på dette område eller de eksisterende internationale udvekslingsinitiativer for studerende i betragtning. 163 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET BELGIEN (den flamsktalende del) Emne Sammenfattet svar 1. 5 COMETTs samlede virkninger 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk Virkningen er størst på VU'erne. Det var noget vanskeligere at fremme forståelsen for samarbejde i erhvervslivet. Specielt i de små og mellemstore virksomheder var COMETT's indflydelse temmelig lille. Alt i alt, og i betragtning af den økonomiske situation, kan COMETT siges at have været en moderat succes. Mange nye forbindelser og relationer blev skabt. Det lykkedes dog ikke COMETT at skabe forbindelser med forskningsprogrammer på institutionsplan. De af COMETT skabte netværk fører til en mængde bidrag fra andre europæiske programmer. For fremtiden kan det anbefales at styrke samarbejdet og kommunikationen mellem forskellige europæiske programmer. Det bemærkes, at det ofte er de samme aktører, der deltager i disse programmer. I betragtning af niveauet med hensyn til økonomisk støtte er en bedre sammenkædning med regionale programmer nødvendig, hvis COMETT-projekterne skal overleve. erhvervsmæssige Sideløbende med håndteringen teknologiaspekter ville det være nyttigt at være mere opmærksom på indvirkningen fra kulturelle forskelle i forbindelse med udvikling af teknologi. af de Netværkssamarbejdet har to dimensioner: 1) det regionale grundlag og 2) det europæiske COMETT-netværk. Gennem UPUV'et kommer de regionale netværk i forbindelse med de europæiske netværk og med regionale netværk i andre regioner. Hovedopgaverne er kort fortalt udbredelse af information og etablering af uddannelsesprojekter. Parterne kunne nyde godt af netværkene på tre planer: 1) Indhold og teknologi 2) det generelle plan, analyser af uddannelsesbehov osv. og 3) det administrative plan, hvorved det gøres lettere at opstille projektforslag. 2. 2 2. 3 2. 4 Formidling af virksomhedernes behov Fremme af en tværnational Et af de mest synlige resultater, som er opnået af UPUV'erne er internationaliseringen af uddannelsesaktiviteter. UPUV'erne indstilling blandt parterne stimulerede og bistod projekterne. Bidraget sektorspecifikke UPUV- netværk fra ! De sektorspecifikke netværks indflydelse på den flamske region er temmelig begrænset, hvorimod visse flamske partneres indflydelse på de sektorspecifikke netværk er stor. Med andre ord var eksporten af viden større end importen. De sektorspecifikke netværk anses for at være vigtige, fordi de er mere fleksible med hensyn til at etablere uddannelsesinitiativer sammenlignet med uddannelsesinstitutionerne. 164 ENDELIGE NATIONALE EVALDERINGER AF COMETT- PROGRAMMET BELGIEN (den flamsktalende del) Emne Sammenfattet svar 2. 5 De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten 3. 1 3. 2 4. 1 4. 2 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse 4. 3 Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger Stærke sider: Voksende bevidsthed om behovet for samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet; indflydelse på internationaliseringen af uddannelsesinitiativer: UPUV'erne har spillet en rolle med hensyn til fremme af initiativer på vanskelige områder: eksport af know-how, UPUV'erne har bragt international ekspertise til de regionale uddannelsesaktiviteter. Svage sider: Lang "inkubationstid" før UPUV'erne kunne etablere sig på regionalt plan; begrænset indvirkning på små og mellemstore virksomheder; indflydelsen på den regionale politik var temmelig begrænset. Generelt har optagelsen af udvekslinger været bedre inden for den ikke-universitære videregående uddannelse på grund af en stærkere udvekslingskultur. På universiteterne sker udvekslinger oftest på de studerendes ikke indarbejdet i læseplanerne. COMETT's udvekslingsplaner passede ikke altid de virksomheder, som ikke er fortrolige med udvekslinger og ikke kan se fordelene. initiativ. Udvekslingerne er Det beklages, at COMETT's udvekslingsinitiativer ikke har taget højde internationale den udvekslingsorganisations aktiviteter. eksisterende allerede for I Flandern havde videregående uddannelsesinstitutioner og regeringen allerede stor erfaring i at etablere uddannelse og undervisning. COMETT tilfører det internationale aspekt. COMETT-programmet har klart forøget antallet af programmer, Kvaliteten af projekterne er endnu ikke blevet evalueret på systematisk vis. Det antages, at kvaliteten er blevet bedre i den forstand, at kurserne i højere grad tilgodeser erhvervslivets behov. Det formodes, at COMETT er et godt middel til at bringe videnskabelige resultater fra europæiske forskningsprojekter ud til et bredere teknisk publikum. institutioner, som er aktive Der sker en stigende internationalisering af aktiviteterne hos de fleste for efter- og videreuddannelse, og som er tilknyttet et eller flere COMETT- projekter. Uddannelseaktiviteter inden for områder, som er mindre åbenbare set ud fra et markedsførings- og salgssynspunkt, kunne etableres. inden CH ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET SCHWEIZ 165 Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten Iværksættelsen af særlige nationale foranstaltninger inden for efter- og videreuddannelse næsten samtidig med COMETT har betydet, at sidstnævnte har bidraget til den nationale debat. 1. 2 1. 3 1. 4 Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder Indflydelse på udformningen af politikker Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer 1. 5 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 3. 1 3. 2 COMETT's samlede virkninger Bidraget fra regionale UPUV-netværk Formidling af virksomhedernes behov Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne Bidraget fra sektorspecifikke UPUV- netværk De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger efter- polytekniske læreanstalter med En statslig seksårsplan har forsynet kantonernes universiteter og de statslige og videreuddannelsesordninger. UPUV'erne har arbejdet meget tæt sammen med, styrket og udbygget disse ordninger. Planen har ligeledes styrket den nationale politik med hensyn til yderligere internationalisering af VU'er. Den regionale politik er endnu ikke formuleret fuldt ud, men det forekommer meget muligt, at organer som UPUV'erne kan udgøre en vigtig del af denne politik. De har fungeret fint i samarbejde med andre EF-programmer. COMETT har været en stor succes, De har startet en dialog mellem de forskellige aktører inden for teknologioverførsel og uddannelse. De tilgodeser desuden højt prioriterede regionale spørgsmål. De fører små og mellemstore virksomheder sammen med såvel offentlige forskningsinstitutioner som internationale samarbejdsorganisationer. 166 4. 1 4. 2 4. 3 Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger Trods det negative resultat af afstemningen om optagelse i EU i december 1992, er det et højt prioriteret mål i forsknings- og uddannelsespolitikken at deltage fuldt ud i alle undervisnings-, uddannelses- og ungdomsprogrammer som det 4. rammeprogram. Bilaterale forhandlinger vil blive indledt. Den usikkerhed, der omgiver programmerne i det kommende år, virker dog demotiverende og desillusionerende på deltagerne og på vore partnere i udlandet: to UPUV'er overvejer endog at flytte til en EU- medlemsstat. såvel D ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET TYSKLAND Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten 1. 2 Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder Der er sket en markant genoplivning af debatten mellem universiteterne og erhvervslivet. COMETT har her spillet en vis rolle. De centrale emner har været: Fremtidige krav til VU'erne med henblik på europæisk integration; Modeller for samarbejde mellem VU'er og virksomheder til gavn for begge parter; Nye undervisningsmodeller i lyset af det stigende antal studerende; Omstrukturering af det akademiske system med henblik på en nedsættelse af studietiden; Stærkere fokusering inden for undervisning på 3. niveau på de krav. der stilles af praksis i erhvervslivet; Forbedringer med hensyn til anerkendelse af studieperioder i udlandet og kvalifikationer tilegnet i udlandet; VU'ers betydning inden for efter- og videreuddannelse. Der findes allerede teknologioverførselscentre og faciliteter for videregående uddannelse ved kontaktfladen mellem VU'erne og erhvervslivet. I teknologioverførselscenlrene fremmede COMETT. tværnationalt samarbejde i Europa. G e n n em teknologioverførselscentrene er det muligt at kæde forskning og udvikling sammen med efter- og videreuddannelse, som specielt er til gavn for små og mellemstore virksomheder. s a m a r b e j de m e l l em U P U V ' e r ne og 1. 3 Indflydelse på udformningen af politikker For at fremme COMETT traf de relevante ministerier på delstatsniveau forskellige foranstaltninger for at sikre økonomisk støtte gennem vedvarende eller engangssubsidier. 167 D ENDELIGE NATIONALE EVALDERINGER AF COMETT- | PROGRAMMET TYSKLAND Emne Sammenfattet svar 1. 4 Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer 1. 5 2. 1 COMETT's samlede virkninger Bidraget fra regionale UPUV-netværk 2. 2 Formidling af virksomhedernes behov 2. 3 Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne hensyn eksisterer synergisforbindelser med Der til praktikordningerne under Carl-Duisberg-Gesellschaft og IAESTE- programmet. Ministeriet for undervisning og videnskab og delstaternes ministerier fremmer det europæiske samarbejde blandt VU'er. Herfra kommer ligeledes subsidierne til UPUV'erne. Ministeriet for undervisning og videnskab sikrer den grundlæggende finansiering i forbindelse med AIF og DAAD. og Forsknings- " F o r s k n i n g s s a m a r b e j d e" forskning/udveksling af medarbejdere) Små og mellemstore virksomheder sender midlertidigt deres medarbejdere til forskningsinstitutioner eller modtager midlertidigt forskere fra institutterne, og udveksling på tværs af grænserne er ligeledes blevet fremmet. af COMETT-informationscentrets programmet v e d r ø r e n de teknologiministeriet ( d e l p r o g r am aktiviteter støtter Regionale UPUV'er sikrer et vedvarende samarbejde mellem universiteter, sammenslutninger og virksomheder, som yderligere suppleres af en specifik europæisk tilpasning. COMETT giver regionens virksomheder adgang til andre europæiske undervisnings- og uddannelsesprogrammer og videnskabs- og teknologi-programmer. De regionale UPUV'er fremmer en mere engageret indsats blandt VU'er med hensyn til efter- og videreuddannelse. Videreudvikling af undervisning på 3. niveau samt efter- og videreuddannelseskurser samt adgangen til kortvarige kurser. Ja, især de små og mellemstore virksomheder har draget fordel, idet de manglede finansiering og ekspertise. UPUV'et har hjulpet med igangsætning af projekter, rådgivning med hensyn til økonomi, projektledelse, forvaltning af EF-subsidier, overførsel af resultater og præsentation af vellykkede resultater. Gennemførelsen af analyser af uddannelsesbehov har udgjort grundlaget for modeller til en strategi inden for regional efter- og videreuddannelse. De regionale UPUV'er spiller en vigtig rolle med hensyn til spørgsmål om undervisning og videreuddannelse for teknologisk udvikling og teknologioverførsel med henblik på at styrke regionerne. Tværnationalt samarbejde mellem COMETT-projekterne fremmer udvekslingen af oplysninger blandt partnerne i de forskellige regioner. UPUV'erne fungerer som mellemled mellem passende europæiske partnere med hensyn til tværnationale projekter. inden 168 D ENDELIGE NATIONALE EVALDERINGER AF COMETT- | PROGRAMMET TYSKLAND Emne Sammenfattet svar 2. 4 Bidraget fra sektorspecifikke UPUV- netværk 2. 5 De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder og rensningsanlæg, telekommunikation sektorspecifikke UPUV'er: mikro-elektronik, Der er otte veterinærmedicin, aluminiumteknologi, softwareteknologi, overfladeteknologi. Betingelserne for en tættere forbindelse mellem videnskab og teknologi i europæisk sammenhæng er bedre i disse UPUV'er. I sammenligning med de sektorspecifikke UPUV'er er de regionale UPUV'er mere aktive med hensyn til efter- og videreuddannelse. De koordinerer europæiske pilotprojekter og gennemfører større udviklingsprojekter med hensyn til kurser inden for undervisning på 3. niveau samt efter- og videreuddannelse. Gennem etableringen af UPUV'er inden for telekommunikation har man opnået øget overførsel af know-how. Stærke sider: Programmet har deltagelse af partnere fra alle dele af Tyskland. Økonomisk støtte, formidling og bistand til studerende, som gennemfører den praktiske del af uddannelsen inden for deres specialiserede område i en europæisk virksomhed. UPUV'erne gør det muligt for mellemstore virksomheder at indgå i europæisk samarbejde på regionalt plan på et forsvarligt niveau med hensyn til omkostninger og inden for overskuelige tidsrammer. De fremmer øget samarbejde mellem europæiske partnere. Gennem regelmæssige oplysningsblade og deltagelse i relevante messer (fagmessen i Hannover, CEBIT og Media-Net) blev interesserede parter og potentielle ansøgere gjort opmærksom på COMETT. Alle UPUV'er gennemfører Ca-kurser (kortvarige kurser). Koordination af større tværnationale projekter. I enkelte projekter er der en klar synergi med forsknings- og udviklingsprojekter. Svage sider: 1) Af de 27 UPUV'er i Tyskland har kun ét uafhængig juridisk status: en forudsætning for "selv-forsyning". Der er kun gjort små fremskridt i denne henseende. 2) Selv om de fleste små og mellemstore virksomheder blev særlige foranstaltninger, er en større indsats påkrævet. 3) Udvikling af inden for undervisning og videregående særlige programmer uddannelse kædet sammen med FoU for små og mellemstore virksomheder er en nødvendighed. UPUV'erne burde gore dette lettere. inddraget gennem COMETT rummer en mængde fordele for både studerende og erhvervslivet. Unge mennesker, som starter deres erhvervskarriere, får positive erfaringer fra praktikophold i Europa, hvilket virker som for samarbejde mellem universiteterne og en multiplikator erhvervslivet. Disse studerende vil senere hen lette indførelsen af nyskabende ideer, især i små og mellemstore virksomheder. Mens situationen for gennemførelse af praktisk uddannelse i erhvervslivet mellem VU'erne og virksomhederne er gunstig, er initiativerne med hensyn til udveksling af medarbejdere (Bc) stadig underudviklede. 169 D ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET TYSKLAND Emne Sammenfattet svar 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger ved studerende uddannelsesinstitutioner videregående De gennemfører oftest den praktiske del af uddannelsen i hjemlandet, Enkelte gennemfører den dog i udlandet. Støtte til og rådgivning af praktikanter lettes ved mange universiteter og er i visse tilfælde obligatorisk i forbindelse med kurset. De studerendes vilje til at gennemføre deres praktiske uddannelse i udlandet er forøget betydeligt. Virksomhederne har haft positive erfaringer med praktikanter fra fra europæiske universiteter. Dette vil erhvervslivets side med hensyn til at tilbyde praktikpladser i fremtiden. På grund af den vanskelige økonomiske situation i de nye delstater er kun få virksomheder i stand til at tilbyde praktikpladser. og af medarbejdere mellem Udvekslingen erhvervslivet vanskeliggøres, ikke blot på grund af en mængde lovgivningsmæssige betingelser, men også på grund af indholdet af den praktiske uddannelse. Udveksling af medarbejdere er økonomisk lidet tiltrækkende for erhvervslivet, og på grund af behovet for længerevarende frigørelse af medarbejderne er antallet af udvekslinger nærmest minimalt. sikre velvillighed universiteterne 4. 1 4. 2 4. 3 Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan Samarbejdet mellem universiteterne og erhvervslivet med hensyn til undervisning og videregående uddannelse er stadig underudviklet. I udviklingen af undervisningen og de videregående uddannelseskurser nyder COMETT godt af den store mængde af eksperimenter efter europæisk model. Den forøgede andel af tyske faciliteter i koordineringen af europæiske kurser og pilotprojekter afspejler en øget accept af fremgangsmåden under COMETT. Hvad angår kvantitativ evaluering kan der ikke forventes en direkte virkning af de supplerende initiativer under COMETT. COMETT-projekterne supplerer i høj grad eksisterende planer inden for specifikke områder såsom miljøbeskyttelse osv. COMETT-initiativerne i Tyskland øger udbuddet af uddannelse, især med hensyn til emner, som berører gennemførelsen af EU's indre marked. 170 D ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET TYSKLAND Emne Sammenfattet svar 4. 4 Yderligere bemærkninger et til bør som specifikt fastholdes k o n t a k t o m r å de m e l l em tværnational udveksling af praktikanter COMETT-programmet programelement under LEONARDO. Universiteter, forskningsinstitutioner og erhvervsvirksomheder skal kunne ansøge om deltagelse i COMETT på lige vilkår. Det er ligeledes vigtigt, at økonomisk støtte, formidling og omhu med hensyn i virksomhederne anerkendes af UPUV'erne, da dette er et stort og c e n t r a lt forskningsinstitutionerne og erhvervslivet, som skal udnyttes effektivt. UPUV-netværket har eksisteret i syv år, og det har vist sig nyttigt. "Varemærket" COMETT bør fastholdes. Finansieringen af UPUV'erne skal garanteres. Hvis dette ikke sker, må opgave-orienteret medfinansiering af enkelte dele af programmet afløse en sådan finansiering. Dette kunne lettest opnås gennem en højere andel af faste udgifter. Målet ville være det anslåede niveau på 20% til EF-programmer inden for forskning og udvikling. u n i v e r s i t e t e r n e, DK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET DANMARK Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten Ja, navnlig på universiteterne; de tekniske skoler var mere bevidste om spørgsmålet. Søgelyset har især været rettet mod behovet for at forbedre kvalifikationerne i erhvervslivet og vigtigheden af uddannelse i teknologi på højt niveau. Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder Visse forbindelser er uden tvivl blevet skabt takket være COMETT, men resultaterne er ikke tilstrækkelige til, at man kan regne med udvikling uden yderligere støtte. 1. 2 1. 3 1. 4 Indflydelse på udformningen af politikker Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer 1. 5 COMETT's samlede virkninger COMETT er blot et blandt mange statslige virkemidler, fra "Loven om efter- og videreuddannelse", som gælder alle niveauer faglært arbejder til universitetskandidat, både støtter og støttes af COMETT-projekter. Det danske industrielle forskningsprogram, som støtter Ph. D-projekter, der gennemføres i samarbejde med erhvervslivet, kan eventuelt fungere fint sammen med aktiviteter under streng Bb. På nationalt plan har engagementet og støtten været "meget moderat". Dette har indvirket på COMETT- aktiviteterne. Et ministerium bør tage styringen, en klar ansvarsfordeling bør fastlægges, og et informationscenter bør etableres. 171 DK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET DANMARK Emne Sammenfattet svar 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk 2. 2 Formidling af virksomhedernes behov som arbejder Dette afhænger af værtsorganisationens mål; dvs. overførsel af FoU til erhvervslivet kontra forskning og undervisning. De, som arbejder sammen med det lokale erhvervsliv, har forøget accepten af UPUV- medlemmemes kandidater, skabt fra universiteterne, iværksat uddannelsesprogrammer og givet virksomhederne adgang til viden på universiteterne samt givet dem mulighed for at udvikle et bredere samarbejde med VU'erne. De UPUV'er, som udelukkende fokuserede på praktikophold for studerende, og som ikke havde et stabilt grundlag hvad angår deltagelse blandt virksomhederne, har vist sig langt svagere, men har dog været til gavn for de studerende og virksomhederne. interesse i erhvervslivet, forskere for ikke gennemført regionale UPUV'er har De analyser af uddannelsesbehovet. Enten mener virksomhederne, at UPUV- medarbejderne ikke er egnede, eller også mener de, at dette bør gennemføres internt i virksomheden. Et af de sektorspecifikke UPUV'er har gennemført omfattende analyser af uddannelsesbehovet som grundlag for aktiviteterne. 2. 3 2. 4 2. 5 Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne I begrænset omfang. Bidraget fra sektorspecifikke UPUV- netværk De synes i højere grad at tilføre merværdi takket være specialisering og en mere målrettet indfaldsvinkel. Bedre sammensætning af partnere. De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten Stærke sider: Medlemskab af det europæiske UPUV-netværk for samarbejde er vigtigt, men stærkest i den nordlige og svagest i den sydlige del af Eu-opa. Svage sider: Der e. stadig mangel på en meningsfyldt og økonomisk holdbar model: de behøver stadig støtte fra COMETT. De Heste U?UV'er har kun nået erhvervslivet indirekte gennem lejlighedsvise kentakter og tjener ikke direkte som et redskab til forøgelse af stigende meningsfyldt personaleudskiftning, netværkene. Erhvervslivets engagement ligger på et lavt niveau og ofte på ad hoc-basis. samarbejde. Usikkerhed har medført svækket hvilket har 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder Udveksling af studerende har i vid udstrækning resulteret i, at virksomhederne er blevel mere åbne. Dog kan der være behov for bedre kvalitetskontrol af de studerende. Udveksling af medarbejdere har, hvor dette er forekommet, været meget vellykket. 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger De internationale virksomheder fastholder den samme politik med hensyn til studerende og medarbejdere, som kommer ind i virksomheden Der meldes ikke om ændringer i denne politik. 172 DK 4. 1 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET DANMARK Emne Sammenfattet svar Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser Rollen som formidler har været fremtrædende, hvor UPUV'et præsenterer interessante europæiske kurser over for erhvervslivet og anbefaler bestemte universiteter til veldefinerede opgaver. Rollen som projektleder, hvor partneren arbejder på et projekt, som kræver ny teknologi og viden. Dette kan føre til udvikling af uddannelsesmateriale. Der er behov for nyskabende metoder til hurtigere udvikling af uddannelser på områder, hvor udviklingen går hurtigt. Der er behov for bedre og nyskabende formidlingskanaler, navnlig for de ikke-faglige uddannelsesinstitutioner. Uddannelsesprojekter udviklet af organisationer med et særligt uddannelsesbehov har fungeret fint og styrket forbindelserne med partnerne. Det har ikke været muligt at markedsføre kurserne uden for gruppen af partnere. Hvad angår uddannelsesinstitutionerne var efterspørgslen efter uddannelser mindre end forventet, når først de var iværksat. Konsulentvirksomheders projekter inden for deres egne interesseområder har været særdeles vellykkede i kraft af, at a) projekterne er større og omfatter større europæisk samarbejde b) lederne har kompetence og et godt omdømme inden for uddannelse c) de arbejder tættere sammen med slutbrugeren. 4. 2 Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse 4. 3 Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger til mere Efterspørgslen efter uddannelse er i forandring; virksomhederne nedlægger uddannelsesafdelinger og bevæger sig fra generel job-specifik og virksomhedsorienteret uddannelse uddannelse med en langt mere resultatorienteret indfaldsvinkel. Uddannelser bliver i stigende grad skræddersyede og interne. Et UPUV har bevæget sig over i udvikling af uddannelse efter FoU- samarbejde med arbejde, hvilket har virksomheden. Den mængdemæssige forøgelse har været begrænset sammenlignet med det samlede marked. En respondent hævdede, at kortvarige kurser, som står alene, var af større værdi for dem, der udvikler dem, end for erhvervslivet. En virksomhed anvendte kun COMETT i forbindelse med ikke-akutte uddannelsesbehov. Kvaliteten af COMETT er høj. resulteret tættere i af COMETT-aktiviteter støtter lille. Dog Mængden myndighederne på regionalt plan i stigende grad efter- og videreuddannelse med henblik på økonomisk udvikling. COMETT har spillet en vis rolle i denne forandring. er 173 E ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET SPANIEN Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten 1. 2 Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder spørgsmål styrket debatten om COMETT har 1) tværnationalitet, 2) analyse af kvalifikationsbehov, 3) nye uddannelsesteknologier. I visse regioner har COMETT igangsat de første formelle initiativer med hensyn til debat og samarbejde mellem universiteterne og erhvervslivet. I andre regioner har programmet bibragt debatten et internationalt aspekt. som COMETT har forbedret forbindelserne mellem erhvervslivet og universiteterne på følgende specifikke områder: Sammenkædning af analyser af uddannelsesbehov med udvikling af uddannelser til virksomheder Forbedring af virksomhedernes beslutninger gennem bedre oplysning vedrørende den højere uddannelse Hjælp til navnlig små og mellemstore virksomheder i forbindelse med deres første kontakt med universiteter. Forståelse af virksomhederne COMETT har en grundlæggende indflydelse på forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, navnlig idet visse universiteter ser den akademiske værdi af uddannelsesophold i erhvervslivet og anvendelsen af kurser i teknologioverførsel til virksomheder. uddannelsesinitiativernes indvirkning på 1. 3 Indflydelse på udformningen af politikker 1. 4 Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer 1. 5 2. 1 COMETT's samlede virkninger Bidraget fra regionale UPUV-netværk Ja. På nationalt plan har programmet "europæiseret" debatten og givet institutionerne en model for visse former for uddannelse. Det har desuden tilskyndet til samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet i form af planlægning af kortvarige kurser, mens UPUV'erne er blevet inddraget i udviklingen af den regionale politik. Indflydelsen varierer dog meget i de forskellige egne af Spanien. Ministeriet for undervisning og videnskab yder et årligt tilskud til UPUV'erne til udvikling af aktiviteter, som supplerer COMETT's. Bortset herfra er der ikke mange overlapninger med andre programmer. Mønstret varierer fra region til region, navnlig i de selvstyrende regioner, som selv varetager undervisning og uddannelse. Stærk. De regionale UPUV'er har: Skabt rammer for oplysning om og forvaltning af EF-programmer, navnlig vedrørende menneskelige ressourcer, undervisning og uddannelse. Arrangeret internationale praktikophold for universitetsstuderende. Skabt et internationalt syn på uddannelse i teknologi, praktikophold i virksomheder, nyt og dynamisk uddannelsesmateriale osv. 174 E ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET SPANIEN Emne Sammenfattet svar 2. 2 Formidling af virksomhedernes behov Ja, UPUV'erne har hjulpet virksomhederne med at definere deres behov for uddannelse, navnlig med hensyn til: At iværksætte og definere fremgangsmåder. At definere deres planer og vælge mellem forskellige muligheder med hensyn til uddannelse. At sammenfatte de forskellige undersøgelser blandt virksomhederne og senere udvikle ensrettet formidling af uddannelse. Disse aktiviteter har været særlig vigtige på grund af de mange små og mellemstore virksomheder i det spanske erhvervsliv. 2. 3 Fremme af en tværnational Meget vigtigt, navnlig i forbindelse med etablering af kontakter med virksomheder og teknologiparker. Ofte har dette været de første indstilling blandt parterne erfaringer med tværnationalt samarbejde for UPUV'ets partnere, især hvad angår de små og mellemstore virksomheder. Virksomhederne har desuden fået adgang til uddannelsesprodukter på europæisk plan, og de har fået et bredere internationalt syn ved at være vært for udenlandske studerende. På universiteterne har COMETT på europæisk plan fremmet udvekslingen af uddannelsesmetoder, undervisningssystemer samt uddannelsesværktøjer og-materialer. Programmet har desuden virket som katalysator i nye FoU- programmer. for universiteternes deltagelse 2. 4 Bidraget fra sektorspecifikke UPUV- netværk De sektorspecifikke UPUV'er har bidraget med: Et tværnationalt syn hos deltagerne. Europæiske arbejdsgruppper. Officielle uddannelsesprogrammer og kurser på 3. niveau på europæisk plan. En analyse af udbuddet af og efterspørgslen efter teknologi og uddannelse på sektorplan samt en international komparativ undersøgelse af situationen i Spanien. og kommunikationsnetværk Et teknologidatabase. Et middel til at hæve det teknologiske niveau hos virksomhederne i UPUV'et. uddannelses- og en 2. 5 De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten Stærke sider: Ydelsernes kvalitet, erfaring med hensyn til kendskab til og ledelse af europæiske uddannelsesprojekter, fremme af nationale og internationale kontakter, UPUV'ernes europæiske image, kendskab til regionale og sektorspecifikke virksomheders behov, forbindelser med regionale organer samt det brede udbud af ydelser. Svage sider: Mangel på personale, begrænsede økonomiske ressourcer, mangel på ensartethed hvad angår lovgivningsmæssig i akademiske bestemmelser vedrørende struktur, praktikperioder i virksomheder (ikke alle anerkender disse perioder), mangel på innovation inden for erhvervslivet, hvilket fører til svækket efterspørgsel efter ydelser. forskelle 175 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- E 3. 1 PROGRAMMET Emne Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger 4. 1 Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser SPANIEN Sammenfattet svar Mobilitetsprogrammerne har været meget vigtige. De har Udbredt kendskabet til COMETT og medvirket i udviklingen af andre europæiske projekter. Udviklet en ny metode for samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet for de studerende og forbedret deres erhvervsmæssige fremtidsudsigter. Sådanne studerende vil blive en vigtig kilde til nyskabelse i spanske virksomheder. Udviklet nye former for teknologioverførsel fremgangsmåder og modeller. Styrket UPUV-netværket. Bragt forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet ind i en arbejdsmarkedssammenhæng gennem interesse for praktikophold. Hjulpet med til at tilføre forbindelserne mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet i Europa et komparativt aspekt. Skabt nye former for ajourføring og genbrug af menneskelige ressourcer. Forbedret deltagernes sprogfærdigheder og derved lettet andre former for tværnationalt samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. inden for viden, Der har været meget få reelle forandringer, selv om enkelte universiteter har indført fælles validering og anerkendelse af praktikperioder. Generelt har universiteterne ikke etableret ordninger med henblik på akademisk anerkendelse af praktikperioder. Ligeledes behøver virksomhederne et klart defineret retsgrundlag for samarbejde om sådanne akademisk anerkendte praktikperioder. COMETT's rammer for uddannelsesinitiativer (tværnationalitet, evaluering, kvalitet osv. ) har bredt sig til andre af UPUV'ernes initiativer og i visse tilfælde til regionale initiativer. Ligeledes er til udtryk ved, at man har planlagt nyskabelsen kommet uddannelsesordninger at baseret underviserne kommer fra universiteterne, erhvervslivet og den internationale sammenhæng, samt gennem anvendelse af nye uddannelsessystemer. Nyskabelsen ses desuden i evalueringer af uddannelserne og analyser af virkningen samt internationalisering. behovsanalyser, ved på 4. 2 4. 3 Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Med hensyn til kvantitet har stigningen været begrænset, men under COMETT II var kvaliteten af kurserne betydeligt bedre. Denne forbedring skyldtes en bedre afdækning af efterspørgslen gennem behovsanalyser. Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan til at dække et behov COMETT har hjulpet med for specialuddannelse i teknologi på højt niveau. I visse tilfælde har programmet hjulpet med til at fremme uddannelsesforanstaltninger på yderligere og uddannelsesforanstaltninger. rejse midler regionalt plan til 4. 4 Yderligere bemærkninger 176 F ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET FRANKRIG Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder Indflydelse på udformningen af politikker Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer Der har været en stærk regional synergi med lokale organer, som har bidraget økonomisk til projekter og skabt deres egne programmer. I begyndelsen var den nationale politik og de nationale programmer tæt forbundet med COMETT. På grund af økonomiske og politiske forandringer er de to dog nu rykket længere fra hinanden: COMETT er lidt "forældet". COMETT's samlede virkninger COMETT's betydning for regionerne har været langt større end blot tilskuddet i ecu. Bidraget fra regionale UPUV-netværk Formidling af virksomhedernes behov Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne Bidraget fra sektorspecifikke UPUV- netværk De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten fungeret Stærke sider: De har som et koordinations- og referencepunkt for brugere af programmet. De har gjort nye ideer til egentlige europæiske projekter: netværket af europæiske partnere har her været særdeles vigtigt. Svage sider: Deres skrøbelige økonomiske struktur, som skyldes deres begrænsede størrelse og mangelen på budgettering over flere år. De har haft begrænsede menneskelige ressourcer. De har ikke været særlig synlige. Kvantitative indikatorer med hensyn til effektivitet har været svage eller slet ikke til stede. 177 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET FRANKRIG Emne Sammenfattet svar 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder f or s p e c i f i k ke Anvendeligheden og den enkle gennemførelse af de studerendes praktikophold har været til stor gavn for virksomhederne, navnlig de små og mellemstore. De har skabt et europæisk perspektiv, tilført ny ekspertise til virksomhederne og øget bevidstheden om spørgsmål vedrørende menneskelige ressourcer samt stillet ekspertise til r å d i g h ed teknologioverførselsprojekter. studerende til at få arbejde og forbedrer deres sprogfærdigheder. Praktikopholdene bliver en kilde til nye handelsforbindelser og danner grundlaget for fremtidige partnerskaber, navnlig for FoU- programmer. Forsinkelserne i udvælgelsesprocedurerne er dog for lange. Udveksling af medarbejdere har ikke været vellykket og burde genovervejes. Praktikopholdene p r o j e k t er s å s om hjælper de 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger Politik og praksis under COMETT har bidraget til normalisering og systematisering af praktikophold i udlandet, navnlig gennem specificering af kvalitetsparametre: opholdets varighed, begge parters rettigheder osv. 4. 1 Frembringelse af nyskabende samarbejdsfonner inden for udvikling af uddannelseskurser 4. 2 Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse COMETT har tilført arbejdet en tværnational dimension og merværdi. Det har ofte integreret den menneskelige faktor stærkt i de teknologiske uddannelser. Nye forbindelser er blevet skabt mellem uddannelse og FoU. COMETT har åbnet et europæisk marked for teknisk uddannelse som en integreret del af øget teknologioverførsel. Det har desuden været medvirkende regionale ekspertisecentre. Dog har det taget for lang tid at iværksætte uddannelsesinitiativer, og den økonomiske støtte har været for ringe. skabe bevidsthed om til at 4. 3 Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan COMETT har gjort det muligt for VU'er at opnå samarbejde med udenlandske partnere og udvide deres markeder. Det har været særlig nyttigt for små og mellemstore virksomheder ved at integrere dem i internationale netværk. 4. 4 Yderligere bemærkninger Det har været vanskeligt at etablere praktikophold i det sydlige Europa; sprogundervisningen her bør udvikles. 178 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET GRÆKENLAND Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 Niveauet med hensyn til deltagelse i uddannelsesaktiviteter inden for rammerne af COMETT har været bemærkelsesværdigt; i de første år var det behersket og koncentreret omkring offentlige institutioner, banker og lokale myndigheder, men nu er det ganske imponerende. Den bureaukratiske byrde, som pålægges projekterne, bør holdes på et minimum. UPUV-netværket skal føres videre og bør styrkes. COMETT-programmet anses for at være et af de mest vellykkede. Samarbejdet mellem videregående uddannelsesinstitutioner og virksomhederne er styrket væsentligt både i national og international sammenhæng. COMETT har affødt kommunikationsforbindelser mellem erhvervslivet. lovgivningsmæssige bestemmelser og og universiteter Der er hverken et nationalt program eller en udvikling i en bestemt retning med hensyn til uddannelsesaktiviteter, Samarbejdet mellem erhvervslivet er hovedsagelig rettet mod forskning. de videregående uddannelser og Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder Indflydelse på udformningen af politikker Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer COMETT's samlede virkninger COMETT har bidraget til en mentalitetsændring med hensyn til europæiske programmer og skabt en infrastruktur for samarbejde om og udvikling af uddannelsesinitiativer. Bidraget fra regionale UPUV-netværk Formidling af virksomhedernes behov Fremme af en tværnational Udvikling af tværnationalt samarbejde gennem UPUV'er og andre COMETT-projekter betragtes som den mest positive oplevelse for indstilling blandt parterne de græske organisationer. Bidraget sektorspecifikke UPUV- netværk fra De sektorspecifikke UPUV'er baserer sig på aktiv deltagelse fra erhvervslivets side, især inden for følgende sektorer: fødevarer, kemisk industri, tekstilindustri og metalindustri. De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten Stærke sider: udbredt geografisk dækning (med undtagelse af de ægæiske øer); erhvervslivet tilskyndes til al deltage; udvikling af nye samarbejdsformer mellem universiteterne og erhvervslivet; bidrag til samarbejde og udveksling på tværs af grænserne. Svage sikre økonomisk selvforsyning; UPUV-koordinatoreme har fungeret som brugere af uddannelse og meget sjældent som udbydere af uddannelse; de deltagende universiteter beskæftiger sig hovedsageligt med studerendes praktikophold og deltager kun sjældent i udviklingen af uddannelsespakker. sider: vanskeligheder med at 179 GR ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET GRÆKENLAND Emne Sammenfattet svar 3. 1 3. 2 4. 1 4. 2 4. 3 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger (såsom udbydes Rapporten indeholder oplysninger om de hovedområder, hvor uddannelse automatisering, produktionsstyring, nye produktionsmetoder, produktformgivning) og de sektorer, som rummer de primære brugere af uddannelse (såsom producenter af fødevarer, tekstiler, møbler, metalprodukter og kemiske produkter samt tjenesteydelser). industriel ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET ITALIEN Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten Af historiske og kulturelle årsager og på grund af manglende konkret lovgivning, er debatten mellem universiteterne og erhvervslivet et relativt nyt fænomen i Italien. De kvalitetsbaserede rammer for offentlig debat, som er skabt mellem universiteterne og erhvervslivet i landet, skyldes i høj grad COMETT-programmet. 180 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET ITALIEN Emne Sammenfattet svar 1. 2 Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder 1. 3 1. 4 Indflydelse på udformningen af politikker Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer 1. 5 COMETT's samlede virkninger I Italien har COMETT gennem UPUV'erne skabt klart definerede kanaler for systematisk snarere end tilfældigt samarbejde mellem lokale universiteter og små og mellemstore virksomheder, brancheforeninger, handelskamre og lokale myndigheder. I kraft af COMETT har man i samarbejdet mellem universiteterne og erhvervslivet erhvervslivets uddannelsesbehov gennem kurser og praktikophold. COMETT har givet dette samarbejde en tværnational dimension. fokuseret opfylde på at Ikke på formelt plan. i Italien er kommet COMETT-programmets øgede indflydelse samtidig med, at der er sket væsentlige og supplerende ændringer i den nationale lovgivning, herunder følgende: I lov nr. 67 af 1988 fastlægges rammerne, i henhold til hvilke 10% af FoU-budgetterne skal anvendes på uddannelse. I senere videreførelser af denne lov fremmes tværnationale praktikophold i erhvervslivet og ekspertisecentre som et middel til uddannelse. I italienske universiteters deltagelse i fælles initiativer med tredjemand og afholdelse af kortvarige erhvervskurser. lov nr. 391 af 1990 fastlægges rammerne for inden COMETT har fremmet - og udbredt former for -samarbejde og udveksling mellem det nationale post-gymnasiale uddannelsessystem og erhvervslivet. COMETT-programmet har i væsentlig grad bidraget til at udvikle en europæisk dimension i universiteternes læseplaner og studiekulturen (især gennem de udvekslingsmuligheder, der tilbydes gennem programmet). COMETT-programmet udgør et effektivt mønster, hvorefter den fremtidige uddannelsespolitik for grund-, efter- og videreuddannelse kan formes. COMETT vil tilskynde til, at man i den nationale politik udvikler et decentraliseret og fleksibelt undervisnings- og uddannelsessystem gennem direkte dialog mellem partnere på universiteterne og i erhvervslivet samt aktivt samarbejde i fælles projekter. Ved at fremme debatten mellem universiteterne, erhvervslivet, FoU- organisationer og lokale og nationale myndigheder har COMETT etableret et forum for debat om undervisnings- og uddannelsespolitik med både en national og en europæisk dimension. Det mønster og den erfaring, som COMETT-programmet bidrager med gennem UPUV'er over hele landet vil påvirke den lokale politiske debat - dette er især vigtigt i Syditalien. Det arbejde, der er udført af det nationale COMETT- informationscenter i MURST har haft afgørende betydning gennem i programmet og sikre inddragelse af alle hovedaktørerne programmets kvalitetsnormer. Informationscentret har haft særlig stor indflydelse med hensyn til at fremme accept og anerkendelse af udvekslingsordninger for studerende i Italien. 181 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET ITALIEN Emne Sammenfattet svar 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk 2. 2 Formidling af virksomhedernes behov 2. 3 Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne 2. 4 Bidraget fra sektorspecifikke UPUV- netværk 2. 5 De væsentligste stærke 0£ svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten De 13 regionale UPUV'er i Italien har gjort særlige fremskridt med hensyn til udbredelsen af højere kvalitet inden for undervisning og uddannelse over hele landet, navnlig i Syditalien. De regionale UPUV'er er kommet med konkrete bidrag til forståelse af virksomhedernes, navnlig de lokale små og mellemstore virksomheders, uddannelsesbehov i landet. Inden for de regionale UPUV'er er der udviklet en iværksætterånd på uddannelsesområdet, som bør sikre programmets påvirkning af kvaliteten af uddannelsen i Italien på langt sigt. UPUV'erne under COMETT har systematisk analyseret de uddannelsesbehov, der gives udtryk for både i erhvervslivet og på universiteterne. Analysen af uddannelsesbehovet har Gjort det muligt at afprøve specifikke metoder på stedet. Hjulpet virksomhederne til at beskæftige sig mere systematisk med eventuelle problemer Skabt debat om behovet for regelmæssig anvendelse af analyser af uddannelsesbehov. Hjulpet med til at udvikle kortvarige kurser. regionale UPUV'er har udviklet COMETT har udviklet en kollektiv og velstruktureret tværnational indstilling med hensyn til undervisning og uddannelse, som nærmest ikke eksisterede i Italien, før programmet blev iværksat. De for tværnationalitet. Enkelte har lagt vægt på særlige teknologisektorer, andre har søgt at involvere et bredt udbud af organisationer fra deres region i tværnationale projekter og atter andre har koncentreret sig om at udvikle universiteternes rolle som katalysatorer inden for højere uddannelse på tværs af grænserne. forskellige former De 6 sektorspecifikke UPUV'er har ydet et væsentligt bidrag til udviklingen af uddannelsesinitiativer af høj kvalitet inden for deres specifikke sektorer. De sektorspecifikke UPUV'er repræsenterer førende i Italien, såsom automatisering, og inddrager mange af hovedorganisationerne i landet. teknologiområder Stærke sider: høj kvalitet med hensyn til personale, team work, projektetablering og -ledelse; den tværnationale dimension; deltagelse af små og mellemstore virksomheder; UPUV'ernes evner som til at gøre iværksættere; den generelle strategi med hensyn UPUV'erne til regionale udviklingsorganer. Svage sider: vanskeligheder med hensyn til at føre samtaler med de lokale myndigheder, begrænsede økonomiske ressourcer, manglende læseplaner; anerkendelse af praktikophold universiteternes svage rolle i afgørelser vedrørende UPUV-strategi; manglende integrering af det arbejde, der udføres af COMETT- UPUV'er, med det arbejde, der udføres af nationale og lokale organer, som er ansvarlige for erhvervsuddannelse. i universiteternes 82 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET ITALIEN Emne Sammenfattet svar 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger 4. 1 Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser 4. 2 Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse 4. 3 Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger COMETT-programmets væsentligste bidrag i Italien har været frembringelsen af modellen og procedurerne for udveksling af studerende, som tidligere ikke eksisterede i Italien, og som i høj grad kan tilskrives æren for, at der er blevet etableret praktiske rammer for kontakt mellem universiteterne og virksomhederne. Der er sket en forbedring med hensyn til udveksling af medarbejdere. Værdien af mobilitet er langsomt blevet anerkendt af universiteterne, virksomhederne og de studerende. Efter at COMETT 1 blev etableret, påskønner navnlig det italienske erhvervsliv værdien af praktikanter i en sådan grad, at efterspørgslen efter studerende overstiger antallet af udgående studerende med 25%. De unge har været langsomme til at tage imod tværnationale praktikophold på grund af dårligt kendskab til fremmedsprog, socialt pres (specielt i Syditalien og for kvindernes vedkommende), ringe anerkendelse af fordelene ved erfaring fra erhvervslivet med henblik på beskæftigelse, aftjening af værnepligt, stivheden i universiteternes læseplaner og mangel på anerkendelse af praktikophold. af nyskabende modeller I Italien har COMETT-programmet haft stor betydning med hensyn til udvikling af uddannelseskurser tilskynde universiteterne til at arbejde inden for fælles projekter og udvikling af en tværnational dimension i projektplanlægningen. i national sammenhæng ved at for udvikling COMETT har haft særlig stor indvirkning i Italien, idet programmet har fremmet produktionen af uddannelsesressourcer af høj kvalitet (herunder multimedie- og og samarbejdet med DELTA samt bidraget til en bredere bevidsthed med hensyn til fleksible undervisningssystemer. fjernundervisningsmaterialer), UPUV'erne under COMETT har spillet en særlig stor rolle med hensyn til at supplere og styrke aktiviteterne og politikken inden for uddannelse på nationalt plan. COMETT har i Italien virket som katalysator i bestræbelserne på at skabe et institutionelt system for samarbejde mellem universiteterne og virksomhederne. COMETT har haft succes med at udvikle et varemærke med en klar kvalitetsstandard i Italien. Samarbejde med programmet medfører ofte, at partnerne involveres i andre EF-initiativer. De italienske UPUV'er har stærke forbindelser til FORCE og TEMPUS. Programmets succes har tilskyndet mange universiteter til at gennemgå deres vedtægter med henblik på formelt at kunne anerkende praktikophold. COMETT-programmet har desuden været en vigtig multiplikator ved at fungere som et middel til overførsel af teknologi, hvilket styrker UPUV'ernes rolle som effektive udviklingsorganer, der deltager i uddannelses-, FoU- og udviklingsprogrammer for EF og nationale myndigheder. 183 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 2. 1 2. 2 2. 3 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET IRLAND Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder samarbejde mellem de videregående Debatten vedrørende uddannelser og erhvervslivet har stået på siden starten af 1970'erne. COMETT har fremmet debatten ved at tilføre punkter, som vedrører uddannelsesdimensionen og det tværnationale aspekt. i kraft af det UPUV'erne har tilført en ekstra dimension infrastrukturnetværk, de udgør. Det nationale COMETT- kontaktudvalg har været effektivt ved for første gang at samle alle de organer (regering, universiteter, virksomheder, fagforeninger osv. ), som har interesse i de videregående uddannelser samt videnskabelig og teknologisk uddannelse. Indflydelse på udformningen af politikker nationale politik på området. Programmet har bidraget til at tilføre en EU-dimension til den Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer Der er etableret forbindelser til aktiviteter under det operationelle program for industriudvikling (1989-93) på områder vedrørende samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Analyser af uddannelsesbehovet er blevet gennemført i samarbejde med regionale og nationale institutioner, som er involveret i videnskab og teknologi. Der er etableret stærke støtteforbindelser til de organer på VU'erne, til erhvervslivet, og på nationale som står for forbindelsen videnskabs- og teknologiudviklingsområder af høj prioritet, (f. eks. skovbrug, akvakultur, bioteknologi. ) COMETT's samlede virkninger Bidraget fra regionale UPUV-netværk Deres bidrag har omfattet udvikling af; Ekspertise inden for europæiske samarbejdsprojekter. En EU-dimension i regionale aktiviteter. En national sammenslutning af UPUV'er. Formidling af virksomhedernes behov Alle UPUV'er har gennemført analyser af uddannelsesbehovet, afholdt kortvarige kurser og inddraget irske virksomheder i internationale uddannelsesprojekter. Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne Ja. UPUV-aktiviteteme har medført, at stærke netværk er blevet udviklet om kortvarige kurser og uddannelsesprojekter, som i tilfælde har omfattet og er blevet understøttet af mange mobilitetsordninger. For mindre virksomheder har UPUV'erne ofte været den første forbindelse til tværnationale aktiviteter. Disse støttes af UPUV'erne, når de deltager i større projekter. 184 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET IRLAND Emne Sammenfattet svar Bidraget fra sektorspecifikke UPUV- netværk De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder Kun to sektorspecifikke UPUV'er er blevet koordineret fra Irland. De er begge aktive med hensyn til udbud af kortvarige kurser over hele Europa og udvikling af mobilitetsordninger. De har inddraget og koordineret andre EF-programmer (LINGUA, TEMPUS, FORCE osv. ) for deres medlemmer. Stærke sider: Godt omdømme, ekspertise og færdigheder er blevet udviklet. Forbindelser til andre EF-programmer og netværkssamarbejde er blevet etableret Svage sider: Mangel på deltagelse fra erhvervslivets side på grund af, at der i den pågældende region har været lav geografisk tæthed hvad angår virksomheder, et lavt teknologisk niveau, og at regionen har været domineret af små og mellemstore virksomheder Intet ministerium har taget UPUV'erne under sig. Usikkerhed og mangel på finansiering. De studerendes praktikophold har 1) indført et tværnationalt element på de VU'er, som allerede gennemfører praktikophold 2) virket som katalysator på udviklingen af krav og ordninger med hensyn til praktikophold på VU'er, som ikke allerede var involveret i sådanne aktiviteter, 3) forbedret de studerendes sprogfærdigheder, 4) fungeret som grundlag for et stærkere samarbejde og fælles projekter, 5) givet enkelte virksomheder en bredere kulturel horisont. Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger I de fleste tilfælde har læreanstalter, som ikke allerede gennemførte praktikophold, ændret politik på uformelt niveau med henblik på at lette udvekslinger. Visse ministerier har ændret politik på formelt plan. Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser Et nyskabende samarbejde har fundet sted gennem: Direkte inddragelse af virksomheder i planlægning og udvikling af kurser. Internationalisering af udviklingsprocessen, Udvikling af fleksible netværk, som udfører dette arbejde. Bidrag til forbedret udbud COMETT har forøget udbuddet ved at tilskynde VU'erne til at udvikle og udbyde teknisk uddannelse, navnlig på områder, hvor af teknologi-relateret rejser til udlandet ellers ville have været nødvendige. Adgang til uddannelse international ekspertise har forbedret kvaliteten. Aktiviteterne inden for åben undervisning samt multimedie- og fjernundervisning er ligeledes blevet fremmet af COMETT. 2. 4 2. 5 3. 1 3. 2 4. 1 4. 2 4. 3 Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger COMETT har suppleret de igangværende aktiviteter, Programmet til fremme af medarbejderes mobilitet er for stift, og perioden på tre måneder er for lang. 185 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET ISLAND Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten 1. 2 Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder COMETT har i høj grad fremmet debatten. Det har skabt et acceptabelt europæisk forum for en debat, som tidligere havde været fuld af gensidig mistænksomhed, og det har været med til i erhvervslivets øjne at legitimere megen af den ekspertise, der eksisterer på VU'er i Island. Det har skabt en del af grundlaget for en dialog om forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Da det islandske erhvervsliv er kendetegnet ved mange små og mellemstore virksomheder, har COMETT været nødt til at arbejde med erhvervslivet og de faglige sammenslutninger på administrativt niveau. Den tættere kontakt med virksomheder finder sted i forbindelse med projekter og praktikophold. Eftersom det islandske samfund er præget af direkte kontakter, har COMETT nok kunnet etablere den første kontakt, men derefter har det ikke længere fungeret som formidler. Programmet har virket som katalysator for forskellige uddannelses-, forsknings- og praktikaktiviteter. 1. 3 1. 4 Indflydelse på udformningen af politikker Der har ikke været en direkte indflydelse, men de nationale politikere har været bevidste om COMETT's aktiviteter og filosofi. Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer Socialministeriets program til fremme af erhvervsuddannelse har støttet enkeltpersoner, som har taget COMETT-kurser. COMETT har desuden gennemført flere undersøgelser med hensyn til uddannelse samarbejde med undervisningsministeriet. håndværkere tæt af i 1. 5 COMETT's samlede virkninger Det har; Forøget kontakterne med universiteter og virksomheder over hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS). Haft stor virkning med hensyn til at rette VU'emes opmærksomhed mod behovet for at markedsføre deres undervisning, uddannelse og forskning over for erhvervslivet. Forøget universitetskandidater. Forbedret kvaliteten og fremskyndet udviklingen, navnlig inden for akvakultur og fiskeindustrien. erhvervslivets rekruttering interesse for af 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk Der er kun ét UPUV i Island. Det har gennemført analyser af uddannelsesbehovet samt udviklet og afviklet kurser med henblik på at opfylde disse behov. Det har støttet konferencer vedrørende forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET ISLAND Emne Sammenfattet svar Særlig stærk inden for fiskeforarbejdningsindustrien. Island har altid været meget internationalt indstillet og har tradition for at søge teknisk undervisning og uddannelse i udlandet. COMETT har fungeret som en kanal for dette færdigsyede marked. Island har kun ét regionalt UPUV, selv om det har specialiseret sig inden for fiskeproduktions- og fiskeforarbejdningsindustrien. Stærke faglige sider: Deltagelse af erhvervslivet og de sammenslutninger med direkte adgang til virksomhederne og Islands universitets stærke moralske og økonomiske større. Svage sider: Mangel på direkte kontakt med virksomhederne samt et meget usikkert økonomisk grundlag. Vanskelig at vurdere. Formidling af virksomhedernes behov Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne Bidraget fra sektorspecifikke UPUV- netværk De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger De islandske universiteter og virksomheder formaliserer først politik og praksis efter en længere prøveperiode. De har været åbne over for COMETT, men har ikke formaliseret ordningerne. Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser COMETT har været banebrydende for den praksis, at man først gennemfører analyser af uddannelsesbehovet og derefter diskuterer de bedste midler til afhjælpning af behovene med erhvervslivet. Programmet har også været banebrydende for den omfattende etablering af uddannelsesprogrammer af høj kvalitet med internationale eksperter fra universiteterne og virksomhedsledere. Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Uddannelseskurser af høj kvalitet er blevet udviklet. Dog har der ikke været tilstrækkelig mange kurser til rådighed, og nye metoder til formidling af uddannelse er ikke blevet udnyttet i tilstrækkelig grad. Der er desuden lagt vægt på uddannelse af lærerkræfterne. Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan COMETT har bibragt en ny dimension til uddannelsen (og ikke blot suppleret den) gennem analyser af uddannelsesbehov, udarbejdelse af kurser af høj kvalitet og uddannelse af lærerkræfterne. 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 3. 1 3. 2 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 Yderligere bemærkninger Institutionel adskillelse af forskningscentre og universitet samt mangelen på kandidatkurser indtil 1991 begrænsede mulighederne for samarbejde. 187 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET LUXEMBOURG Emne Sammenfattet svar l. l Fremme af debatten Forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet var udviklet før COMETT. COMETT har dog haft en indirekte katalysatorvirkning på forholdet. Det har henledt opmærksomheden på det vigtige ved tværnationalt samarbejde. 1. 2 Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder COMETT er ved at blive bedre kendt. Dets gode resultater med hensyn til forvaltning har opmuntret virksomheder til at deltage i andre EF-programmer. 1. 3 Indflydelse på udformningen af politikker henledte opmærksomheden COMETT-aktiviteteme på den manglende nationale koordination med hensyn til samarbejde mellem indenlandske virksomheder og udenlandske universiteter og har i Saarland/Lorraine/Luxembourg-regionen. udviklingen fremmet indsats fælles en af 1. 4 1. 5 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer UPUV'et har understøttet QUALIF-programmet vedrørende kvalitetsstyring af informatikprojekter mellem virksomheder og nationale organer. COMETT's samlede virkninger Bidraget fra regionale UPUV-netværk COMETT har spillet en konkret rolle i udviklingen af SITec som et centralt element i CRP-Henri Tudor. SITec er en platform for nye teknikker inden for intensive kurser. UPUV'et har bragt organer sammen, som beskæftiger sig med faglig nyskabelse, og som har interesse i uddannelse. Luxembourg har kun ét regionalt UPUV, som dækker hele landet. Formidling af virksomhedernes behov Ja, sektorspecifikke analyser af uddannelsesbehov er blevet gennemført. Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne Ja, ved at give kurserne et internationalt tilsnit. Desuden ved at gøre virksomhederne opmærksom på den europæiske dimension med hensyn til FoU og uddannelse. Bidraget fra sektorspecifikke UPUV- netværk De væsentligste stærke 0£ svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten Der eksistere ingen sektorspecifikke UPUV'er. Stærke sider: Blandt samarbejdspartnerne har været de faglige sammenslutninger, hvilket har skabt optimale forudsætninger med hensyn til troværdighed og forbindelser til virksomhederne. Blandt andre partnere har været instituttet for højere tekniske uddannelser (ITS), universitetscentret (CU) og de offentlige forskningscentre (CRP). Alle partnere har været aktive inden for FoU på nationalt plan og EU-plan og gør det således muligt for UPUV'et at kæde uddannelse og forskning sammen. Svage sider: 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder COMETT har skabt forbindelser mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. For små og mellemstore virksomheder har programmet i mange tilfælde været deres første kontakt med et europæisk program, og det har opmuntret dem til at gå videre med FoU-programmer. 188 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET LUXEMBOURG Emne Sammenfattet svar 3. 2 4. 1 4. 2 4. 3 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger Praktikophold i virksomheder er blevet mere systematiske, Ja, navnlig i udviklingen af SITec som en platform for kortvarige kurser. Under COMETT har det på des Métiers (CRC-CU) universitetscentret (handelskammeret) udviklet kortvarige kurser for erhvervslivet, sidstnævnte navnlig for små og mellemstore virksomheder. centrale og Chambre forskningscenter De videregående uddannelser gennemgår for tiden omstrukturering og udvidelse. Efter denne omstrukturering ventes det, at LEONARDO vil supplere den nationale for uddannelse i endnu højere grad. indsats inden Undervisning på 3. niveau findes ikke i fuldt omfang i Luxembourg, hvor man kun har l'Institut Supérieur de Technologie (1ST) og le Centre Universitaire du Luxembourg (CUL). Således er virksomhederne tilbøjelige til at vende sig mod udlandet med hensyn til samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Siden de økonomiske problemer i 1992 er de studerende blevet mere interesseret i praktikophold, og virksomhederne er blevet mere forsigtige med at kontrollere deres relevans. 50% af arbejdsstyrken er fra udlandet. Først efter etableringen af Centres de Recherche Publics (CRP) i 1987 er uddannelse i ny teknologi og højteknologi blevet tilgængelig. ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET NEDERLANDENE Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten COMETT har aldrig spillet en større rolle i den nationale debat vedrørende samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Dette skyldes COMETT's beskedne budget og den rige tradition for erhvervsrettet efter- og videreuddannelse efter 3. niveau. Ligeledes var der, før COMETT opstod, udbredt kontakt mellem universiteterne, "hogescholen" og virksomhederne. Oven i dette er der truffet en lang række foranstaltninger med hensyn til udvikling og udbredelse af nye teknologier, navnlig til små og mellemstore virksomheder. 189 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET NEDERLANDENE Emne Sammenfattet svar Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder COMETT spiller en understøttende snarere end en ledende rolle, Indflydelse på udformningen af politikker Endnu ikke. Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer Det har endnu ikke resulteret i formulering af nye nationale eller regionale politikker eller forbindelser med komplementære nationale eller regionale programmer. Ministeriet har dog ydet økonomisk støtte til UPUV'erne. 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 COMETT's samlede virkninger Beskedne på grund af allerede udviklede forbindelser mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet og begrænsede økonomiske ressourcer, men programmet har tilført uddannelsen en europæisk dimension. 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 Bidraget fra regionale UPUV-netværk Erfaringerne er stadig begrænsede og varierer fra UPUV til UPUV. COMETT/UPUV'erne bidrager med hensyn til strategier med henblik på udvikling af industriklynger. Formidling af virksomhedernes behov Rundbordsdrøftelser har været særlig gavnlige. Analyser af uddannelsesbehovet er ikke altid blevet gennemført. Fremme af en tværnational Navnlig hvad angår hogescholen; med hensyn til universiteterne var det mere et spørgsmål om koordinering af eksisterende aktiviteter. indstilling blandt parterne Bidraget sektorspecifikke UPUV- netværk fra De synes at være succesrige, når de opstår på grundlag af et eksisterende samarbejde. De passer godt i det højere uddannelsessystem. ind De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten Stærke sider: Regionale UPUV'er - tætte forbindelser til andre formidlende organisationer, myndigheder og virksomheder i internationalt provinsen - konkrete og synlige resultater af samarbejde - kendskab til europæisk ekspertise og evne til at drage nytte af den efter behov. Sektorspecifikke UPUV'er - Tilførsel af den dimension - Af andre stærke sider kan nævnes COMETT's overnationale karakter, forbindelser til Kommissionen og indirekte fordele med hensyn til andre programmer og aktiviteter. Svage sider: Mangel på finansiering af aktiviteter; regionerne er for engagerede; ikke store; virksomhederne erhvervslivet har begrænset viden om COMETT; hurtig udskiftning af UPUV-personale; vanskelighederne med hensyn til kontakt til erhvervslivet er større i de regionale UPUV'er. internationale tilstrækkeligt er 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder Et UPUV har etableret "lokale strategiudvalg" med partnere i erhvervslivet med henblik på at overvåge udvekslinger og øve indflydelse på kursernes indhold. Her er kurser og praktikophold blevet integreret. Andre påpeger et langt mere beskedent niveau med hensyn til innovation. 190 3. 2 4. 1 4. 2 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET NEDERLANDENE Emne Sammenfattet svar Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger Opmærksomheden rettes nu i højere grad mod praktiske spørgsmål, såsom indlogering, strukturering af kontakterne (en politik, som bygger på netværkssamarbejde i stedet for uformelle kontakter) og planlagt tilvejebringelse af tumuskandidatprojekter som en del af virksomhedsdriften osv. Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse COMETT har internationaliseret en mængde aktiviteter inden for rette undervisernes uddannelseskurser og bidraget opmærksomhed internationalt plan. De udviklede kurser er blevet mere efterspørgselsdominerede takket være inddragelse af virksomhederne. imod uddannelse på til at Kvaliteten af de udviklede kurser er blevet forbedret gennem udveksling af ideer. Kvalitetsgarantier på europæisk plan er blevet udviklet ved at undgå større udsving mellem de forskellige universiteter og fastlægge en fælles kerne-undervisningsplan (hvorpå udvekslinger baseres). Man har udnævnt inspektører, som overvåger kvaliteten. Udbuddet af kurser er steget, både i Nederlandene og i Europa som helhed, og kurserne er blevet formidlet på flere forskellige måder. 4. 3 Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan Dette er opnået ved at gøre uddannelsesaktiviteterne mere internationale og forøge de små og mellemstore virksomheders interesse og deltagelse. 4. 4 Yderligere bemærkninger Der opfordres til forenkling af bestemmelser og procedurer, der vedrører mobilitetsordninger. Godkendelse og efterfølgende rapportering kunne ligeledes i høj grad forøge programmets effektivitet. Der opfordres tekniske undervisnings- og uddannelsesprogrammer, som udbydes under mange EF-programmer. Den skarpe adskillelse mellem videregående uddannelse/COMETT og højere erhvervsuddannelse anses for uproduktiv. til bedre koordinering af EF's Nederlandenes delegation påpegede, at deres evaluering ville være identisk med den, som blev gennemført i 1993. Denne, evalueringen fra 1993, anvendes sammen med skrivelsen Kommentarer vedrørende 1994, som skal føjes til kommentarerne for 1993. 191 N ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET Emne Sammenfattet svar NORGE 1. 1 Fremme af debatten Debatten vedrørende samarbejde mellem universiteterne og virksomhederne er gradvist blevet intensiveret, men det ville ikke være rimeligt at sige, at COMETT har formidlet den; debatten var godt i gang. Samtidig har en mængde nye samarbejdsrelationer mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet været nogle af de håndgribelige resultater. Ja, mange nye samarbejdsrelationer. Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder 1. 2 1. 3 1. 4 Indflydelse på udformningen af politikker Ikke stærk på nationalt plan, men vigtig med hensyn til regional politik og planlægning. Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer h ar n o r s ke universiteterne g e n n e m f ø rt f o r s k n i n g s r åd På nationalt plan: I hvidbogen fra 1991 vedrørende videregående uddannelse taltes der om et tættere internt samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne i et integreret "norsk netværk" samt samarbejde med eksterne institutioner, men der har ikke været noget nationalt program. De teknologioverførselsprogrammer mellem og erhvervslivet. Industriministeriet ønsker bedre samarbejde mellem forskningsinstitutionerne og universiteterne. I den norske perspektivplan for 1994-97 søger man "at udbrede forhåndenværende teknologi og ekspertise til virksomhederne. , (og) hurtigere ajourføring og faglige færdigheder. " I finansloven for 1993 hedder det: "Internationalt samarbejde inden for de videregående uddannelser må styrkes, herunder deltagelse i internationale uddannelsesprogrammer. " Således har der været stor lighed mellem COMETT's mål og de nationale mål. På regionalt plan; COMETT's rolle i udviklingen og iværksættelsen af strategiske planer på regionalt niveau og amtsniveau i Norge bør understreges. 1 områder, hvor disse allerede var forberedt, for eksempel i det vestlige Norge, er COMETT blevet et vigtigt redskab for iværksættelsen; i andre tilfælde optages COMETT's mål som en del af grundlaget for planer, som i øjeblikket er under udarbejdelse. fornyelse af tekniske og 1. 5 COMETT's samlede virkninger Medlemskab af COMETT har skabt overførsel af og uddannelse i teknologi med et europæisk aspekt, som ellers ville have manglet, eller som det ellers ville have været besværligt at etablere ved hjælp af nationale ressourcer og på rent nationalt plan; næppe det optimale udgangspunkt internationalt for samarbejdsprogram. frembringelse af et 192 N ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET NORGE Emne Sammenfattet svar 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk t il De har fremmet regionalt samarbejde mellem det regionale erhvervsliv og det etablerede undervisnings- og uddannelsessystem. De har tilført en europæisk dimension til universitetets traditionelle f o r b i n d e l s er e r h v e r v s l i v et videreuddannelsesfunktioner. De har udviklet et landsdækkende informationsformidlingsnetværk gennem tekniske tidsskrifter og nyhedsbreve samt årlige konferencer om tekniske færdigheder. De har desuden udviklet kurser og arrangeret praktikophold for studerende. De har bevæget sig fra samarbejde inden for uddannelse til FTU-projekter og udviklet sektorbaserede aktiviteter. e f t e r- og og 2. 2 Formidling af virksomhedernes behov UPUV'ernes aktiviteter har varieret fra gennemførelse af direkte analyser af uddannelsesbehov og efterfølgende udvikling af kurser til hjælp til erhvervslivet i dets bestræbelser: som ét UPUV formulerede det; "Hjælp til selvhjælp". 2. 3 2. 4 Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne Dette har været den største succes i alle UPUV'er. De sektorspecifikke UPUV'er har været tværnationale fra starten. De regionale UPUV'er har dog også været vellykkede. Bidraget fra sektorspecifikke UPUV- netværk (NTH) i Trondhjem med meget De to sektorspecifikke UPUV'er har haft hjemme ved Norges Tekniske Højskole tætte forbindelser til SINTEF, det store kontraktforskningsinstitut på samme sted. UPUV'erne har forøget dette store teknologikompleks' internationale karakter og aktiviteter gennem analyser af uddannelsesbehovet, kortvarige kurser, udveksling af studerende og medarbejdere på internationalt plan og er gået videre med at udvikle større FTU-projekter uden for COMETT. 2. 5 De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten 3. 1 3. 2 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger Stærke sider: Det stærke europæiske netværk, som er blevet udviklet. Støtten fra den norske regering og regionale myndigheder. Norges Tekniske Højskoles aktive engagement og støtte til tre af UPUV'erne. Den aktive støtte og deltagelse fra Det Norske Selskab for Statsautoriserede Ingeniører (NIF) og tekniske virksomheders landsforbund (TBL). Svage sider: Finansieringsbehovet var undervurderet. Mobilitetesaktioneme er blevet anvendt af partnere i blandt andet større COMETT-projekter som et middel til både at cementere og udvikle samarbejdet. Den norske regering har gennemført udstedelse af arbejds- og opholdstilladelser til studerende under COMETT. Aftaler med kollegiekontorer har i høj grad været til hjælp for de studerende. Aftaler med universiteterne gav studerende under COMETT uindskrænkede rettigheder (rabat på rejser, aktiviteter osv. ). TBL anbefalede praktikpladser til studerende over for sine medlemmer. Forbedring af praksis med hensyn til praktikpladser til studerende. 193 N ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET Emne Sammenfattet svar NORGE 4. 1 4. 2 4. 3 Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser Kurser er fra starten blevet udviklet til en europæisk brugergruppe og med en europæisk dimension. Enkelte kurser er udviklet på grundlag af andre EU-initiativer (f. eks. ESPRIT II). Udbredt anvendelse og teknikker, simulationsværktøjer er blevet indarbejdet. Aktiviteterne under COMETT har fungeret som både et praktisk værktøj og som katalysator. edb-programmer nye af Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Hovedvægten har ligget på kvalitetsforbedring. COMETT har introduceret en mængde "kvalitetspartnere" i udviklingen af kurser og aktiviteter inden for efter- og videreuddannelse, som ellers ikke ville have været tilgængelige i Norge. Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan Det store sammenfald mellem COMETT's mål og de nationale mål inden for teknologioverførsel og uddannelse i teknologi har sikret komplementaritet. 4. 4 Yderligere bemærkninger I hvidbogen fra 1991 om videregående uddannelse taltes der for et tættere internt samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne i et integreret "norsk netværk" samt samarbejde med eksterne institutioner, men der har ikke været noget nationalt program. De teknologioverførselsprogrammer mellem og erhvervslivet. Industriministeriet ønsker bedre samarbejde mellem forskningsinstitutionerne og universiteterne. f o r s k n i n g s r åd universiteterne i v æ r k s at n o r s ke h ar ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET PORTUGAL Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten COMETT har i en vis grad bidraget til at fremme af debatten, udvikling af nye ideer og forslag samt øget bevidsthed om det betydningsfulde ved teknologioverførsel. 1. 2 1. 3 Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder COMETT har bidraget til forøgelse af nationale og internationale kontakter blandt universiteter og virksomheder inden for uddannelse og teknologioverførsel. Oprettelsen af COMETT's informationskontor i Conselho para a Indflydelse på udformningen af politikker Cooperaçào Ensino Superior Empresa (CESE - det organ, som foreslår procedurer og politikker med henblik på bedre samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet) har været afgørende for COMETT's succes i Portugal. Det foreslås at integrere et lignende samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet i andre nationale programmer, som er baseret på erfaringerne fra COMETT. 194 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET PORTUGAL Emne Sammenfattet svar 1. 4 Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer 1. 5 COMETT's samlede virkninger 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk CESE anbefalede offentlig støtte af UPUV'erne med henblik på at skabe bedre synergi med nationale programmer. Sideløbende med COMETT har det desuden hvert år afholdt to store konferencer inden for samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. COMETT-aktiviteterne har ligeledes inspireret CESE til at iværksætte et nationalt praktikprogram for personer med afsluttet eksamen i virksomheder og organisationer i andre EU- og EFT A-stater. CESE vil gøre brug af megen af den information og mange af de kvalifikationer, som er opnået gennem COMETT- programmet. Visse allerede etablerede FoU- og teknologioverførselskonsortier har bredt sig til uddannelsesområdet. Etablering af kontaktflader mellem de videregående uddannelser og virksomhederne, som beskæftiger sig med teknisk uddannelse. Integrering af tværnationale praktikophold i kurserne. Nyskabende dialog mellem VU'erne og virksomhederne, som har medført mere skræddersyede kurser. Bidraget har bestået af 1) udvikling af dedicerede kontakflader mellem VU'erne og erhvervslivet på regionalt plan, dog domineret af universiteterne. 2) Tilførsel af en international dimension til disse kontaktflader, som tidligere var meget svag. 3) Udvidelse af aktiviteter til andre programmer på EU-plan og nationalt plan (PEDIP, PRODEP osv. ). To UPUV'er har bevæget sig over i samarbejde med regionale myndigheder om regional udvikling. Et UPUV har etableret en række teknologioverførselscentre over hele sin region. 2. 2 2. 3 Formidling af virksomhedernes behov COMETT-støtte og kvalifikationsbehov, navnlig for små og mellemstore virksomheder, udgør et nyttigt bidrag på dette punkt. undersøgelser uddannelses- til af Fremme af en tværnational UPUV'eme/COMETT har styrket forbindelserne indstilling blandt parterne til VU'er og virksomheder i udlandet, hvorved der er etableret nye partnerskaber med FoU- og uddannelsesorganer. Ligeledes har det givet virksomhederne internationale kontakter og potentielle markeder samt fungeret som bindeled til andre europæiske programmer. Virksomhederne, navnlig de små og mellemstore, har dog ydet et ringe bidrag til udviklingen af programmer. 2. 4 Bidraget sektorspecifikke UPUV- netværk fra De seks sektorspecifikke UPUV'er (inden for tekstilindustrien, landbrugssektoren, minedrift, telekommunikation, bioteknologi) har udarbejdet kurser, uddannelsesmateriale, bøger, vejvisere osv. samt udvekslet studerende og styrket forbindelserne over hele Europa. 195 ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET PORTUGAL Emne Sammenfattet svar 2. 5 De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten Stærke sider: UPUV-aktivitetemes tværnationale dimension. Udviklingen af en professionel ledelsesstruktur. Specialisering inden for international uddannelse i teknologi Svage sider: UPUV'erne er stadig i høj grad afhængige af skrøbelig økonomisk støtte. De fleste sektorspecifikke UPUV'er har en konfus juridisk status. Mangel på offentlig bevidsthed om og anerkendelse af deres potentiale for EF's nye undervisnings- og uddannelsesprogrammer. inden 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder et af til udviklingen De studerendes øgede interesse for praktikophold i udlandet. Større i uddannelsen. Mobiliteten har desuden europæisk dimension bidraget med hensyn europæisk teknologioverførselsnetværk blandt universiteter og virksomheder. Dog er der stadig tale om manglende anerkendelse af studerendes praktikophold i de akademiske læseplaner og mangel på reel kontrol af uddannelsesinitiativer blandt universiteter og virksomheder. Udveksling af medarbejdere, navnlig til fra virksomheder universiteter, er stadig problematisk på grund af virksomhedernes vanskeligheder med at kombinere medarbejdernes uddannelsesbehov med universiteternes uddannelsesmetoder og frigørelse i lange perioder. 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger Ringe. En større grad af deltagelse i og ansvar for udveksling af studerende blandt universiteterne er påkrævet. Desuden er det nødvendigt, at man på institutionerne og i læseplanerne konsekvent anerkender praktikophold på tværs af grænserne. 4. 1 4. 2 4. 3 Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger En styrkelse med hensyn uddannelsesaktiviteter på tværs af grænserne. til udvikling af og deltagelse i En forbedring af kvaliteten og mængden af uddannelsesmateriale på markedet. Virkningen er dog begrænset på grund af et lavt niveau hvad angår efterspørgslen efter (og udbuddet af) teknologirelateret uddannelse i Portugal. synergien Selv om virkningen er begrænset, vil det endelige resultat afhænge af specifikke uddannelsesforanstaltninger under COMETT og nationale, regionale og lokale programmer. og komplementariteten mellem 196 sw ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET Emne Sammenfattet svar SVERIGE 1. 1 Fremme af debatten Marginal påvirkning på nationalt plan; en vis indflydelse på regionalt og lokalt plan. Programmet er for lille. Desuden har økonomien været betrængt. Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder Begrænset, bortset fra de direkte involverede. Universiteterne har allerede stærke efter- og videreuddannelsesenheder. Fremme af internationale forbindelser for svenske universiteter og virksomheder har dog været et nyt element. 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 Indflydelse på udformningen af politikker Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer COMETT's samlede virkninger 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk Ingen på nationalt plan. En del på regionalt plan. Ikke særlig meget. En vis synergi mellem universiteternes efter- og videreuddannelsesprogrammer og UPUV'erne. Den samlede virkning har været lille. Streng B har været den eneste rigtige succes, navnlig for de mellemstore virksomheder. De udviklede netværk vil blive anvendt til andre projekter. COMETT har desuden øget forståelsen for EU. Bidraget har været lille uden for kredsen af virksomheder og universiteter, som har været direkte involveret. Disse UPUV'er har haft en identitetskrise. Indirekte bidrag omfatter dog Formidling af information Øget markedsføring af teknologi og uddannelse Europæisk forum for samarbejde og politisk pres (sektoralt) 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 3. 1 Formidling af virksomhedernes behov De fleste UPUV'er har forsøgt. Der er dog mange organisationer, som er aktive inden for dette område. Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne Bidraget sektorspecifikke UPUV- netværk fra De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder Ja, til en vis grad, hovedsageligt gennem demonstration, Temmelig begrænset, bortset fra virkningerne af de udbudte kurser og de studerendes praktikophold. Men de har fungeret godt. i et Stærke sider har været UPUV-personalets engagement og evnen til at arbejde tværeuropæisk perspektiv og støtte andre programmer. Svage sider har været manglen på inddragelse af virksomheder, navnlig de små og mellemstore, og den tværregionale overførsel af erfaringer. Nej, der har ikke været noget grundlæggende nyt inden for studerendes praktikophold. De andre praktikopholdsordninger er næsten ikke blevet benyttet, 197 sw ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET Emne Sammenfattet svar SVERIGE 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger Øgede bestræbelser på at finde pladser til studerende i større virksomheder. Enkelte af disse har brugt COMETT til at afprøve potentielle medarbejdere i datterselskaber i udlandet. Enkelte små og mellemstore virksomheder har haft deres første erfaringer med udenlandske studerende. Større lydhørhed over for kulturelle forskelle. Det svenske udenrigsministerium har tilladt en hurtig/forenklet procedure med hensyn til studerende. til arbejds- og opholdstilladelser 4. 1 4. 2 4. 3 Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser Marginal virkning. 1. Nyskabelsen har fundet sted i det forberedende arbejde - debatter og forhandlinger vedrørende ansøgning og formulering af "ordren" til universitetslærerne. I øvrigt har der ikke været nogen virkning. 2. Hos de sektorspecifikke UPUV'er har fra erhvervslivet været stærkere inden for udvikling af uddannelse. 3. Et IT-netværk er blevet etableret (i første omgang med henblik på søgning efter oplysninger og partnere), som udvikler sig hen imod anvendelse for erhvervslivet. i forbindelse med in situ-uddannelse indflydelsen Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse Marginalt. Kvalitetskontrol er dog blevet et vigtigt emne, som man er bevidst om, idet kurserne skal ledes af forskellige undervisere i forskellige lande. Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan Marginalt. 4. 4 Yderligere bemærkninger COMETT har ikke været i gang længe nok til, at det kan bedømmes. Det har været for lille til at have en større virkning. Måske er en klarere differentiering mellem UPUV'erne nødvendig. For eksempel specialiserer de sektorspecifikke UPUV'er sig inden for udvikling og udbud af kurser til regionale UPUV'er, som tilfredsstiller behovet på lokalt plan. Genbmget af udviklede kurser har været meget begrænset. UPUV-netværkene bør fastholdes. 198 SF ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET Emne Sammenfattet svar FINLAND 1. 1 Fremme af debatten Da der mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet har været en stærk tradition for samarbejde, udveksling og praktikophold i Finland, ses COMETT ikke som havende nogen betydende virkning, hverken på regionalt eller nationalt plan inden for debatten, forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet eller med hensyn til udformningen af politikker. Den nyskabende virkning har vist sig på det tværnationale plan. Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder Den faste tradition med hensyn til samarbejde mellem universiteterne og virksomhederne udgjorde et godt udgangspunkt for iværksættelsen af programmet. Der er draget erfaringer i europæisk sammenhæng. Indflydelse på udformningen af politikker I den regionale og nationale politik tages vigtigheden af gode forbindelser mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet allerede for givet. 1. 2 1. 3 1. 4 Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer Der har været stærk synergi med det nationale program til forøgelse af de teknologiske institutters tværnationale aktiviteter. To tredjedele af de udgående Ba-studerende er kommet fra disse institutter. til særlige bonustilskud Undervisningsministeriet har ydet akademiske universiteter, som øger deres tværnationale aktiviteter. Deltagelse i COMETT udgør nu et af kriterierne for sådanne tilskud. Erfaring inden for samarbejde i EU-sammenhæng, både hvad angår myndigheder og organisationer, som deltager i programmet. Et solidt grundlag efter vellykket deltagelse i et EF-program som udgangspunkt for det fremtidige arbejde. 1. 5 COMETT's samlede virkninger 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 Bidraget fra regionale UPUV-netværk De har bygget bro mellem Bruxelles og de deltagende finske organisationer, navnlig hvad angår virksomheder. Formidling af virksomhedernes behov Alle UPUV'er har gennemført analyser af kvalifikationsbehov, hvilket har ført til etablering af nye projekter. Fremme af en tværnational De har fremmet og støttet internationalt samarbejde og i mange indstilling blandt parterne tilfælde gjort nationale projekter europæiske. Bidraget sektorspecifikke UPUV- netværk fra De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'erne i medlemsstaten De to sektorspecifikke UPUV'er har haft tydelig indflydelse med hensyn til uddannelse i deres respektive sektorer. sider: Tæt samarbejde mellem UPUV'er og med som supplerende midler Stærke informationscentret, forberedelse til LEONARDO. Svage sider: Ikke fuld UPUV-dækning af landet, den økonomiske krise har begrænset omfanget af partnere i erhvervslivet. Da COMETT var det eneste program, som Finland kunne deltage i, har UPUV'erne været begrænset til hovedsagelig at arbejde med COMETT. til UPUV'er 199 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger 4. 1 Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser 4. 2 Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse 4. 3 Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger Der har været en lang tradition for praktikophold for studerende i udlandet. Således har COMETT skabt en ny kanal snarere end generel nyskabelse. Dog har COMETT skabt et effektivt middel til forøgelse af antallet af praktikophold af høj kvalitet, navnlig for de teknologiske institutter. Ekspertudvekslinger (Bc) er, selv om de ikke er nye, blevet påskønnet som en af de mest nyttige aktiviteter under COMETT. I 1994 var Finland det land, som sendte næstflest afsted i COMETT! COMETT's decentraliserede struktur har opmuntret de ansatte på universiteterne, som tager sig af internationale anliggender til at tage initiativer og påtage sig mere ansvar med hensyn til at arrangere praktikophold. Tidligere var det meste af dette arbejde centraliseret. Virksomhederne har bevæget sig fra en indstilling præget af velgørenhed hen imod at acceptere studerende og anerkende den merværdi, de reelt tilfører. COMETT har ikke haft større virkning på nationalt plan på gmnd af det begrænsede antal projekter. Kurser, som ellers kun ville have været nationale, er dog blevet gjort europæiske. Kurserne er blevet gennemført på engelsk af hensyn til udenlandske deltagere. Det udarbejdede materiale blev anerkendt som brugbart af erhvervslivet. COMETT har i høj grad bidraget til at forøge europæisk samarbejde, skabe nye kontakter og samarbejdsformer. 200 UK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET DET FORENEDE KONGERIGE Emne Sammenfattet svar 1. 1 Fremme af debatten 1. 2 Fremme af forholdet mellem universiteter og virksomheder 1. 3 Indflydelse på udformningen af politikker 1. 4 Forbindelser til / synergi med nationale / regionale programmer 1. På universiteterne mente man generelt, at COMETT havde pustet liv i debatten om samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Mange bemærkede dog, at debatten havde stået på længe før COMETT. 2. 43% af virksomhederne mente, at COMETT havde haft succes på dette område. 36% var uenige. 3. 58% af de regionale og 71% af de sektorspecifikke UPUV'er mente, at COMETT havde ydet et nyttigt bidrag. 1. De fleste universiteter mente, at COMETT havde ydet et nyttigt bidrag. Programmet havde forøget antallet af forbindelser både lokalt og på tværs af Europa. 2. Enkelte virksomheder mente, at COMETT kun havde frembragt et minimum af nye samarbejdsprojekter. Andre mente, at forbindelser mellem universiteterne og erhvervslivet, som var til udviklet gennem COMETT, havde arbejdspladsen. 3. 70% af alle UPUV'er mente, at de havde ydet et nyttigt bidrag på dette område. De berørte områder strakte sig fra studerendes praktikophold til etablering af nye tværnationale forbindelser, analyser af kvalifikations- og uddannelsesbehov på regions- og sektorplan, spørgsmål vedrørende beskæftigelse af kandidater. tilført nye ideer 1. 49% af universiteterne mente, at COMETT ikke havde indflydelse på politikken; det meste af den var allerede veludviklet. 2. 36% af virksomhederne mente, at COMETT har haft nogen eller betydelig indflydelse på deres politik over for universiteterne. 3. Kun 25% af de regionale og 14% af de sektorspecifikke UPUV'er mente, at COMETT havde nogen eller betydelig indflydelse. Mange mente dog, at den indirekte indflydelse havde været betydelig. COMETT supplerede og forbedrede eksisterende modeller for samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. 1. Halvdelen af universiteterne deltog i nationale/regionale ordninger, som ligner COMETT. Enkelte var medlemmer af TEC'er (erhvervsuddannelses- og virksomhedsråd). 2. For virksomhedernes vedkommende var de væsentligste eksempler på fordelene ved COMETT adgang til europæisk europæiske ekspertise uddannelsesspørgsmål. 44% beskæftigede sig med lignende aktiviteter. 3. 77% af de regionale og 60% af de sektorspecifikke UPUV'er berettede om etablering af forbindelser mellem COMETT- og andre nationale/regionale politikker, som havde fælles mål. bevidsthed større om og 201 UK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET DET FORENEDE KONGERIGE Emne Sammenfattet svar 1. 5 COMETT's samlede virkninger 2. 1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk 2. 2 Formidling af virksomhedernes behov 1. Universiteterne mente generelt, at COMETT havde begrænset virkning, også lokalt. De internationale aspekter ansås dog for at give EU's uddannelsespolitikker større troværdighed. Enkelte mente, at det havde forbedret det teknologiske niveau i lokale virksomheder. 2. Halvdelen af virksomhederne mente, at COMETT havde haft gavnlig virkning på deres egen virksomhed, navnlig gennem studerendes praktikophold, frembragt nye færdigheder samt bevidsthed om EU-markedet. Virksomhederne mente, at COMETT's samlede virkning på regionalt plan var lille. 3. Blandt UPUV'erne mente man, at virkningen var begrænset af, at den til rådighed værende finansiering ikke var tilstrækkelig til at skabe interesse og deltagelse i større omfang. 1. Universiteterne mente, at UPUV'eme var mere relevante på regionalt end på nationalt plan. UPUV'eme var effektive med hensyn til markedsføring af COMETT. Nyhedsbreve, møder, praktikophold og kortvarige kurser var alle nyttige. 2. Generelt anerkendte virksomhederne behovet for netværk mellem universiteterne og virksomhederne, og de så UPUV'erne som en af katalysatorerne på dette område. 3. Alle UPUV'er bemærkede behovet for netværk mellem de videregående hvorigennem og tværnationale forbindelser kunne etableres og information om uddannelsesmuligheder i EU kunne formidles. erhvervslivet, uddannelser 1. Over halvdelen af universiteterne mente, at UPUV'eme kun ingen virkning med hensyn til at hjælpe havde lille eller virksomhederne med at gøre opmærksom på deres behov: der eksisterede mange andre kanaler. 2. UPUV'eme hjalp af uddannelsesbehov og med at hæve niveauet for uddannelse i virksomhederne. 3. UPUV'eme viste kun i begrænset omfang klart, at de selv havde været nyttige på dette område: 54% af de regionale UPUV'er mente, at man kun havde opnået lidt. virksomhederne med analyser 2. 3 Fremme af en tværnational indstilling blandt parterne 1. Universiteterne mente, at UPUV'eme hjalp dem til at se ud over de nationale grænser og etablere forbindelser med andre universiteter og virksomheder på tværs af Europa. 2. Hvad angår virksomhederne fandt UPUV'eme partnere i udlandet og skaffede EU-studerende til praktikophold. 3. 61% af de regionale og alle de sektorspecifikke UPUV'er mente, at de havde bidraget en del eller meget til at fremme tværnationalt samarbejde. 2. 4 Bidraget sektorspecifikke UPUV- netværk fra Der var ingen skarp sondring mellem de sektorspecifikke UPUV'ers og de regionale UPUV'ers bidrag. De synes dog at have tættere og mere hyppige kontakter med virksomhederne. 202 UK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- 1 PROGRAMMET DET FORENEDE KONGERIGE Emne Sammenfattet svar 2. 5 De væsentligste stærke og svage sider ved UPUV'eme i medlemsstaten 3. 1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem universiteter og virksomheder samt 1. Universiteterne mente, at UPUV'ernes styrke lå i deres udbredte kontakter med andre UPUV'er, universiteter og virksomheder i Det Forenede Kongerige og EU. Derudover deres engagement med hensyn til erhvervsudvikling og deres katalysatorvirkning til fremme af samspillet mellem universiteterne og erhvervslivet. Svaghederne lå i utilstrækkelig finansiering og i visse tilfælde mangel på tætte forbindelser med deres egne regionale strukturer. 2. Virksomhederne mente, at UPUV'ernes styrke lå i deres evne til at føre europæiske organisationer sammen og tilvejebringe det nyeste inden for teknologiuddannelsesaktiviteter i EU. Desuden åbning af muligheder for praktikophold i Europa. Svagheden lå i mangelen på fælles træk mellem sektorspecifikke og regionale UPUV'er finansieringsprocessen, som vanskeliggjorde langtidsplanlægning. Kommunikationen gennem information og reklame var ringe. Manglende bevidsthed om eksistensen af UPUV'er. 3. De regionale UPUV'er mente, at deres stærke sider lå i: netværkssamarbejde, ekspertise inden for mobilitetsprogrammer, forbindelser med Kommissionen, projektledelse, at skabe adgang for alle til VU'er, virksomheder og EF-programmer. Blandt de svage sider nævnte man utilstrækkelig finansiering, afhængighed af EF-finansiering og manglende muligheder for at optage anden finansiering, vanskeligheder med hensyn fastholde til at erhvervslivets interesse, at skulle klare alt for alle osv. De sektorspecifikke UPUV'ers stærke sider omfattede; et klart idégrundlag, støtte fra VU'er, virksomheder og EF, ekspertise med hensyn til EF-finansiering og projektledelse. Blandt de svage sider var relativt dårlige forbindelser til erhvervslivet og dårlig kommerciel orientering samt dårlige forbindelser til enkelte lande. 1. Lige godt halvdelen af universiteterne mente, at de studerendes praktikophold havde bidraget til sådanne nyskabelser. 2. To tredjedele af virksomhederne mente, at de havde haft gavn af at have praktikanter; fjernelse af nationale barrierer og åbning af muligheder for markedsføring samt det specifikke tekniske element bidrog. 3. 85% af de regionale UPUV'er mente, at de studerendes praktikophold havde bidraget til nyskabelse ved at etablere nye forbindelser, øge interessen for og efterspørgslen efter studerende, sætte virksomhederne i forbindelse med nye markeder, gavne universiteterne og kæde virksomhederne sammen med et stort udbud af velmotiverede studerende osv. 203 UK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT- PROGRAMMET DET FORENEDE KONGERIGE Emne Sammenfattet svar 3. 2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger 4. 1 Frembringelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af uddannelseskurser 4. 2 Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse 4. 3 Supplering / styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 4. 4 Yderligere bemærkninger 1. Halvdelen af universiteterne ændrede politik og praksis, hvilket blandt andet gav sig udtryk i større akademisk anerkendelse af praktikophold og ændringer i procedurerne i forbindelse med praktikophold. 2. Halvdelen af de adspurgte virksomheder havde foretaget ændringer. 3. Omkring tre fjerdedele af UPUV'erne mente, at universiteterne og virksomhederne havde foretaget disse ændringer: fleksibilitet med hensyn til udformning af kurser, hjælp til undervisere, som ønsker at besøge studerende i udlandet, forsikringer, forbedring af sprogfærdigheder osv. Virksomhederne var blevet mere fleksible med hensyn til at planlægge og definere arbejdsprogrammer osv. 1. Halvdelen af universiteterne mente, at COMETT havde bidraget til nyskabelse. 2. 70% af virksomhederne mente, at COMETT kun havde haft lille eller ingen virkning med hensyn til nyskabelse, 3. Blandt UPUV'eme mente kun 16% af de regionale og 57% af de sektorspecifikke UPUV'er, at man havde opnået en del eller meget. Denne fiasko skyldtes utilstrækkelig finansiering under streng C og mangel på personaleressourcer blandt små og mellemstore virksomheder. 1. Halvdelen af universiteterne mente, at COMETT havde bidraget på dette område. 2. Hvad angår kvantiteten og kvaliteten af uddannelsen, mente virksomhederne, at COMETT havde ydet et meget lille eller slet intet bidrag. 3. Omkring halvdelen af UPUV'eme mente, at COMETT havde bidraget til kvantiteten og kvaliteten ved at skaffe adgang til en større gruppe af eksperter, tilføre europæisk merværdi, opnå anden finansiering osv. 1. Halvdelen af universiteterne mente, at COMETT har bidraget, 2. 59% af virksomhederne mente, at COMETT supplerede deres egne uddannelsesaktiviteter. 3. De sektorspecifikke UPUV'er var mere positivt stemt end de regionale UPUV'er: 57% mente, at COMETT havde bidraget en del eller meget. COMETT-programmet Konklusion: (har) generelt været vellykket med hensyn til at bidrage til en øget bevidsthed om Europa i forbindelse med undervisning og uddannelse. (men) det har været meget begrænset i omfang sammenlignet med supplerende foranstaltninger på regionalt og nationalt plan. COMETT's største merværdi har bestået i at udbrede praksis med praktikophold til en større gruppe af virksomheder. Det har desuden været medvirkende til at skabe nye kontakter mellem universiteter her i landet og virksomheder i andre medlemsstater eller i EFTA-lande. 204 Det Forenede Kongeriges regerings endelige nationale evalueringsrapport blev udarbejdet ved separat at undersøge og rapportere synspunkterne blandt universiteter, virksomheder, UPUV'er og koordinatorer af pilotprojekter. Svarene fra undersøgelsen gives som tre separate svar. 1. = Universiteter 2. = Virksomheder 3. = UPUV'er. 205 BSN 0254-1459 KOM(96) 410 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 15 Katalognummer ; CB-CO-96-408-DA-C ISBN 92-78-07785-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg M>