title: Proposta de dicisione del Consiglio relativa all'adozione degli orientamenti per i programmi indicativi MEDA

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
Mediterranean third countries
economic reform
free-trade area
social change

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE tr it it il ir ii Bruxelles, 12. 09. 1996 COM(%) 441 def. Proposta di decisione del Consiglio relativa all'adozione degli orientamenti per i programmi indicativi MEDA (presentata dalla Commissione) RELAZIONE 1. In seguito all'adozione da parte del Consiglio, il regolamento MEDA relativo alle misure finanziarie e tecniche di accompagnamento alla riforma delle strutture socioeconomiche nel quadro del partenariato euromediterraneo è entrato in vigore il 2 agosto 1996. 2. Il programma MEDA è dunque provvisto di una base giuridica che definisce le regole di gestione e di applicazione delle, misure da adottare, in particolare, nelle aree della transizione economica, dello sviluppo socioeconomico sostenibile, della cooperazione regionale e transfrontaliera e del sostegno alla società civile. 3. Il regolamento MEDA prevede una procedura di programmazione articolata in tre fasi. Secondo tale procedura, la Commissione sottopone al Consiglio una serie di orientamenti generali per i programmi indicativi MEDA. In seguito, i programmi indicativi e le proposte di finanziamento devono essere adottati dalla Commissione sulla base di un parere del comitato di gestione. 4. Gli orientamenti generali proposti precisano che lo scopo dei programmi indicativi consiste nel fornire uno strumento per una gestione strategica del programma MEDA. In particolare, essi dovrebbero permettere di stabilire le priorità insieme ai partner mediterranei e per il coordinamento con gli Stati membri. 5. La Commissione ha comunicato al Consiglio mediante altri canali la programmazione finanziaria complessiva del programma MEDA per il periodo 1996-98. 6. Il Consiglio adotta questi orientamenti a maggioranza qualificata. 4, Proposta di decisione del Consiglio relativa all'adozione degli orientamenti per i programmi indicativi MEDA Il Consiglio dell'Unione europea, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 1488/96 del Consiglio del 23 luglio 1996 relativo alle misure finanziarie e tecniche a sostegno (MEDA) della riforma delle strutture socioeconomiche nel quadro del partenariato euromediterraneo, e in particolare l'articolo 9, paragrafo 1, considerando che l'Articolo 9 del regolamento MEDA prevede che il Consiglio, su proposta della Commissione, adotti degli orientamenti per i programmi indicativi intesi a definire i principali obiettivi della cooperazione con i partner mediterranei; considerando che in data 8 marzo 1995 una Comunicazione intitolata "D consolidamento della politica mediterranea dell'Unione europea: proposte per la creazione di un partenariato euromediterraneo"; la Commissione ha presentato considerando che, nella dichiarazione di Barcellona, il partenariato euromediterraneo è stato adottato come mezzo per risolvere le difficoltà a cui si trova confrontata la regione; considerando la necessità di definire degli orientamenti per i programmi indicativi MEDA, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 Sono adottati gli orientamenti per i programmi indicativi relativi alle misure finanziarie e tecniche a sostegno della riforma delle strutture socioeconomiche nel quadro del partenariato euromediterraneo (in appresso denominati programmi indicativi MEDA), come precisato in allegato alla presente decisione. La presente decisione entra in vigore a decorrere dalla data di adozione. Articolo 2 Allegato ORIENTAMENTI DEL CONSIGLIO PER I PROGRAMMI INMCATMMEM 1. Il programma MEDA rappresenta il principale strumento finanziario della Comunità europea per l'attuazione del partenariato euromediterraneo. Il programma si prefigge di incoraggiare e di sostenere la riforma delle strutture socioeconomiche dei partner mediterranei, in particular modo in vista del libero scambio con la Comunità europea. 2. MEDA si basa sul rispetto dei principi di democrazia e dello Stato di diritto, nonché sul rispetto dei diritti umani e delle libertà fondamentali, che costituiscono un elemento essenziale di tali principi e la cui violazione giustificherebbe l'adozione di misure appropriate. L'esperienza acquisita attraverso i protocolli bilaterali 3. Il programma MEDA dovrà utilizzare le conoscenze acquisite mediante gli strumenti della nuova politica per il Mediterraneo, vale a dire i protocolli finanziari bilaterali e un fondo per la cooperazione regionale. Dopo quattro generazioni di protocolli finanziari con i partner mediterranei, si è presentata l'esigenza di migliorare il sistema mediante il quale vengono attuate le iniziative di cooperazione. Se il MEDA dovrà essere in grado di rispondere alla sfida derivante da una cooperazione notevolmente accresciuta, sia nei nuovi settori che in quelli già esistenti, sarà necessaria anche una maggiore flessibilità di programmazione. Questo allo scopo di evitare di disperdere le azioni di cooperazione su un ventaglio troppo vasto di iniziative e di beneficiari e di incentivare una rapida ed efficiente attuazione degli stanziamenti di impegno e di pagamento. Allo stesso modo, il MEDA dovrà essere in grado di adattarsi nel tempo man mano che sarà possibile trarre degli insegnamenti dalla sua applicazione, e a seconda dell'evolversi delle esigenze e delle priorità dei partner mediterranei alla luce delle loro difficoltà socioeconomiche. In particolare, si dovrebbe mantenere un grado di flessibilità sufficientemente elevato, nei programmi indicativi, riguardo le somme destinate al sostegno finanziario non vincolato, allo scopo di adattare gli stanziamenti finanziari al ritmo delle riforme e ai progressi conseguiti nell'opera di stabilizzazione economica. Programmazione plmròenpate 4. L'estrema flessibilità del programma MEDA deve essere integrata da una chiara metodologia di programmazione al fine di aumentarne l'efficacia di pianificazione e di applicazione. In particolare, è necessario precisare ai partner le risorse che verranno messe a disposizione nei prossimi anni. Una simile programmazione pluriennale accrescerà le possibilità di interventi caratterizzati da un impatto strategico a medio termine. La cifra degli stanziamenti menzionata come termine di riferimento nel regolamento MEDA è di 3,424 Mrd di ECU per il periodo 1995-991, da ripartirsi tra programmi bilaterali e un programma regionale. I programmi indicativi MEDA dovrebbero individuare iniziative che contribuiscano al conseguimento degli obiettivi più ampi del partenariato. Tali obiettivi possono essere rivisti a seconda dei risultati dell'applicazione del programma stesso, come pure è possibile rivedere le relative dotazioni finanziarie bilaterali indicative. Ci si dovrà preoccupare di garantire la trasparenza e la coerenza complessiva delle azioni intraprese mediante l'impiego di stanziamenti di bilancio. Interventi strategici 5. La riuscita dello sviluppo socioeconomico dei partner mediterranei dipenderà in ultima analisi dalle loro stesse capacità di azione. Per risultare efficaci i programmi indicativi devono quindi fondarsi su una visione comune delle difficoltà di ordine economico, sociale e politico con cui devono confrontarsi i singoli partner e la regione nel suo insieme. Un dialogo costruttivo e regolare sia a livello bilaterale che regionale è perciò condizione indispensabile alla riuscita del MEDA. I programmi indicativi si concentreranno su quei settori in cui la Comunità europea può apportare un contributo il più possibile concreto mettendo a frutto le sue conoscenze e il suo know how. A tale scopo la Commissione provvederà a fornire il coordinamento necessario con gli Stati membri e con altri donatori nella programmazione e nell'applicazione del programma. 6. Nel perseguire l'obiettivo di uno sviluppo sostenibile la Commissione, al momento di individuare e delineare i programmi di cooperazione, dovrà considerare con attenzione le questioni degli equilibri ambientali, della sostenibilità finanziaria ed economica, delle ripercussioni sui rapporti uomo-donna e della capacità istituzionale a livello locale (tenuto conto anche dei problemi legati alla ricerca e allo sviluppo e al trasferimento di tecnologie) di riprodurre o continuare azioni di intervento già in corso. A livello bilaterale, il programma MEDA fornirà sostegno ai partner nel processo di transizione economica e nel rafforzamento dell'equilibrio socioeconomico. Sarà necessario prevedere dei formulari di valutazione dell'impatto ambientale per i progetti pertinenti nell'ambito dei programmi bilaterali e regionali, in conformità alla legislazione dell'Unione europea in questo campo. 7. i) Le economie della regione si trovano a dover affrontare una sfida comune: quella di creare opportunità di occupazione e un migliore tenore di vita nel contesto di una rapida crescita demografica. La necessaria accelerazione dello sviluppo economico può essere ottenuta solamente mediante una maggiore competitività all'interno dell'economia mondiale, ci* che tra l'altro richiede ai partner un'accresciuta capacità di innovazione. Con il progressivo stabilirsi di rapporti di libero scambio, i governi devono lasciare spazio ad una crescita guidata dal settore privato e agli investimenti esteri. Una sana gestione macroeconomica deve venire integrata da politiche economiche e da un quadro 'Il Consiglio europeo di Cannes del 12 giugno 1995 ha accordato ai paesi terzi dell'area mediterranea, per il periodo 1995-99, stanziamenti complessivi per 4,685 Mrd di ECU. Il programma MEDA costituisce la tranche maggiore con circa 3,424 Mrd di ECU. Il resto è rappresentato da protocolli specifici per i singoli paesi e da linee di bilancio tematiche. r normativo favorevoli alla crescita e agli investimenti. Nella pianificazione degli interventi i programmi indicativi dovranno prendere in considerazione le caratteristiche economiche dei singoli paesi. ii) Alla crescita economica deve accompagnarsi una maggiore coesione sociale. Persistono infatti condizioni di ineguaglianza nell'accesso ai servizi essenziali quali l'istruzione, la sanità e l'approvvigionamento idrico; ciò diminuisce le aspettative di vita di una percentuale significativa della popolazione dei partner e si riflette negativamente sulle prospettive di crescita a lungo termine. A tali esigenze si dovrebbe dare una risposta nel più breve tempo possibile migliorando la qualità dei servizi e rendendone più efficiente la distribuzione. Sono necessari inoltre interventi strategici per lo sviluppo delle risorse umane in generale, poiché esse rappresentano il vero punto di forza della regione per il futuro. In particolare, l'integrazione dei giovani e delle donne nei luoghi di lavoro costituisce un importante fattore di sviluppo sociale. I programmi bilaterali e regionali devono essere complementari 8. H sostegno verrà fornito attraverso le misure stabilite dal regolamento MEDA. Sulla base del dialogo in corso con i partner si è inoltre giunti alla definizione dei seguenti orientamenti generali. 9. Le azioni intraprese a livello bilaterale e regionale devono essere complementari per garantire che venga assorbito l'impatto politico ed economico del programma MEDA e che gli obiettivi approvati nella dichiarazione di Barcellona siano conseguiti con maggiore efficacia. Sulla base della sua esperienza, l'Unione ritiene che in futuro la prosperità e la stabilità dei paesi partner risieda in una loro maggiore collaborazione in campo economico, sociale e politico. L'eliminazione delle barriere promuoverà la nascita di economie di scala e di maggiori opportunità di mercato, incoraggiando così gli investimenti, favorendo lo scambio di idee e aumentando la comprensione reciproca. Il programma indicativo regionale rifletterà i progressi compiuti nel quadro della dichiarazione di Barcellona mediante azioni a livello multilaterale su problemi di interesse collettivo, come prescrive appunto la dichiarazione comune, e rafforzerà le iniziative volte al sostegno di una cooperazione decentralizzata. Approccio deçentraltotp 10. Allo scopo di raggiungere in modo più efficace le popolazioni coinvolte e di allargare la partecipazione al programma MEDA alle diverse componenti della società civile comprese nel raggio di azione del partenariato euromediterraneo, la Commissione si adopererà per definire e attuare le sue iniziative di concerto con gli attori direttamente interessati e provvisti delle conoscenze necessarie ad una definizione e ad un'attuazione soddisfacenti delle iniziative stesse. Programmi indicativi bilaterali 11. La quarta riguarda i programmi bilaterali, le priorità devono essere stabilite prendendo in considerazione lo stadio di sviluppo economico e sociale raggiunto dai singoli paesi come pure le loro capacità istituzionali. Alla luce della conclusione o dell'applicazione degli accordi di associazione, i programmi indicativi devono essere decisi considerando le esigenze dei partner mediterranei, la loro capacità di assorbire fondi e l'andamento del processo di riforma strutturale, nonché le priorità definite insieme ai paesi stessi, in particolare quelle che emergono dalle conclusioni del dialogo economico. 12. Nel Magreb, l'aiuto al Marocco deve servire a migliorare i servizi sociali fondamentali (soprattutto nei settori dell'istruzione e dell'assistenza sanitaria, con particolare riguardo alle zone rurali) e ad accrescere la competitività delle imprese. Al tempo stesso, il programma fornisce un aiuto finanziario allo scopo di sostenere una strategia a medio termine di stabilizzazione macroeconomica e di vaste riforme strutturali. In Tunisia il sostegno deve contribuire al processo di liberalizzazione il processo di economica e al potenziamento della competitività, stimolando privatizzazione e la riforma del settore finanziario; deve inoltre comprendere misure destinate a risolvere problemi di natura sociale e ambientale. Per quanto riguarda l'Algeria, gli interventi dovrebbero venire indirizzati verso le esigenze sociali più gravi e verso la creazione di posti di lavoro nel breve periodo, e al tempo stesso sostenere lo sviluppo delle PMI e la ristrutturazione delle imprese pubbliche in perdita, oltre che incoraggiare l'adozione di misure intese al potenziamento del settore finanziario e alla riforma del regime commerciale del paese. 13. Nel Mashrak, il sostegno MEDA all'Egitto dovrà rivolgersi principalmente alle aree dell'istruzione di base e dello sviluppo sociale mediante azioni volte ad alleviare la povertà e all'assistenza nei settori sociali chiave: tali azioni dovrebbero essere completate da iniziative adeguate nel campo delle riforme economiche, della formazione e della protezione ambientale. La cooperazione con la Giordania dovrebbe contribuire in un primo tempo a fornire l'apporto di bilancio necessario a stabilizzare i gravi squilibri macroeconomici esistenti e, in una fase successiva, a migliorare la situazione occupazionale. Quanto al Libano, dal momento che le azioni di ricostruzione sono già pienamente avviate, ci si dovrebbe soprattutto preoccupare del potenziamento della pubblica amministrazione a tutti i livelli, agendo inoltre con interventi mirati in modo da favorire la competitività economica del paese. In Siria, al fine di accompagnare una graduale liberalizzazióne economica, la cooperazione dovrebbe concentrarsi sullo sviluppo dei servizi pubblici e della pubblica amministrazione, allo scopo sia di creare un ambiente più favorevole al settore privato sia di migliorare le condizioni di vita dei cittadini. Quanto alla Cisgiordania e alla striscia di Gaza, si continueranno a fornire aiuti per la ricostruzione e il ripristino delle infrastrutture di base, come pure a sostegno del processo di formazione delle istituzioni palestinesi e della crescita del settore privato. Il programma per la Turchia si proporrà quale obiettivo globale l'appoggio alla 14. realizzazione di un'unione doganale con l'Unione europea e considererà prioritari gli 1- interventi relativi da un lato al necessario adeguamento economico e dall'altro al sostegno ai servizi sociali e all'ambiente. Sostegno alla transizione economica 15. I partner mediterranei necessitano di aiuto per prepararsi a liberi scambi commerciali con l'Unione europea e per migliorare il loro tenore di vita. L'obiettivo più ampio degli interventi della Comunità europea consisterà nell'aumentare la competitività economica di questi paesi, allo scopo di conseguire una crescita economica sostenibile, soprattutto attraverso migliori risultati nelle esportazioni. A tal fine verrà fornita assistenza in particolare nei seguenti settori: • La creazione di un ambiente favorevole mediante il consolidamento del quadro macroeconomico e lo sviluppo della normativa e delle istituzioni indispensabili ad un'economia di mercato competitiva. A tale scopo, le azioni di adeguamento strutturale andrebbero sostenute in stretta collaborazione con gli organismi di Bretton Woods, per quei partner già pronti ad applicare le riforme necessarie. • La facilitazione degli scambi commerciali, ivi comprese l'assistenza nel settore delle dogane e delle imposte indirette, l'armonizzazione delle norme e dei regolamenti veterinari e fitosanitari, nonché lo sviluppo di strumenti di incentivazione del commercio. • L'armonizzazione della legislazione e delle norme in campo ambientale. » H potenziamento del settore finanziario mediante il sostegno a livello di strategia e l'assistenza volta a rafforzare le Banche centrali, a sviluppare le banche commerciali e ad allargare e intensificare l'attività dei mercati finanziari; particolare attenzione verrà rivolta ad incentivare il risparmio e gli investimenti interni, come pure a promuovere gli investimenti - in particolar modo europei - nella regione. • Il miglioramento dei risultati in campo commerciale, in particolare mediante la modernizzazione delle PMI, e inoltre attraverso iniziative di consulenza commerciale, di formazione e di informazione. • La collaborazione nel settore commerciale tra imprese europee e dei paesi mediterranei, in particolar modo le PMI, mediante, ad esempio, creazione di reti, joint- venture e azioni nei settori delle concessioni di licenze, del franchising e dei subappalti. La promozione delle privatizzazioni per assicurare l!effettivo trasferimento della • proprietà, della gestione e del controllo al settore privato. • La collaborazione nei settori dell'energia, dei trasporti e delle telecomunicazioni relativa alle strategie da adottare, all'interconnessione e all'interoperabilità di reti e infrastrutture, al miglioramento della qualità e alla riduzione dei costi nella prestazione di servizi, nonché alla cooperazione industriale e alla ricerca e sviluppo tecnologico. % • Il sostegno alle microimprese allo scopo di promuovere la nascita di attività imprenditoriali e di contribuire all'integrazione di tutte le componenti della società nel processo di crescita economica. • Lo sviluppo delle risorse umane mediante il potenziamento della gestione, della segmentazione di mercato e della qualità della formazione professionale e alla gestione di impresa. • Il potenziamento dei sistemi di innovazione dei partner attraverso migliori capacità di ricerca e sviluppo tecnologico e meccanismi di trasferimento delle tecnologie, nonché mediante la definizione di politiche nazionali adeguate rivolte all'innovazione. Consolidare gli equilibri socioeconomici 16. Allo scopo di diminuire i costi a breve termine della transizione economica e per meglio preparare le società dei paesi partner ad affrontare il futuro, è particolarmente importante che tale processo sia accompagnato da misure adeguate nel campo della politica sociale. • Una strategia fondamentale per combattere la povertà ed evitare l'approfondirsi del divario delle condizioni di vita tra popolazioni rurali e urbane resta quella di promuovere uno sviluppo integrato del mondo rurale, giacché una percentuale notevole delle popolazioni dei partner mediterranei rimane culturalmente ed economicamente legata alla campagna. La produzione agricola riveste un'importanza sociale che supera di gran lunga il suo valore economico, mentre un incremento dell'esodo verso le aree urbane potrebbe avere gravi conseguenze sia dal punto di vista sociale e politico che ambientale. Sono inoltre necessari programmi mirati per far fronte ad esigenze essenziali (quali la fornitura di acqua e di energia e le fognature). • Particolare attenzione dovrebbe essere rivolta alla salvaguardia dell'equilibrio ambientale nei paesi partner mediante aiuti alla formazione di capacità nel settore della valutazione e della gestione delle risorse ambientali. Potrebbero venire assegnate sovvenzioni che coprano gli interessi su prestiti della Banca europea per gli investimenti destinati a progetti di interesse ambientale. • Si dovrebbe fornire sostegno a programmi volti al miglioramento delle condizioni di vita nelle are^ urbane, che includano, qualora ritenuto opportuno, lo sviluppo di reti di protezione sociale mediante politiche in favore dell'occupazione e misure di lotta alla povertà. Tali azioni potrebbero prendere la forma di un fondo sociale inteso alla creazione di posti di lavoro per taluni settori sociali svantaggiati e a sostenere inoltre misure ben mirate nei settori della sanità e dell'istruzione. Si potrebbe offrire assistenza nell'elaborazione di politiche sociali, in particolare nel campo della sanità, delle assicurazioni contro la disoccupazione e dei regimi pensionistici. • Si dovrebbe fornire sostegno al potenziamento delle infrastrutture sociali e alla prestazione-di servizi sociali. L'assistenza sanitaria di base potrebbe venire finanziata anche in quanto compresa nell'obiettivo strategico di contenere la crescita demografica. • Si dovrebbe infine fornire sostegno al miglioramento nella prestazione di servizi nel campo dell'istruzione e della formazione, con particolare riguardo all'istruzione primaria femminile e all'avviamento professionale destinato alle donne, segnatamente nelle aree rurali. Lo sviluppo della società civile 17. H progresso della società civile andrebbe sostenuto in particolare mediante iniziative di cooperazione decentralizzata e l'impiego di tecnologie di base. E' necessario favorire la cooperazione nei settori della ricerca e sviluppo tecnologico e del trasferimento di tecnologie mettendo in contatto operatori pubblici e privati. Vanno promosse quelle attività culturali intese a favorire il dialogo e gli scambi tra associazioni e reti culturali. Le iniziative di comunicazione e informazione transmediterranee andrebbero intensificate autenticamente nell'ottica dello euromediterranea. Le parti sociali e le organizzazioni non governative andrebbero incoraggiate a svolgere un ruolo attivo. società dell'informazione sviluppo di una Orientamenti per il programma indicativo regionale 18. La cooperazione regionale dovrà essere complementare a quella bilaterale e dovrà indirizzarsi verso le tre aree principali del partenariato euromediterraneo. Saranno presi in considerazione i progressi compiuti durante le riunioni organizzate nel quadro degli aggiornamenti della conferenza interministeriale di Barcellona. L'obiettivo generale consisterà nell' incoraggiare una migliore comprensione tra i partner grazie ad una conoscenza più approfondita dei problemi regionali in campo politico, economico, sociale e culturale, favorendo lo scambio di prassi di lavoro efficaci, il trasferimento di know how e la collaborazione in progetti di interesse comune. La Comunità europea continuerà inoltre a sostenere il processo di pace in Medio Oriente. 19 în gamgo ppjffiçg si potrà fornire sostegno, come nel caso dei programmi bilaterali, mediante misure comprese nei limiti stabiliti dal regolamento MEDA, allo sviluppo della democrazia e al rispetto dei diritti umani, come pure ad un potenziamento delle istituzioni governative dal punto di vista della trasparenza e dell'efficienza. Inoltre si potranno compiere sfòrzi volti a promuovere l'instaurarsi di un dima di fiducia nei settore della sicurezza. 20. In campo economico e finanziario verrà fornita assistenza per facilitare il libero scambio, in particolare nei settori dei regolamenti doganali, delle norme in materia di origine, delle statistiche, delle norme e dei regolamenti veterinari e fitosanitari. Verranno prese misure adeguate nei seguenti settori: trasporti, energia (il Forum euromediterraneo sull'energia servirà da organismo di coordinamento), telecomunicazioni e tecnologie informatiche, cooperazione regionale, turismo, ambiente, scienza e /?o tecnologia, risorse idriche e ittiche. Verrà inoltre fornito sostegno alla creazione di reti che colleghino i centri di ricerca e sviluppo e gli operatori economici allo scopo di facilitare il trasferimento di know how e lo sviluppo di joint venture. In campo sociale e culturale, verranno attuati programmi decentralizzati di scambi 21. tra le società civili dei paesi dell'Unione europea e dei partner mediterranei nei settori degli studi universitari, dei media, dei governi locali, delle tecnologie e in altri di reciproco interesse. Ulteriori misure come l'instaurarsi di una politica di dialogo, l'avvio di progetti di comune interesse o la creazione di reti, quali vengono definite nell'ambito del partenariato euromediterraneo, verranno adottate a sostegno dei governi locali, del dialogo culturale, dei media, degli scambi previsti in programmi rivolti ai giovani, degli scambi tra società civili e del progresso sociale. La ricerca e lo sviluppo tecnologico, il trasferimento di tecnologie, le attività di informazione e di comunicazione saranno intensificati ricorrendo alle moderne tecnologie informatiche. Per concludere, si potrà fornire assistenza tecnica allo scopo di combattere la tossicodipendenza, il terrorismo e il crimine internazionale. Tali misure potrebbero riguardare lo scambio di informazioni, la compatibilità dei dati a disposizione e il rafforzamento dei sistemi legislativi. n/\ ISSN 0254-1505 COM(96) 441 def. DOCUMENTI IT 11 N. di catalogo : CB-C0-96-447-IT-C ISBN 92-78-08739-4 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo 'ÌC


title: POSIÇÃO COMUM (CE) Nº 57/96 adoptada pelo Conselho em 12 de Setembro de 1996 tendo em vista a adopção da Directiva 96/.../CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de ..., relativa ao tratamento de dados pessoais e à protecção da privacidade no sector das telecomunicações, nomeadamente na rede digital com integração de serviços (RDIS) e nas redes móveis digitais

eurovoc_concepts:
cross-frontier data flow
data processing
disclosure of information
personal data
protection of privacy
telecommunications

formats: html pdfa1b print


title: ΚΟΙΝΗ ΘΕΣΗ (ΕΚ) αριθ. 57/96 η οποία καθορίστηκε απο το Συμβούλιο στις 12 Σεπτεμβρίου 1996 για τη θέσπιση της οδηγίας 96/.../ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της ..., περί προστασίας των δεδομένων προσωπικού χαρακτήρα και της ιδιωτικής ζωής στον τηλεπικοινωνιακό τομέα, και ιδίως στο πλαίσιο του ψηφιακού δικτύου ενοποιημένων υπηρεσιών (ISDN) και των δημοσίων ψηφιακών κινητών δικτύων


title: APAS : Urban transport: Public transport prioritization.

eurovoc_concepts:
common transport policy
means of public conveyance
research programme
urban transport


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1780/96 af 12. september 1996 om ændring af importtold for korn

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: Ausgaben und Einnahmen des Sozialschutzes 1980-1994.,Dépenses et recettes de protection sociale 1980-1994.,Social protection expenditure and receipts 1980-1994.

eurovoc_concepts:
EU Member State
economic statistics
social budget
social security


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1776/96 DA COMISSÃO de 12 de Setembro de 1996 que fixa as restituições à exportação no sector do leite e dos produtos lácteos

eurovoc_concepts:
export refund
milk
milk product


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1770/96, annettu 12 päivänä syyskuuta 1996, viininvalmistuksesta peräisin olevien alkoholien myynnistä vientiin yksittäisillä tarjouskilpailuilla

eurovoc_concepts:
alcohol
award of contract
distillation
export
intervention agency
sale


title: Modèle SPEL/UE : Perspectives à moyen terme de la production, de la demande et de la valeur ajoutée dans le secteur agricole de l'Union européenne 1996-2001.,SPEL/EU model : Medium-term trends in agricultural production, demand and value added in the European Union 1996-2001.,SPEL/EU-Modell : Mittelfristige Perspektiven der landwirtschaftlichen Produktion, Nachfrage und Wertschöpfung in der Europäischen Union 1996-2001.

eurovoc_concepts:
EU Member State
farming sector


title: Regulamento (CE) nº 1772/96 da Comissão de 12 de Setembro de 1996 que fixa normas de execução das medidas específicas para o abastecimento dos departamentos franceses ultramarinos no respeitante à batata-semente

eurovoc_concepts:
French overseas department and region
import licence
potato
seed
supply
tariff exemption


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1779/96 DE LA COMMISSION du 12 septembre 1996 fixant les taux des restitutions applicables à certains produits laitiers exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe II du traité

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk


title: REGLAMENTO (CE) N° 1760/96 DE LA COMISIÓN de 11 de septiembre de 1996 por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la sexta licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) n° 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: REGLAMENTO (CE) N° 1766/96 DE LA COMISIÓN de 11 de septiembre de 1996 por el que se fijan las restituciones a la exportación del aceite de oliva

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1759/96 av den 11 september 1996 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: VERORDENING (EG) Nr. 1761/96 VAN DE COMMISSIE van 11 september 1996 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve prijzen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor melasse

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
import
molasses
representative price


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2418/96 van Bartho PRONK aan de Commissie. Computerprogramma's en de 21ste eeuw

eurovoc_concepts:
European Commission
computer systems
data recording
research and development
software
technology
telecommunications


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αριθ. 2420/96 του Werner LANGEN προς την Επιτροπή. Εισαγωγή οίνων από τρίτες χώρες στην Ευρωπαϊκή Ένωση

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
fraud
import (EU)
import policy
originating product
third country
wine

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2440/96 del Umberto BOSSI a la Comisión. Procedimientos de adhesión de la Padania a la Unión Europea

eurovoc_concepts:
European integration
Italy
autonomous movement


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1759/96 of 11 September 1996 fixing the export refunds on white sugar and raw sugar exported in its unaltered state


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2443/96 do Deputado Karsten HOPPENSTEDT à Comissão. Pirataria audiovisual na Grécia

eurovoc_concepts:
Greece
audiovisual piracy
copyright
film production
infringement of EU law
intellectual property
national implementing measure
television
video cassette


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2424/96 von Claude DESAMA an die Kommission. Europäischer Personalausweis

eurovoc_concepts:
EU national
European passport
administrative formalities
free movement of persons
identity document


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2430/96 von Ria OOMEN-RUIJTEN an die Kommission. Erhöhung der indirekten Steuern für Motortreibstoffe

eurovoc_concepts:
excise duty
frontier region
mineral oil
motor fuel
report
single market
tax harmonisation


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2412/96 dell'on. Anita POLLACK alla Commissione. L'Obiettivo 4 del FSE

eurovoc_concepts:
EU aid
European Social Fund
Structural Funds
United Kingdom
employment policy
industrial restructuring
less-favoured region


title: WRITTEN QUESTION No. 2431/96 by Christa RANDZIO-PLATH to the Commission. French (and Belgian) proposal on monetary fluctuations

eurovoc_concepts:
European Monetary System
economic convergence
economic policy
exchange rate
floating rate
third stage of EMU


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2406/96 dell'on. Michl EBNER alla Commissione. Riscossione del pedaggio nel tunnel di Arlberg

eurovoc_concepts:
Alpine Region
Austria
EU Member State
charges for use of infrastructure
engineering structure
equal treatment
price increase
road network
road transport
toll


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1767/96 DE LA COMMISSION du 11 septembre 1996 relatif à la fixation des restitutions maximales à l'exportation d'huile d'olive pour la dix-neuvième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente ouverte par le règlement (CE) n° 2544/95


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2418/96 af Bartho PRONK til Kommissionen. Edb-programmer og det 21. århundrede


title: Reglamento (Euratom, CECA, CE) n° 1783/96 del Consejo de 11 de septiembre de 1996 por el que se fijan los coeficientes correctores aplicables a partir del 1 de enero de 1996 a las retribuciones de los funcionarios de las Comunidades Europeas destinados en países terceros

eurovoc_concepts:
European official
pay
ratio
third country


title: Regolamento (Euratom, CECA, CE) n. 1783/96 del Consiglio dell'11 settembre 1996 che stabilisce i coefficienti correttori applicabili a decorrere dal 1o gennaio 1996 alle retribuzioni dei funzionari delle Comunità europee che prestano servizio nei paesi terzi


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2407/96 af Michl EBNER til Kommissionen. Forbud mod eksport af Rioja-vin udstedt af komitéen til beskyttelse af spanske oprindelsesbetegnelser

eurovoc_concepts:
EU law
Rioja
Spain
bottling
designation of origin
export restriction
location of production
wine of superior quality


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2429/96 dell'on. Glenys KINNOCK alla Commissione. Procedure OMC - controversia della banana

eurovoc_concepts:
ACP countries
GATT
World Trade Organisation
settlement of disputes
tropical fruit


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2421/96 dell'on. Jacques DONNAY alla Commissione. Applicazione ai maestri di sci della direttiva relativa ad un secondo sistema generale di riconoscimento della formazione professionale

eurovoc_concepts:
France
consumer protection
professional qualifications
provision of services
public service
recognition of diplomas
right of establishment
sport
vocational training


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1761/96 DELLA COMMISSIONE dell'11 settembre 1996 che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all'importazione per i melassi nel settore dello zucchero


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2433/96 von Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA an die Kommission. Europäische Tourismusagentur

eurovoc_concepts:
aid programme
resolution (EU)
tourism policy


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2417/96 von Florus WIJSENBEEK an die Kommission. Jagdscheine für Gebietsfremde

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
EU Member State
approximation of laws
competence of the Member States
hunting regulations
protection of animal life
wildlife


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1765/96 DA COMISSÃO de 11 de Setembro de 1996 que fixa os direitos de importação no sector do arroz

eurovoc_concepts:
CCT duties
common customs tariff
import
rice


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2427/96 von Mark KILLILEA an die Kommission. Vorschläge der Kommission für Forschungsprojekte über Nahrungsmittel aus dem Meer

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
fishery product
human nutrition
marine environment
research and development


title: 96/564/EY, Euratom: Komission päätös, tehty 11 päivänä syyskuuta 1996, luvan antamisesta Itävallalle olla ottamatta huomioon eräitä liiketoimiluokkia ja käyttää erältä likimääräisiä arvioita arvonlisäverosta kertyvien omien varojen perusteen laskemiseksi (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Austria
VAT
derogation from EU law
own resources


title: 96/565/EG, Euratom: Kommissionens beslut av den 11 september 1996 om bemyndigande av Sverige att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel som härrör från mervärdesskatt (Endast den svenska texten är autentisk)

eurovoc_concepts:
Sweden
VAT
derogation from EU law
own resources


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2441/96 dell'on. Karin RIIS- JØRGENSEN alla Commissione. Accordo dell'OCSE concernente gli aiuti statali all'industria cantieristica

eurovoc_concepts:
OECD
State aid
United States
delivery
international agreement
ratification of an agreement
shipbuilding


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1759/96, annettu 11 päivänä syyskuuta 1996, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1759/96 DER KOMMISSION vom 11. September 1996 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2442/96 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. Misure dell'UE per il mais e i prodotti del mais sottoposti a manipolazione genetica ed importati dagli USA e dal Canada (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
Canada
United States
biotechnology
cereal product
genetic engineering
import
import policy
maize
market approval


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2420/96 do Deputado Werner LANGEN à Comissão. Importação, pela União Europeia, de vinhos procedentes de países terceiros

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
fraud
import (EU)
import policy
originating product
third country
wine


title: QUESTION ECRITE no 2435/96 de Sérgio RIBEIRO au Conseil. Pédophilie et réseaux de traficants et de criminels

eurovoc_concepts:
child protection
crime
fight against crime
illegal restraint
judicial cooperation
sexual violence
trafficking in human beings


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2443/96 af Karsten HOPPENSTEDT til Kommissionen. Audiovisuel piratvirksomhed i Grækenland

eurovoc_concepts:
Greece
audiovisual piracy
copyright
film production
infringement of EU law
intellectual property
national implementing measure
television
video cassette


title: Environmental protection : A shared responsibility.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
environmental protection


title: WRITTEN QUESTION No. 2425/96 by Claude DESAMA to the Commission. European War Victim's Card and European Major Disability Card

eurovoc_concepts:
disabled person
health card
identity document
principle of subsidiarity
war victim


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2419/96 del Werner LANGEN al Consejo. Importaciones de vinos procedentes de terceros países en la Unión Europea

eurovoc_concepts:
Community preference
EU statistics
application of EU law
competence of the Member States
import
import licence
market supervision
originating product
third country
wine


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2418/96 del Bartho PRONK a la Comisión. Los programas informáticos y el siglo XXI

eurovoc_concepts:
European Commission
computer systems
data recording
research and development
software
technology
telecommunications


title: WRITTEN QUESTION No. 2408/96 by Johanna MAIJ-WEGGEN to the Commission. The required renovation of Paramaribo

eurovoc_concepts:
Surinam
architectural heritage
building subsidy
cultural heritage
development aid
fire
heritage protection
job creation
national parliament
tourism


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2434/96 dell'on. Georges BERTHU al Consiglio. Negoziato transatlantico euro-canadese

eurovoc_concepts:
Canada
EU relations
free-trade agreement
negotiation of an agreement (EU)
tariff barrier


title: Verordnung (EG) Nr. 1762/96 der Kommission vom 11. September 1996 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2939/94 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 105/76 des Rates über die Anerkennung der Erzeugerorganisationen der Fischwirtschaft

eurovoc_concepts:
application of EU law
aquaculture
common organisation of markets
fishery product
producer organisation


title: 96/565/CE, Euratom: Decisão da Comissão de 11 de Setembro de 1996 que autoriza a Suécia a não tomar em consideração determinadas categorias de transacções e a utilizar estimativas aproximadas para efeitos do cálculo da matéria colectável dos recursos próprios provenientes do imposto sobre o valor acrescentado (Apenas faz fé o texto em língua sueca)


title: QUESTION ECRITE no 2414/96 de Caroline JACKSON à la Commission. Additifs alimentaires - besoins spécifiques

eurovoc_concepts:
baby food
food additive
food colouring
foodstuffs legislation
human nutrition
market approval
public health
scientific committee (EU)
sweetener


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1759/96 DE LA COMMISSION du 11 septembre 1996 fixant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état


title: 96/566/CE, Euratom: Decisão da Comissão de 11 de Setembro de 1996 que autoriza a Finlândia a não tomar em consideração determinadas categorias de transacções e a utilizar determinadas estimativas aproximativas para efeitos do cálculo da matéria colectável dos recursos próprios provenientes do imposto sobre o valor acrescentado (Apenas faz fé o texto em língua finlandesa)

eurovoc_concepts:
Finland
VAT
derogation from EU law
own resources


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1764/96 of 11 September 1996 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
stone fruit


title: 96/564/CE, Euratom: Decisione della Commissione dell'11 settembre 1996 con la quale si autorizza l'Austria a non tener conto di determinate categorie di operazioni e ad avvalersi di alcune valutazioni approssimative per calcolare la base delle risorse proprie provenienti dall'IVA (Il testo in lingua tedesca è il solo facente fede)

eurovoc_concepts:
Austria
VAT
derogation from EU law
own resources


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2443/96 del Karsten HOPPENSTEDT a la Comisión. Piratería audiovisual en Grecia


title: 96/564/CE, Euratom: Décision de la Commission du 11 septembre 1996 autorisant l'Autriche à ne pas tenir compte de certaines catégories d'opérations et à utiliser certaines estimations approximatives pour le calcul de la base des ressources propres provenant de la taxe sur la valeur ajoutée (Le texte en langue allemande est le seul faisant foi.)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2420/96 von Werner LANGEN an die Kommission. Einfuhr von Weinen aus Drittländern in die Europäische Union


title: Κανονισμός (Ευρατόμ, ΕΚΑΧ, ΕΚ) αριθ. 1783/96 του Συμβουλίου της 11ης Σεπτεμβρίου 1996 για τον καθορισμό των διορθωτικών συντελεστών που εφαρμόζονται από την 1η Ιανουαρίου 1996 στις αποδοχές των υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων που είναι τοποθετημένοι σε τρίτες χώρες

eurovoc_concepts:
European official
pay
ratio
third country


title: QUESTION ECRITE no 2457/96 de Pierre MOSCOVICI à la Commission. Conditions d'accès des ressortissants européens à des stages de formation professionnelle rémunérés dispensés dans un autre État membre

eurovoc_concepts:
EU national
pay
research
student
traineeship
vocational training


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1768/96 DER KOMMISSION vom 11. September 1996 zur vorläufigen Aussetzung der Erteilung von Lizenzen für die Ausfuhr von Milcherzeugnissen und zur Bestimmung des Umfangs, in dem nicht erledigten Ausfuhrlizenzanträgen stattgegeben wird

eurovoc_concepts:
cheese
competition
export licence
export refund
milk product


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1768/96 of 11 September 1996 temporarily suspending the issuing of export licences for certain milk products and determining what proportion of the amounts covered by pending applications for export licences may be allocated


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2435/96 af Sérgio RIBEIRO til Rådet. Pædofili og netværk for ulovlig handel og kriminalitet


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2411/96 dell'on. Anita POLLACK alla Commissione. Assunzione di bevande alcoliche e guida di autoveicoli

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
accident prevention
alcohol
proposal (EU)
report
road safety
self-employed person
transport accident


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1768/96 DE LA COMMISSION du 11 septembre 1996 portant suspension temporaire de la délivrance des certificats à l'exportation de certains produits laitiers et déterminant la mesure dans laquelle peuvent être attribuées les demandes de certificats d'exportation en instance


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αριθ. 2412/96 του Anita POLLACK προς την Επιτροπή. Στόχος αριθ. 4 του ΕΚΤ

eurovoc_concepts:
EU aid
European Social Fund
Structural Funds
United Kingdom
employment policy
industrial restructuring
less-favoured region


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2457/96 af Pierre MOSCOVICI til Kommissionen. Betingelser for europæiske borgeres adgang til lønnede erhvervsuddannelseskurser, som afholdes i en anden medlemsstat


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1765/96, annettu 11 päivänä syyskuuta 1996, tuontitullien vahvistamisesta riisialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
common customs tariff
import
rice


title: VERORDENING (EG) Nr. 1764/96 VAN DE COMMISSIE van 11 september 1996 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit


title: REGLAMENTO (CE) N° 1768/96 DE LA COMISIÓN de 11 de septiembre de 1996 por el que se suspende temporalmente la expedición de certificados de exportación de determinados productos lácteos y se establece en qué medida pueda darse curso a las solicitudes de certificados de exportación en tramitación


title: 96/565/CE, Euratom: Décision de la Commission du 11 septembre 1996 autorisant la Suède à ne pas tenir compte de certaines catégories d'opérations et à utiliser certaines estimations approximatives pour le calcul de la base des ressources propres provenant de la taxe sur la valeur ajoutée (Le texte en langue suédoise est le seul faisant foi.)

eurovoc_concepts:
Sweden
VAT
derogation from EU law
own resources


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1765/96 DER KOMMISSION vom 11. September 1996 zur Festsetzung der im Sektor Reis geltenden Einfuhrzölle


title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN - FORSYNINGSPLIGTSYDELSER I EUROPA

eurovoc_concepts:
EU market
economic and social cohesion
productivity
public service
services contract

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 11. 09. 1996 KOM(96) 443 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN FORSYNINGSPLIGTSYDELSER I EUROPA an 4â|l! ro»", fet. <r i lt •M låw- 4*53 Jf*lrøff. < FORSYNlNGSPLTGTSYDELSEFrrEaROPA INDHOLD INDLEDNING I. FORSYNINGSPLIGTSYDELSER: ET CENTRALT ELEMENT SAMFUNDSMODEL I DEN EUROPÆISKE A. I BORGERNES TJENESTE 1. 2. 3. Fælles værdier Forskellige organisationsformer Forandringer, som må udnyttes B. DET ALMENNYTTIGE FORMÅL OG DET INDRE MARKED - EN GUNSTIG INDBYRDES PÅVIRKNING 1. 2. 3. Mangfoldigheden Ligevægt - Fællesskabets mål Hensynet til almenvellet må fremmes på europæisk plan II. FÆLLESSKABETS BIDRAG: DYNAMIK, FLEKSIBIUTET, SOUDARITET A. EN SEKTORBESTEMT STRATEGI "•" Telekommunikation w •** •s* Postvæsen Transport Elektricitet «* Radio og TV B. ANDRE FÆLLESSKABSPOLITIKKERS BIDRAG III. MÅLSÆTNINGER FOR FREMTIDEN A. ET EUROPÆISK PERSPEKTIV 1. 2. 3. Bedst mulig udnyttelse af aktiviteterne til fremme af Europas konkurrenceevne Styrkelse af solidariteten og samordningen i Europa Anvendelse af fællesskabsinstrumenterne B. EN HENVISNING I TRAKTATEN A<*-> INDLEDNING 1. Det Europæiske Fællesskabs vigtigste mål er solidaritet og ligebehandling i en åben og dynamisk markedsøkonomi. Forsyningspligtsydelserne bidrager til, at disse mål kan nås. Europæerne forventer kvalitetsservice, til overkommelige priser. En hel del af dem betragter endog disse ydelser som sociale rettigheder, der er en vigtig del af den økonomiske og sociale samhørighed. Derfor indtager de en central plads i den europæiske samfundsmodel, således som Kommissionen understregede i sin seneste udtalelse om reformen af de europæiske traktater1. 2. Stats- og regeringscheferne2 har fremhævet betydningen af forsyningspligtsydelserne og herved påpeget, at det er goder som følge af værdinormer, som er fælles for samtlige medlemsstater, og som giver Europa dets særpræg. 3. Hvad der forstås ved forsyningspligtsydelser, disse ydelsers antal og den måde, hvorpå de ydes, er forskellig fra den ene medlemsstat til den anden og fra sektor til sektor, alt efter hvilke traditioner og ordninger der findes i landene. Senest har den tekniske udvikling, globaliseringen af økonomierne og ændringerne i brugernes forventninger medført en række nødvendige tilpasninger. 4. Denne udvikling har skabt uro med hensyn til disse ydelsers fremtid, ligesom der er opstået bekymring for beskæftigelsen og den økonomiske og sociale samhørighed. Forsyningspligtsydelserne har betydelig økonomisk vægt. F. eks. repræsenterer de offentlige virksomheder, der blot tegner sig for en del af dem, alene ca. 9% af beskæftigelsen, 11% af aktiviteten uden for landbrugssektoren og 16% af investeringerne i Fællesskabet. Modernisering og videreudvikling er således væsentlig, fordi disse ydelser bidrager til at forbedre Europas konkurrenceevne, øger den sociale solidaritet og forbedrer borgernes livskvalitet. Kommissionen vil derfor redegøre for det grundlag, som dens politik på dette område hviler på, og for sine fremtidige mål. Den Europæiske Union må styrkes og udvidelsen forberedes- Kommissionens udtalelse til regeringskonferencen,COM(96) 90 endel. udg. , 28. februar 1996: "EU-samarbejdet, som er baseret på en række værdier, der er fælles for de europæiske samfund, kombinerer en række demokratiske træk - respekt for menneskerettighederneog retsstatsprincippet- med de træk, der er karakteristiske for en åben økonomi baseret på markedskræfternes dynamik, solidaritet og samhørighed. Blandt disse værdier skal nævnes borgernes adgang fremmer solidaritets- og ligebehandlingsmålene" tjenester eller almennyttige serviceydelser, der til universelle Det Europæiske Råd i Cannes, 26. - 27. juni 1995- Formandskabets konklusioner- SN 211/95, punkt A 1. 1. 7. HVAD MENES DER ? Forsyningspligtsydelser Der er tale om serviceydelser, der eventuelt ydes på forretningsmæssigt grundlag, og som de offentlige myndigheder betragter som værende af almen interesse. De skal derfor opfylde bestemte betingelser. Tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse De omhandles i traktatens artikel 90 og betegner ydelser af forretningsmæssig karakter, der tjener et almennyttigt formål. Medlemsstaterne kræver derfor, at de opfylder bestemte betingelser. Der er navnlig tale om ydelser inden for transport, energi og kommunikation. Offentlige tjenester Dette udtryk har en dobbelt betydning, idet det både betegner den enhed, der frembringer ydelsen, og selve ydelsen. For at fremme eller muliggøre denne form for virksomhed af almen interesse kan de offentlige myndigheder pålægge de udbydende virksomheder bestemte pligter i forbindelse med de offentlige luft- og jernbanetransport samt inden for energiforsyning. Forpligtelserne kan gælde på landsplan eller regionalt. Ofte forveksles imidlertid offentlige tjenester med den offentlige sektor (det offentlige), dvs. opgaver med status, målgruppe med ejere. tjenester, de yder, land-, f. eks. Alment tjenesteudbud Dette endnu ikke helt fastlagte begreb er indført af fællesskabsinstitutionerne. Hermed defineres en række almennyttige krav, som f. eks. telekommunikations- og posttjenester skal opfylde i hele Fællesskabet. Disse forpligtelser tager sigte på overalt at sikre adgang til bestemte, kvalitativt tilfredsstillende minimumstjenester til en overkommelig pris. I. FORSYNINGSPLIGTSYDELSER: ET CENTRALT ELEMENT I DEN EUROPÆISKE SAMFUNDSMODEL 5. Fællesskabet går ind for en åben markedsøkonomi baseret på solidaritet og social samhørighed. A. 1. I BORGERNES TJENESTE Fælles værdier 6. De europæiske samfund lægger stor vægt på forsyningspligtsydelserne, som tilfredsstiller grundlæggende behov. Den enhedsskabende funktion, som disse ydelser har, går videre end til dækning af materielle behov. De har nemlig også en symbolsk dimension, idet de udgør holdepunkter for borgerne, der knytter dem stærkere til samfundet. De er således en del af den kultur, hvormed borgerne i de europæiske lande identificerer sig, også i deres daglige tilværelse. 7. Det er varetagelsen af almene interesser, som f. eks. forsyningssikkerheden, miljøbeskyttelsen, den økonomiske og sociale solidaritet, fysisk planlægning og forbrugerinteresser, der er afgørende for, hvilke opgaver de virksomheder, der udbyder forsyningspligtsydelser, tildeles, og for deres eventuelle særlige og eksklusive rettigheder. Forbrugerne forventer især kvalitetsservice til en overkommelig pris. Også de særlige økonomiske forhold, der gør sig gældende for de pågældende aktiviteter, tages i betragtning. Disse ydelser har desuden store indirekte virkninger på økonomien og samfundet som helhed, for ofte udnyttes sjældent forekommende ressourcer og betydelige langfristede investeringer kan være nødvendige. Der må derfor lægges vægt på forskellige vigtige principper for deres virke: kontinuitet, lige adgang, samfundshensyn og gennemsigtighed. 8. 1 centrum for alle disse overvejelser er almenvellet, som i vore samfund indebærer sikkerhed for adgang til de ydelser, der betragtes som væsentlige, og forfølgelse af prioriterede mål. Disse ydelser står således til rådighed for hele samfundet og alle borgerne. Det samme gælder på fællesskabsplan for det almene tjenesteudbud. 2. Forskellige organisationsformer 9. Der er store forskelle i den måde, forsyningspligten er organiseret på mellem de forskellige lande og regioner, og mellem de forskellige sektorer. Samme opgaver udføres således forskelligt afhængigt af de geografiske eller tekniske forhold, politisk og administrativ organisation, historie og traditioner. 10. Disse ydelser kan udbydes - som monopol eller på markedsvilkår - enten af private virksomheder, offentlige organer eller af partnerskaber mellem offentlige og private deltagere. Virksomheden eller driften kontrolleres nogle steder af lokale, andre steder af regionale eller nationale myndigheder med forskellige beføjelser og status. Forholdet mellem kontrolmyndigheden og tjenesteudbyderen kan være meget forskelligt. 11. Denne mangfoldighed kan føre til begrebsmæssig forvirring. Man kan således fejlagtigt blande den offentlige sektor og offentlige ydelser sammen og dermed tage fejl af status og opgaver, ejer og målgruppe3. Det er det almennyttige formål, dvs. opgaverne og betingelserne for disses udførelse, som europæisk politik tager sigte på og ikke virksomhedernes forskellige status. 12. De mange forskellige organisationsformer er under alle omstændigheder en udfordring for den økonomiske integration i Europa. Mangfoldigheden er imidlertid ikke en hindring for integrationen, men en kilde, hvorfra der kan hentes ideer til, hvilke organisationsformer der er mest egnede til at imødekomme det almennyttige formål, i en økonomisk sammenhæng, der bestandigt ændrer sig, og hvilke der er mest effektive med henblik på at videreføre den europæiske integration. 3. Forandringer, som må udnyttes 13. Betingelserne for at udbyde forsyningspligtsydelser har på det seneste ændret sig meget og er vidt forskellig fra tidligere. De vigtigste parametre for denne udvikling er følgende: forbrugerne søger i højere grad at gøre deres rettigheder og krav som brugere af disse ydelser gældende, herunder også på europæisk plan, og stiller større krav med hensyn til udvalg, kvalitet og pris; konkurrencen på verdensplan tvinger aftagervirksomhederne til at forlange billigere takster, som svarer til dem, som deres konkurrenter får; i modsætning til årene efter 2. verdenskrig synes privat finansiering idag mindre vanskelig at fremskaffe end offentlig finansiering til vedligeholdelse og udvikling af infrastrukturnet; de nye teknologier er ved at ændre traditionen med monopoler især inden for telekommunikation, tv og transport, og herved åbnes mulighed for adgang til nye ydelser; i visse lande og for visse sektorers vedkommende er moderniseringen kommet for sent i gang. Tilpasninger er derfor vanskeligere. 14. Oprettelsen af det indre marked og den skærpede konkurrence har fået forsyningsselskaberne til at tage udfordringerne som følge af de ændrede vilkår op og udnytte dem til at forbedre udbuddet og kvaliteten og sænke priserne. Denne udvikling foregår sideløbende med, at den økonomiske og sociale samhørighed gennemføres. Dermed bidrager Fællesskabet til moderniseringen og effektiviseringen af disse tjenester, således at de bevarer deres grundlæggende opgaver. Denne dynamik er nødvendig for videreudviklingen af den europæiske samfundsmodel, der skal ledsage unionsborgerskabet. Se definitioner på side 2 B. DET ALMENNYTTIGE FORMAL OG DET INDRE MARKED - EN GUNSTIG INDBYRDES PÅVIRKNING 15. Markedskræfterne bevirker, at ressourcerne fordeles bedre og effektiviteten øges. Dette kommer især forbrugerne til gode, der får en bedre kvalitet for en mindre pris. Der er dog grænser for, hvor stor en indflydelse disse mekanismer må få, idet der kan opstå risiko for, at en del af befolkningen udelukkes fra fordelene, og for, at videreudviklingen af den sociale og regionale samhørighed bremses. Det er så de offentlige myndigheders opgave at sørge for, at det almennyttige formål tages i betragtning. Kommissionen lægger i denne forbindelse følgende til grund for sin indsats: 1. Mangfoldigheden 16. Fællesskabet søger at udvikle den europæiske samfundsmodel ved at tage udgangspunkt i de forskelligartede forhold, som gør sig gældende for forsyningspligtsydelserne i Europa, dvs. i den neutralitet over for, om virksomhederne og deres personale har offentlig eller privat status, der sikres ved traktatens artikel 222. Fællesskabet stiller på ingen måde krav om, at virksomheder, der udbyder forsyningspligtsydelser, skal have offentlig eller privat status, og derfor heller ikke om privatisering. Fællesskabet ser på konkurrencebegrænsende adfærd på samme måde, uanset om der er tale om offentlige eller private virksomheder; i medlemsstaternes frihedX\\ at definere, hvad de forstår ved forsyningspligtsydelser, og til at bevilge de særlige eller eksklusive rettigheder, der er nødvendige for at sikre de pågældende virksomheder disse opgaver, regulere deres forvaltning og eventuelt, i overensstemmelse med traktatens artikel 90, tilse, hvorledes de finansieres. 17. Denne respekt for, hvorledes man på nationalt plan indretter sig økonomisk og arbejdsmarkedsmæssigt, er om noget udtryk for nærhedsprincippet. Det er således op til medlemsstaterne at foretage de grundlæggende samfundsvalg, og Fællesskabet begrænser sig til at undersøge, hvorvidt disse valg er forenelige med de forpligtelser, man har indgået på europæisk plan. 18. Det skal desuden fremhæves, at traktatens artikel 90 hverken gælder for andre områder end de økonomiske (dvs. ikke for f. eks. tvungen skolegang eller social tryghed) eller for udøvelse af offentlig myndighed (sikkerhed, retsvæsen, diplomati, familieret). Det bidrag, som forsyningspligtsydelserne yder til de forskellige fællesskabspolitikker, er dog væsentligt, og der vil derfor ske en udvikling af samarbejdet og af partnerskaberne om disse ydelser på europæisk plan. Imidlertid kan almennyttige ydelser af ikke økonomisk karakter, men som indebærer udøvelse af offentlig myndighed, ikke behandles på samme måde som forsyningspligtsydelser generelt. Som anført i traktaten kan Fællesskabets bestemmelser på dette område således kun være supplerende. 2. Ligevægt - Fællesskabets mål 19. Den virkelige udfordring ligger i samspillet mellem på den ene side den fri omsætning og konkurrence samt økonomisk effektivitet og dynamik, som det indre marked medfører, og på den anden side det omfang, i hvilket der tages hensyn til de almennyttige formål. Dette samspil må komme borgerne og samfundet til gode. Vanskeligheden ved at finde denne balance skyldes udviklingen - det indre marked uddybes, de offentlige tjenesters opgaveområde ligger ikke fast, og nye krav må tilfredsstilles. 20. Fællesskabet anlægger derfor en progressiv strategi og søger en dynamisk ligevægt. De forsyningspligtsydelser, der hviler på et økonomisk grundlag, er derfor i princippet undergivet de regler, som Fællesskabet har vedtaget med henblik på indførelsen af det indre marked. Dette gælder også monopolerne, der kan hindre, at det indre marked fungerer tilfredsstillende, især som følge af den udelukkelse, de medfører. Således er anvendelsen af disse regler ei incitament til, at disse ydelser tilpasses, men på en måde, der er forenelig med almenvellet. 21. Udbyderne af forsyningspligtsydelser er undtaget fra traktatens regler, for så vidt disse hindrer udførelsen af de opgaver, som de udbydende selskaber er pålagt. Uanset om disse opgaver er overdraget til offentlige eller private virksomheder, indeholder traktatens bestemmelser ikke retningslinjer for, hvorledes de skal udføres. Således er undtagelsen undergivet det nærhedsprincip, der er indeholdt i traktatens artikel 90, og som gør det muligt at opnå den bedste ligevægt mellem forpligtelserne og opgaverne, mellem mål og midler. Dette princip sikrer som følge af sin generelle formulering ligevægten i udviklingen og fremskridtene, hensyntagen til medlemsstaternes forskellige situationer og mål samt til de forskellige tekniske og budgetmæssige krav, der gør sig gældende i de forskellige sektorer. Herved skabes yderligere en optimal synergi mellem markedseffektivitet og almenvellet, idet det sikres, at de valgte løsninger ikke i urimelig grad bringer forstyrrelse i det indre marked og ikke påvirker samhandelen på en måde, der er i modstrid med Fællesskabets interesser. 22. Hidtil har resultaterne af dette samspil været positive både hvad angår disse ydelsers effektivitet og anvendelsen af reglerne. 23. Effektiviteten og kvaliteten af forsyningspligtsydelserne i Fællesskabet tåler i alle henseender sammenligning med ydelserne i andre områder af verden. I Europa er f. eks. energiforsyningen meget pålidelig, sikkerheden inden for lufttransporten er høj og kvaliteten af radio- og tv-udsendelser er god. Dette skyldes i hvert fald delvis de rammer, der er udstukket på europæisk plan, der begrænser misbrug, opmuntrer til en gennemsigtig forvaltning og kræver klare og præcise udbudsbetingelser til gavn for almenvellet. Således er konkurrencebestemte effektivitetsforbedringer et af de bedste midler til at nedsætte priserne og gøre ydelserne opnåelige for en større kreds af borgere. Herved bliver virksomhederne, især de små og mellemstore virksomheder, desuden mere konkurrencedygtige. Men situationen er alligevel ikke tilfredsstillende på mange områder og bestræbelserne på at forbedre kvaliteten og øge omkostningseffektiviteten for disse ydelser kan i mange tilfælde kræve omlægninger og en stor indsats til effektivitetsforbedringer. 24. Fællesskabet har håndhævet reglerne objektivt under overholdelse af både erhvervs- og arbejdsmarkedsmæssige samt politiske interesser. Det er Ministerrådet og Parlamentet, der har vedtaget rammelovgivningen. Samtlige regler om luft- og jernbanetransport samt elforsyning er blevet vedtaget af Rådet med enstemmighed, og inden for telekommunikation og postvæsen har Rådet og Parlamentet fastsat, hvad der forstås ved alment tjenesteudbud. Kommissionen har kun lejlighedsvis4 måttet træffe foranstaltninger på grundlag af artikel 90. Kommissionen har dog, inden den endeligt vedtog de enkelte foranstaltninger, sørget for at høre Europa-Parlamentet, Rådet, medlemsstaterne og de interesserede parter for at nå frem til det bredest mulige enighed. Således fik de to vigtigste direktiver, der er blevet vedtaget på grundlag af artikel 90, nemlig om teleterminalmarkedet og teletjenester, medlemsstaternes støtte i Rådet. 25. Domstolen, der er appelinstans og fortolker af fællesskabsretten, har bekræftet disse akter og dermed bidraget til ligevægten. Den har bl. a. erkendt, at økonomiske overvejelser, f. eks. om den samlede finansielle rentabilitet og miljøbeskyttelsen, kan være en lovlige begrundelser5 i forbindelse med forsyningspligtsydelser. 26. 1 øvrigt har både Kommissionen, Parlamentet, Rådet og Domstolen ønsket at respektere de definitioner, der i medlemsstaterne anvendes for forsyningspligtsydelser, og som er en følge af deres sociokulturelle særpræg og den valgte samfundsmodel. Siden 1958 kun 8 direktiver og ændringer dertil, 7 afgørelser på grundlag af denne artikel. Corbeau-dommenaf 19. 5. 1993,sag C-320/91, Sml. s. 2565; Almeno-dommenaf 27. 4. 1994,sag C-392/92, Sml. I, s. 1509 og dom afsagt af Retten i Første Instans, Ladbroke/Kommissionenaf 27. 10. 1994,sag T-32/93, Sml. II, s. 1994. 3. Hensynet til almenvellet må fremmes på europæisk plan 27. Den økonomiske integration, der har fundet sted i Europa som følge af det indre marked og samhørigheden, har øget dynamikken og effektiviteten og ført til, at almenvellet i højere grad tilgodeses ved udbudet af forsyningspligtsydelser og andre offentlige serviceydelser. Det er Kommissionen der har indført begrebet alment tjenesteudbud, som siden er blevet videreudviklet i beslutninger og resolutioner fra henholdsvis Europa-Parlamentet og Rådet og derefter omsat til praksis i de enkelte sektorer ved retsakter6. 28. Grundlaget for dette princip er et ønske om at stille kvalitetsservice til rådighed overalt til en for alle overkommelig pris. Kriterierne herfor er følgende: lighed, almengyldighed, kontinuitet og smidighed, og følgende retningslinjer bør gælde: gennemsigtig forvaltning, prissætning og finansiering; kontrol, som udføres af uafhængige instanser. Selv om alle disse kriterier ikke altid er opfyldt på nationalt plan, har fastsættelsen af dem ved hjælp af det europæiske princip om alment tjenesteudbud ført til en udbygning af forsyningspligtsydelserne7. 29. Begrebet alment tjenesteudbud er imidlertid fleksibelt, fordi dets indhold er udviklet gradvis i overensstemmelse med de enkelte sektorers strukturbestemte og tekniske særpræg og iboende behov. Begrebet er under alle omstændigheder fleksibelt og må tilpasse sig den tekniske udvikling, de nye krav til forsyningspligtsydelser og brugernes behov. 30. Der er intet, der forhindrer medlemsstaterne i at udvide det almene tjenesteudbudsbegreb til at omfatte yderligere områder, blot de anvendte midler er i overensstemmelse med fællesskabsretten. For nogle ydelser indskrænker bestemmelserne sig endog til at overlade det til medlemsstaterne selv at træffe afgørelse om, hvorvidt der skal være tale om forsyningspligtsydelser, og om fastsættelse af kompensationer. Udviklingen af det almene serviceudbud i Europa respekterer forskelligheden ved konstant hensyntagen til de forskellige opfattelser af, hvad der forstås ved forsyningspligtsydelser, som landene fastlægger i overensstemmelse med deres egne traditioner og behov. 31. I øvrigt kan det på visse betingelser af hensyn til almenvellet være nødvendigt, at det offentlige overtager en række opgaver. Det gælder fysisk planlægning, forsyningssikkerheden og miljøet. 32. Med gennemførelsen af det indre marked får forbrugerne stillet stadig bedre ydelser til rådighed og europæiske virksomheder får forbedret deres konkurrenceevne på verdensplan. Det almene tjenesteudbud og forsyningspligtsydelserne bklragertil solidaritet og ligebehandling. Hermed forsvares almenvellet. De er således udtryk for den europæiske samfundsmodels krav og særlige egenskaber og skal ses som led i en politik, der forener markedsdynamik, samhørighed og solidaritet. Europa-Parlamentets beslutning af 22. januar 1993, EFT nr. C 42 af 15. 2. 1993, s. 240; af 6. maj 1004, EFT nr. C 205 af 25. 7. 1994, s. 551 ; af 25. juni 1995, EFT nr. C 166 af 3. 7. 1995, s. 109; af 14. juli 1995, EFT nr. C 249 af 25. 9. 1995, s. 212 Rådets resolutioner af 22. juli 1993, EFT nr. C 213 af 6. 6. 1993, s. 1 ; af 7. februar 1994, EFT nr. C 48 af 16. 2. 1994, s 1 ; af 22. december 1994, EFT nr. C 379 af 31. 12. 1994. S. 4; af 18. september 1995, EFT nr. C 258 af 2. 10. 1005,s. 1 Se eksemplet med telekommunikation i punkt 35 FÆLLESSKABETS BIDRAG: DYNAMIK, FLEKSIBILITET, SOLIDARITET A. EN SEKTORBESTEMT STRATEGI 33. De principper og den strategi, der tidligere er beskrevet, søger at kombinere den dynamik, der opnås ved åbningen af markederne, med opfyldelsen af almenhedens behov på europæisk og nationalt plan. Kommissionen har truffet initiativer i denne retning inden for områder som telekommunikation, postvæsen, transport og energi. Disse sektorer er overbevisende eksempler på, hvorledes det indre marked på en for forbrugeren tilfredsstillende måde kan sikre og forbedre leveringen af forsyningspligtsydelser på grundlag af forpligtelser til alment tjenesteudbud eller forpligtelser til offentlige tjenesteydelser. I alle tilfælde har fremgangsmåden været fleksibel og taget hensyn til hver enkelt sektors særlige karakteristika, nærhedsprincippet og ønsket om at opnå det bedste resultat for alle. Fremgangsmåden har altid været gradvis og åben over for parternes ønsker. •^Telekommunikation 34. Kommissionens strategi på telekommunikationsområdet tager sigte på at forbedre den service, der ydes over for EU-borgerne, ved at øge udbuddet af tjenester, samtidig med at kvaliteten forbedres, og der sikres en rimelig pris. Åbningen af markederne er sket gradvis på grundlag af en nøje fastlagt tidsplan. Som følge af en række forslag fra 1987 har forbrugerne frit kunne bestemme, hvilken fast eller mobil telefonforbindelse de ønsker, og det samme gælder for telefax og modem. Senere er der truffet foranstaltninger for at gøre det muligt at vælge frit mellem mindst to mobiltelefonoperatører eller satellittjenester. Senest den 1. januar 1998 (2003 for visse landes vedkommende) bliver infrastrukturer og markeder for taletelefoni givet fri. Med henblik herpå vil de regulerende organer blive adskilt fra operatørerne, og de offentlige net åbnes for andre operatører. 35. Denne åbning af markederne og af infrastrukturerne skal ses i sammenhæng med definitionen af forpligtelser til et alment tjenesteudbud. Således har Fællesskabet anmodet medlemsstaterne om at pålægge deres operatører at sikre leveringen af en lang række grundlæggende tjenester. Ifølge Kommissionens meddelelse fra 1996 om det almene tjenesteudbud indebærer dette adgang for alle, til en rimelig pris, til et net, der muliggør tale-, data- og telefaxoverførsel, samt til en tjeneste for taletelefoni. I forbindelse hermed er der fastlagt en plan for markedsdeltagernes finansiering af omkostningerne i forbindelse med denne tjeneste. Det er fastsat, at indholdet af det almene tjenesteudbud skal gennemgås mere regelmæssigt fra 1998. Den vedtagne dynamiske strategi tager således sigte på at tilpasse tjenesterne til den teknologiske udvikling, forbrugernes behov og de krav, der måtte findes at være i almenhedens interesse. Behandlingen af telekommunikation som et alment indvirkning på, hvorledes telekommunikationstjenester defineres på nationalt plan. F. eks. anvendelsen af princippet om, at der skal sikres adgang til en rimelig pris for alle, herunder også personer, der er i vanskeligheder af sociale, helbredsmæssige eller økonomiske årsager. Dette princip var tidligere ikke anerkendt i en række af medlemsstaterne, men er nu blevet indført gennem det almene tjenesteudbud. tjenesteudbud har allerede haft en positiv I nogle medlemsstater, som er især 36. mobiltelefontjenester, allerede udbudt af nye operatører, og dette har medvirket til at øge udbredelsen af telefonen og udbuddet af nye tjenester. Et mere åbent marked vil gøre det lettere for telefontjenesterne at tilpasse sig de teknologiske omvæltninger, der er i gang, gøre det lettere at tilfredsstille forbrugernes stadig mere forskelligartede forventninger og sætte priserne ned. tidsplanen, bliver telefontjenester, forud for **" Postvæsen 37. De foranstaltninger, Kommissionen foreslog i juli 1995 er under behandling i Europa-Parlamentet og Rådet. De omfatter indførelse af fælles regler for udvikling af postsektoren og forbedring af servicekvaliteten samt en gradvis og kontrolleret åbning af markederne for konkurrence omkring år 2000. 38. Hovedformålet med forslagene er at sikre et alment udbud af posttjenester på lang sigt. Et alment udbud skal omfatte sikring af en god kvalitet på hele territoriet, med faste garanterede leveringer til en pris, der er rimelig for alle. Det omfatter afhentning, transport, sortering og udbringning af post, samt, med visse vægt- og prismæssige begrænsninger, udbringning af publikationer, kataloger og pakker. Det omfatter anbefalede forsendelser og forsendelser med værdiangivelse. Både indenlandske og grænseoverskridende forsendelser skal være omfattet. Udbuddet skal desuden leve op til kravene om stabilitet, fortrolighed, neutral og lige behandling samt fleksibilitet. 39. For at sikre finansieringen af det almene tjenesteudbud er det forudset, at en af sektorerne skal være forbeholdt operatørerne af det almene udbud. Omfanget af den forbeholdte sektor vil blive bestemt af to kriterier: vægt og pris. I øjeblikket undersøges spørgsmålet om adresserede reklameforsendelser og indgående udlandspost. Omfanget af den forbeholdte sektor vil under alle omstændigheder blive taget op til fornyet overvejelse i år 2000, bl. a. på baggrund af udviklingen på det teknologiske, økonomiske og sociale område. 40. En yderligere finansiering af de almene tjenester kan desuden opnås ved, at de kommercielle operatører pålægges visse forpligtelser til gengæld for deres tilladelser, f. eks. i form af finansielle bidrag til en udligningsfond. Det er endvidere hensigten at holde de regulerende myndigheder og posttjenesteoperatørerne adskilt. "** Transport 41. Inden for sektoren civil luftfart hårde nationale selskaber ofte monopol i deres tilhørsland, hvilket undertiden gør det muligt at foretage en udligning mellem de aktiviteter, der er økonomisk rentable og de ikke-rentable aktiviteter, som de er pålagt i kraft af deres forpligtelser til offentlige tjenesteydelser. De tre "luftpakker" fra 1987, 1990 og 1993 har åbnet markederne gradvis, samtidig med at forsyningspligten er fastholdt. 42. Hvad angår forbindelser til fjerntliggende områder og regionale forbindelser med ringe trafik, som er af vital betydning for regionaludviklingen, men ikke økonomisk levedygtige, hvis de overlades til markedskræfterne, giver reglerne således medlemsstaterne ret til at anvende forpligtelsen til offentlig tjenesteydelse på en bestemt rute, at vælge en enetransportør på grundlag af et udbud i EU og at anvende finansiel kompensation for at sikre forbindelserne. Offentlighedens indgreb på markedet er således begrænset til det strengt nødvendige. 43. Nu, hvor processen er ved at være afsluttet, må det konstateres, at åbningen af de europæiske markeder har gjort det muligt at sikre ruterne, og at yde brugerne en betydelig forbedret service. Konkurrencen er blevet skærpet, både med hensyn til forbindelser og priser, hvilket har gjort det muligt for nye grupper af borgere at benytte sig af flytransport. 44. De bestemmelser, der giver mulighed for frit at udføre søtransport inden for medlemsstaterne ("cabotage"), giver medlemsstaterne ret til, uden at foretage nogen diskriminering mellem EU- reddere, at pålægge forpligtelser til offentlige tjenesteydelser, som en betingelse for at drive ruteforbindelse til, mellem og fra øer. Medlemsstaterne skal begrænse sig til kun at inddrage overvejelser om, hvilke havne der skal besejles, hyppighed, evne til at levere tjenesten, priser og besætning. I øvrigt har Kommissionen i sin meddelelse "Moden ny søfartsstrategi"foreslået offentlig finansiering for at støtte tjenester med forsyningspligt. 45. Hvad angår landtransport (jernbane, landevej, indre vandveje) henvises der i selve traktaten (artikel 77) til visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse. Rådet vedtog i 1969 en række forordninger, som fortolkede denne artikel og havde til formål at sikre, at der kunne leveres passende transportydelser, som kan bidrage til en varig udvikling, social samhørighed og regional ligevægt. Der er allerede gjort store fremskridt med hensyn til åbning af markederne for landtransport, og der er i fuldt omfang taget hensyn til, hvor vigtigt det er at sikre at kvaliteten af de offentlige tjenesteydelser på dette område. 46. I sin grønbog om "borgernes transportnet" har Kommissionen bekræftet denne strategi og samtidig understreget, at det er nødvendigt at forbedre effektiviteten af disse regulerede offentlige tjenesteydelser. Tilsvarende har Kommissionen, når det gælder jernbanetransport, for nylig i en hvidbog gentaget sine forslag fra 1995 om at åbne markederne for fragt og international passagertransport, ligesom den har bebudet en undersøgelse af, hvilke der vil være de bedste praktiske midler til at indføre markedsregulering inden for den indenlandske passagertransport, under hensyntagen til de krav, der må stilles til en offentlig tjenesteydelse. Der er i 1996 fremsat to andre forslag med henblik på at styrke det indre marked for passagertransport ad landevej. Disse forslag tager fuldt ud hensyn til proportionalitetsprincippet og bestemmelserne vedrørende offentlige tjenesteydelser. «s* Elektricitet 47. Det direktivforslag, som i øjeblikket er under behandling, tager sigte på gradvis at åbne elektricitetssektoren for nye operatører over en periode på ni år. Af hensyn til de meget langsigtede investeringer, som er karakteristiske for denne sektor, og for at tage hensyn til de nationale systemers forskelligartethed, er medlemsstaterne blevet tilbudt to valgmuligheder: enten adgang til nettene for tredjeparter, eller systemet med en eneaftager. Det tilfalder medlemsstaterne at bestemme, hvilke parter der kan komme på tale, dog på visse betingelser. 48. Den foreslåede løsning er baseret på fri konkurrence, samtidig med at det er mulig for medlemsstaterne at pålægge en vis forsyningspligt. I overensstemmelse med nærhedsprincippet forpligtelser defineres af medlemsstaterne på grundlag af målsætninger af generel skal disse interesse og principperne om åbenhed, objektivitet og lige behandling. 49. Kommissionen er overbevist om, at denne politik vil resultere i en nedsættelse af energiudgifterne for den europæiske industri og dermed styrke dens konkurrenceevne på internationalt plan. De lavere priser vil også komme forbrugerne til gode. 50. Kommissionen vil foretage en midtvejsevaluering af direktivet, som vil blive revideret ni år efter dets ikrafttræden. 10 «r Radio og TV I de fleste af medlemsstaterne er TV og radio forsyningspligtsydelser, uanset de 51. strukturmæssige og teknologiske ændringer, der berører disse markeder. De spørgsmål om hensyntagen til offentligheden, som berører denne sektor, vedrører hovedsagelig udsendelsernes indhold og er knyttet til moralske og demokratiske aspekter, såsom pluralisme, informationsetik og beskyttelse af individets integritet. De midler, der tages i anvendelse for at tage hensyn til disse spørgsmål, varierer meget fra den ene medlemsstat til den anden eller fra en region til en anden, specielt når det drejer sig om deres finansiering. 52. Den vigtigste fællesskabets lovgivning rettet mod denne sektor er direktivet om "fjernsyn uden grænser" fra 1989. Det udgør retsgrundlaget for den frie bevægelighed for TV-udsendelser, idet det koordinerer de nationale regler, som kunne skabe juridiske hindringer for den frie bevægelighed. De koordinerede områder er reglerne for fremme af produktion og distribution af TV-programmer, reklame og sponsorvirksomhed, beskyttelse af mindreårige og til berigtigelse. Medlemsstaterne skal sikre frihed til modtagelse og må ikke forhindre videretransmission af udsendelser fra andre medlemsstater af årsager, der falder inden for de koordinerede områder. Direktivet er ved at blive revideret af Europa-Parlamentet og Rådet, idet man ønsker en nærmere præcision og ajourføring af de i øjeblikket gældende regler. retten 53. Desuden gør konkurrencereglerne det muligt at forhindre misbrug af en dominerende stilling, ligesom det gennem kontrol med virksomhedssammenslutninger søges undgået, at der opstår markeder, der beherskes af nogle få eller én enkelt virksomhed. 11 B. ANDRE FÆLLESSKABSPOLITIKKERS BIDRAG 54. EU's bidrag til udviklingen af tjenester med forsyningspligt tager sigte på mere end blot udviklingen af det indre marked, idet det også omfatter aktiviteter, der indgår i de forskellige fællesskabspolitikker. Af sådanne aktiviteter kan nævnes: udarbejdelse af standarder, som skal sikre at de forskellige netværk kan forbindes og fungere sammen; udarbejdelse af certificeringssystemer; europæiske udviklingsplaner for de store transeuropæiske infrastrukturnet inden for transport, energi og telekommunikation, som er rygraden i informationssamfundet; samordning af politik og tilvejebringelse af finansiering af disse infrastrukturer; støtte til investeringsprojekter, som led i politikken for den økonomiske og sociale samhørighed, bl. a. til infrastrukturer i de dårligst stillede områder i Fællesskabet og til områder under industriel omstilling samt til projekter, der tager sigte på mere generelt at fremme forsyningspligtsydelser, og som gennemføres i partnerskab med lokale og regionale aktører; forsknings- og udviklingsaktiviteter inden for sektorer med forsyningspligt, såsom jernbane- eller flytransport, det audiovisuelle område, informationsteknologi, almen uddannelse og erhvervsuddannelse, sundhed; udveksling af fremgangsmåder og erfaringer mellem lovgivende og tilsynsførende myndigheder samt operatører, f. eks. vedrørende finansieringsmetoder, prisfastsættelse og servicering af borgerne8. I forbindelse med alle disse aktiviteter er Kommissionen især opmærksom på kravet om et sundt og bæredygtigt miljø og på forbrugernes interesser. Således træffer Fællesskabet foranstaltninger, der tager sigte på at øge valgmuligheder, kvalitet, åbenhed, adgang til objektiv information, adgang til hurtige og udgiftsmæssigt overkommelige retsmidler samt medbestemmelse. 55. Ingen af disse fællesskabsaktiviteter vil dog være effektive, medmindre de forskellige aktører indbyrdes skaber den nødvendige synergi. Partnerskaber mellem offentlige og private sektorer må spille en afgørende rolle, specielt når det gælder investering og forskning. Men der bør ligeledes etableres partnerskaber mellem sektorerne på regionalt, nationalt og europæisk plan. 56. Hvad angår tjenester af ikke-økonomisk art9, vil forskellige samarbejdsaktiviteter, som er iværksat på europæisk plan, kunne støtte eller supplere de nationale foranstaltninger, f. eks. når det gælder beskæftigelse, social sikring, offentlig sundhed, uddannelse og kultur. Fællesskabet tilskynder til samarbejde mellem medlemsstaterne omkring bekæmpelsen af kræft. Udvekslings- og samarbejdsprogrammerne på uddannelsesområdet, "Leonardo" og "Socrates", har betydning for et stort antal studerende og unge arbejdstagere. Endelig støtter Fællesskabet foranstaltninger til bevarelse eller fremme af den europæiske kulturarv. Disse aktioner forudsætter naturligvis ikke harmonisering på europæisk plan. De udgør et supplerende bidrag fra Fællerskabet til områder af generel interesse, og de er af afgørende betydning for, at EU's målsætninger om samhørighed og solidaritet kan realiseres. Et eksempel af denne art inden for offentlig transport er omtalt i den nylige meddelelse fra Kommissionen om "Borgernes transportnet", KOM(95) 601 endelig udg. af 23. januar 1996. Se punkt 18. 12 III. MÅLSÆTNINGER FOR FREMTIDEN 57. Fællesskabets målsætning er at støtte den europæiske økonomis konkurrenceevne i en verden, der bliver stadig mere konkurreceorienteret, og at sikre forbrugeren større valgmuligheder, bedre kvalitet og lavere priser. Samtidig bidrager Fællesskabet gennem sine politikker til at øge den økonomiske og sociale samhørighed mellem medlemsstaterne og til at begrænse en række uligheder. Denne målsætning, som er nedfældet i traktaten, søges især realiseret gennem strukturfondene og de transeuropæiske net. De tjenester, der leverer forsyningspligtsydelser, spiller i denne forbindelse en afgørende rolle, idet de bidrager til den økonomiske og sociale samhørighed og til at skabe økonomiske resultater. Fællesskabet lægger vægt på, at disse tjenester kan udføre deres opgaver, samtidig med at deres effektivitet øges. 58. Betydningen af at sikre denne ligevægt blev understreget af stats- og regeringscheferne på deres møde i Cannes i juni 199510: "Det Europæiske Råd bekræfter atter, at det lægger vægt på, at indførelsen af øget konkurrence inden for mange sektorer med det formål at lægge sidste hånd på gennemførelsen af det indre marked, kan forenes med de økonomiske opgaveraf almen interesse, der trænger sig på i Europa, navnlig for så vidt angår en afbalanceret fysisk planlægning, ligebehandling af borgerne- herundermænds og kvinders lige rettigheder og lige muligheder- en kvalitetsprægetog permanent service over for forbrugerne samt beskyttelse af strategiske interesser på lang sigt". 59. Både dette politiske budskab og de igangværende omvæltninger gør det nødvendigt klart at definere målsætningerne for fremtiden. I denne forbindelse har Kommissionen til hensigt på europæisk plan at fremme tjenester med forsyningspligt på tre fronter: bedst mulig udnyttelse af de aktiviteter, der iværksættes for at fremme det indre marked og Europas konkurrenceevne; styrkelse af solidariteten og samordningen i Europa; anvendelse af fællesskabsinstrumenterne. I forbindelse med regeringskonferencen bør det drøftes, hvorledes en sådan strategi kan komme til udtryk i traktaten. A. 1. ET EUROPÆISK PERSPEKTIV Bedst mulig udnyttelse af aktiviteterne til fremme af Europas konkurrenceevne 60. Den sektorvise åbning af markederne, der er indledt inden for de økonomiske sektorer, og specielt inden for netværkstjenesterne, samt indførelsen af forpligtelser til alment tjenesteudbud fortjener at blive ført videre, på baggrund af de positive virkninger, den har for forsyningspligtsydelserne og for Europas konkurrenceevne på verdensplan. Disse foranstaltninger bidrager således på afgørende vis til tjenesternes modernisering, hvilket gør det muligt for Europa bedst muligt at udnytte sine konkurrencemæssige fordele inden for de pågældende sektorer og sikre brugervirksomhedeme kvalitetstjenester til en lavere pris. 61. Under alle omstændigheder vil Kommissionen fortsat spille en rolle som upartisk mægler. Desuden har Kommissionen til hensigt at anvende følgende principper i forbindelse med sin fremtidige politik for åbning af markederne: anvendelse af evalueringsværktøj til at bedømme tjenesterne med forsyningspligt med hensyn til drift, ydelse og konkurrenceevne. Disse evalueringer vil blive foretaget sektor for sektor. De vil gøre det muligt at finde frem til og videreformidle den bedste praksis, at fremme tilpasningen af tjenesterne til de teknologiske forandringer, nye brugerbehov og nye krav til sådanne ydelser. Kommissionen har allerede iværksat en undersøgelse for at kunne danne sig et overblik over de forskellige former for regulering og over metoderne til organisering og finansiering af netværkstjenester i medlemsstaterne; anvendelse af en trinvis fremgangsmåde baseret på høringer af de forskellige aktører (også forbrugerne); anvendelse af åbenhed på grundlag af en meddelelse om anvendelse af artikel 90-procedurerne. Det Europæiske Råd i Cannes den 26. -27. juni 1995 - Formandskabets konklusioner- SN 211/95, punkt A. 1. 1. 7. 13 Denne fremgangsmåde skulle føre til en bedre udnyttelse af de iværksatte aktiviteter, til gavn for specielt udviklingen af det almene tjenesteudbud i Europa. 62. Det er imidlertid vigtigt, at der hurtigt træffes beslutninger vedrørende de forslag, der er fremsat af Kommissionen. Denne forventer, at direktivet om åbning af det indre marked for elektricitet, som har været blokeret, snarest vil foreligge til vedtagelse. Den forventer ligeledes af Rådet og Europa-Parlamentet, at de vedtager forslagene om åbning af de internationale markeder for jernbanetransport af passagerer, åbning af markederne for jernbanetransport af gods og åbning af markederne for naturgas. Disse forslag tager hensyn til overvejelserne vedrørende forsyningspligt. 2. Styrkelse af solidariteten og samordningen i Europa 63. Målsætningen om solidaritet kunne føre til, at kriterierne vedrørende forsyningspligt udvides til andre aktiviteter på baggrund af de ovenfor omtalte evalueringer. Et antal af sektorerne har således en tværnational dimension, specielt af teknisk art. For disse sektorers vedkommende kan en hensyntagen til almenhedens interesse ikke ske optimalt på nationalt plan. Andre sektorer har også en europæisk dimension (f. eks. fysisk planlægning og miljøbeskyttelse). 64. For at imødekomme behovene inden for disse sektorer og sikre størst mulig effektivitet og bedst mulig service kunne Fællesskabet se sig foranlediget til, under en nærmere fastsat form og på grundlag af de eksisterende beføjelser, at træffe nogle initiativer med henblik på at lette koordineringen mellem nationale organer af almen økonomisk interesse, f. eks. med hensyn til betingelser for offentlig finansiering og kontrolsystemer. Det kunne være nyttigt at arbejde i retning af en udvidelse af begrebet alment tjenesteudbud og forpligtelse til offentlig tjenesteydelse, specielt hvad angår tjenesternes kvalitet og brugerrettigheder. 65. Omfanget af europæisk integration inden for visse sektorer kunne også give anledning til overvejelser om, hvilke midler der vil kunne øge koordineringen på europæisk plan med henblik på at overvåge de aktiviteter, der gennemføres af operatørerne og de tilsynsførende myndigheder inden for disse sektorer. I visse tilfælde kunne der tænkes etableret mere vidtgående samarbejde, som f. eks. den i øjeblikket drøftede oprettelse af et regulerende organ for flytrafikken11 3. Anvendelse af fællesskabsinstrumenterne 66. økonomisk og social samhørighed, en harmonisk udvikling af territoriet og beskyttelse af miljøet er målsætninger af fælles interesse i Europa. De forsyningspligtige tjenester har således målsætninger til fælles med en række af de fælles politikker, der iværksættes af Fællesskabet. 67. Derfor vil Kommissionen energisk videreføre disse politikker, hvis synergi med de forsyningspligtige tjenester bør udnyttes bedre. Til næste år vil Kommissionen således forelægge Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget et forslag til en udviklingsplan for Fællerska bet-områd et. Denne vil være baseret på henstillingerne i "Europa 2000p/us"-dokumentet, som vil tillægge de forsyningspligtige tjenester den betydning, der tilkommer dem. 68. Kommissionen har til hensigt at opbygge de transeuropæiske net i overensstemmelse med de forpligtelser, stats- og regeringscheferne allerede har påtaget sig. Konsekvenserne af disse forpligtelser bør snarest drages, bl. a. på det finansielle plan. Nettenes potentiale er så stort, at etableringen af dem ikke bør udsættes yderligere. Se Kommissionens hvidbog "Bedre udnyttelse af luftrummet over Europa" - KOM(96) 57 endelig udg. 14 Hvad angår forskning understregede Kommissionen, at den forelagde sine første retningslinjer for det 5. rammeprogram (1990-2003), at det var absolut nødvendigt, at forskningen havde Fællerskabet-borgeren i centrum. 69. Hvad angår de øvrige ydelser af almen interesse, såsom sundhed, social sikkerhed, uddannelse, vand og boliger, er det på nationalt eller regionalt plan, at disse væsentlige behov må sikres opfyldt. Fællesskabet råder imidlertid over nogle midler - samarbejde, finansiel støtte, koordinering - som I særlig grad bør anvendes til fordel for disse områder for at sikre lige muligheder og bekæmpe social udstødelse. B. EN HENVISNING I TRAKTATEN 70. Unionen er i øjeblikket i færd med at drøfte en reform af sine institutioner og står over for en ny politisk etape. Derfor må debatten dreje sig om, hvilke midler der skal anvendes til at bekræfte og præcisere tilknytningen til den europæiske samfundsmodel og til de værdier, den hviler på, som Kommissionen også fastslog det i sin udtalelse til regeringskonferencen12. De tjenester, som har til opgave at levere forsyningspligtsydelser, indtager en central stilling i forhold til disse værdier. 71. Én mulighed er ikke at ændre ved traktaten. Artikel 90 har bevist sin værdi, idet den har sikret et gavnligt samspil mellem liberalisering og hensyntagen til almenhedens interesse. Derfor vil det ikke være hensigtsmæssigt at ændre den. Desuden indeholder traktaten allerede forskellige instrumenter, der gør det muligt at tage en række midler i brug til støtte for den europæiske samfundsmodel og bl. a. til støtte for forsyningspligtsydelser: f. eks. de transeuropæiske net, forskning, forbrugerpolitik og økonomisk og social samhørighed. 72. Kommissionen er imidlertid overbevist om, at forsyningspligtsydelserne bør indtage en plads inden for den europæiske opbygning, der svarer til den plads, de indtager blandt de fælles værdier, som de europæiske samfund bygger på. Derfor vil det være hensigtsmæssigt at skitsere en plan for udviklingen af forsyningspligtsydelserne i Europa og at betragte de midler, der er til rådighed hertil ud fra et helhedssynspunkt. 73. Kommissionen anbefaler således over for regeringskonferencen, at der indsættes en henvisning i traktaten til dette område. Dette ville betyde, at der til artikel 3 skulle tilføjes et nyt litra u) med følgende ordlyd: "bidrag til fremme af forsyningspligtsydelser". 74. Ved hjælp af programpunkterne i artikel 3 bekræftes det dermed, at forsyningspligtsydelserne allerede er en del af Fællesskabets aktionsområde. Der er imidlertid først og fremmest tale om områder, der henhører under medlemsstaterne. Uden at vedtage et nyt retsgrundlag, ville en sådan ændring så kunne fastslå, at forsyningspligtsydelserne er et aspekt, der bør tages hensyn til ved udformningen af Fællesskabets foranstaltninger og politikker. "Den politiske union må styrkes og udvidelsen forberedes" - Kommissionens udtalelse til Regeringskonferencen,KOM(96) 90 af 28. 2. 1996. 15 ISSN 0254-1459 KOM(96) 443 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 Katalognummer : CB-CO-96-459-DA-C ISBN 92-78-08845-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: QUESTION ECRITE no 2425/96 de Claude DESAMA à la Commission. Carte européenne de victime de guerre et carte européenne de grand handicapé

eurovoc_concepts:
disabled person
health card
identity document
principle of subsidiarity
war victim


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2407/96 van Michl EBNER aan de Commissie. Uitvoerverbod voor Rioja-wijn door de toezichthoudende raad voor de bescherming van Spaanse benamingen van oorsprong (consejo regulador)

eurovoc_concepts:
EU law
Rioja
Spain
bottling
designation of origin
export restriction
location of production
wine of superior quality


title: QUESTION ECRITE no 2408/96 de Johanna MAIJ-WEGGEN à la Commission. Rénovation nécessaire de Paramaribo

eurovoc_concepts:
Surinam
architectural heritage
building subsidy
cultural heritage
development aid
fire
heritage protection
job creation
national parliament
tourism


title: Urban districts and drug scenes

eurovoc_concepts:
EU Member State
comparative study
drug addiction
suburban area


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2440/96 af Umberto BOSSI til Kommissionen. Tiltrædelsesprocedure for Padania til Den Europæiske Union

eurovoc_concepts:
European integration
Italy
autonomous movement


title: QUESTION ECRITE no 2428/96 de Christian JACOB à la Commission. Bactérie xanthomonas campestris p.v. phaseoli

eurovoc_concepts:
EU law
leguminous vegetable
parasitology
plant disease
plant health control
plant health legislation
seed


title: VERORDENING (EG) Nr. 1766/96 VAN DE COMMISSIE van 11 september 1996 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer van olijfolie

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil


title: QUESTION ECRITE no 2421/96 de Jacques DONNAY à la Commission. Application à la profession de moniteur de ski de la directive relative à un deuxième système général de reconnaissance des formations professionnelles

eurovoc_concepts:
France
consumer protection
professional qualifications
provision of services
public service
recognition of diplomas
right of establishment
sport
vocational training


title: Η προστασία του περιβάλλοντος αποτελεί κοινή ευθύνη.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
environmental protection


title: QUESTION ECRITE no 2417/96 de Florus WIJSENBEEK à la Commission. Permis de chasse pour les non-résidents

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
EU Member State
approximation of laws
competence of the Member States
hunting regulations
protection of animal life
wildlife


title: QUESTION ECRITE no 2429/96 de Glenys KINNOCK à la Commission. Procédures appliquées par l'OMC dans le différend bananier

eurovoc_concepts:
ACP countries
GATT
World Trade Organisation
settlement of disputes
tropical fruit


title: VERORDENING (EG) Nr. 1760/96 VAN DE COMMISSIE van 11 september 1996 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte suiker voor de zesde deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: 96/564/CE, Euratom: Decisão da Comissão de 11 de Setembro de 1996 que autoriza a Áustria a não tomar em consideração determinadas categorias de transacções e a utilizar certas estimativas aproximadas no cálculo da matéria colectável dos recursos próprios provenientes do imposto sobre o valor acrescentado (Apenas faz fé o texto em língua alemã)

eurovoc_concepts:
Austria
VAT
derogation from EU law
own resources


title: VERORDENING (EG) Nr. 1768/96 VAN DE COMMISSIE van 11 september 1996 houdende tijdelijke schorsing van de afgifte van uitvoercertificaten voor bepaalde zuivelprodukten en vaststelling van de mate waarin op nog niet afgewikkelde aanvragen voor uitvoercertificaten kan worden ingegaan

eurovoc_concepts:
cheese
competition
export licence
export refund
milk product


title: VERORDENING (EG) Nr. 1765/96 VAN DE COMMISSIE van 11 september 1996 tot vaststelling van de invoerrechten in de sector rijst

eurovoc_concepts:
CCT duties
common customs tariff
import
rice


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2434/96 do Deputado Georges BERTHU ao Conselho. Negociações transatlânticas euro-canadianas

eurovoc_concepts:
Canada
EU relations
free-trade agreement
negotiation of an agreement (EU)
tariff barrier


title: Vivre sous le même toit : Modèles familiaux dans l'Union européenne.

eurovoc_concepts:
EU Member State
household
population statistics


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1768/96 DELLA COMMISSIONE dell'11 settembre 1996 che sospende in via temporanea il rilascio dei titoli di esportazione di taluni prodotti lattiero-caseari e stabilisce in che misura possono essere accolte le domande di titoli di esportazione pendenti


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2433/96 do Deputado Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA à Comissão. Agência Europeia do Turismo

eurovoc_concepts:
aid programme
resolution (EU)
tourism policy