title: 1996 m. rugsėjo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 96/57/EB dėl energijos naudojimo efektyvumo reikalavimų buitiniams elektriniams šaldytuvams, šaldikliams ir jų deriniams

eurovoc_concepts:
European standard
energy consumption
energy saving
household electrical appliance
marketing standard
technical standard

text: 12/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 305 31996L0057 L 236/36 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1996 9 18 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 96/57/EB 1996 m. rugsėjo 3 d. dėl energijos naudojimo efektyvumo reikalavimų buitiniams elektriniams šaldytuvams, šaldikliams ir jų deriniams EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100a straipsnį, saugą, aplinkos apsaugą ir vartotojų apsaugą, derinimo valstybėse narėse; kadangi ši direktyva, kuria siekiama ženkliai pagerinti minėtų prietaisų energijos vartojimo efektyvumą, užtikrina aukštą vartotojų ir aplinkos apsau- gos lygį; atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), (6) kadangi tokių priemonių patvirtinimas priklauso Bendri- jos kompetencijai; kadangi šios direktyvos reikalavimai neviršija joje nustatytų tikslų ir dėl to atitinka Sutarties 3b straipsnio reikalavimus; (1) (2) (3) (4) (5) laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos (3), (7) kadangi svarbu skatinti priemones, skirtas vidaus rinkos deramam veikimui; kadangi 1985 sausio 15 d. rezoliucijoje dėl energijos tau- pymo programų tobulinimo valstybėse narėse (4) Taryba paragino pastarąsias siekti, ir, jeigu būtina, didinti pastan- gas, skatinančias racionalų energijos panaudojimą, toliau plėtojant integruotą energijos taupymo politiką; kadangi elektros energija, kurią vartoja buitiniai šaldymo prietaisai, sudaro labai didelę Bendrijoje suvartojamos buitinėms reikmėms, o tuo pačiu ir bendrai suvartojamos, elektros energijos dalį; kadangi skirtingų šaldymo prietaisų modelių, kuriuos galima įsigyti Bendrijos rinkoje, elektros energijos sunaudojimo lygis yra labai skirtingas, nepaisant jų panašių charakteristikų ir talpos, t. y. yra labai skiriasi šių prietaisų energijos vartojimo efektyvumas; (8) (9) kadangi, be to, Sutarties 130r straipsnyje skatinama aplin- kos apsauga ir jos gerinimas bei apdairus ir racionalus gamtos išteklių naudojimas, o šie du tikslai yra įtraukti į Bendrijos aplinkos politiką; kadangi dėl elektros energijos gamybos ir vartojimo susidaro 30 % žmogaus sukeltos anglies dioksido (CO2) emisijos ir apie 35 % pirminės ener- gijos vartojimo Bendrijoje, kadangi šie procentai auga; kadangi, be kita ko, 1989 birželio 5 d. Tarybos sprendimas 89/364/EEB dėl Bendrijos veiksmų programos elektros energijos vartojimo efektyvumui gerinti (5) taip pat nustato ir kitus analogiškus tikslus — skatinti vartotojus teikti pir- menybę tiems prietaisams ir įrengimams, kurių elektros vartojimo efektyvumas yra didesnis, ir toliau gerinti prie- taisų ir įrangos efektyvumą; kadangi Taryba 1990 m. spalio 29 dienos išvadose nutarė siekti iki 2000 metų stabilizuoti anglies dioksido (CO2) emisiją Bendrijoje pagal 1990 metų lygį; kadangi siekiant šio tikslo Bendrijai reikalingos griežtesnės CO2 emisijos stabilizavimo priemonės; kadangi kai kurios valstybės narės ketina priimti nuostatas dėl buitinių šaldytuvų ir šaldiklių efektyvumo, o dėl to gali atsirasti kliūtys, trukdančios prekiauti šiais gaminiais Bend- rijoje; kadangi yra tikslinga remtis aukšto lygio apsaugos reikala- vimais, pateikiamais pasiūlymuose dėl įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių sveikatos apsaugą, (1) OL C 390, 1994 12 31, p. 30 ir OL C 49, 1996 2 20, p. 10. (2) OL C 155, 1995 6 21, p. 18. (3) 1995 m. spalio 26 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 308, 1995 11 20, p. 134), 1996 m. kovo 11 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 120, 1996 4 24, p. 10) ir 1996 m. birželio 18 d. Europos Par- lamento sprendimas (OL C 198, 1996 7 8). (4) OL C 20, 1985 1 22, p. 1. (10) kadangi Sprendimu 91/565/EEB (6) buvo sukurta pro- grama energijos vartojimo efektyvumui Bendrijoje skatinti (SAVE programa); (11) kadangi dėl energijos vartojimo efektyvumo priemonių, įtrauktų į naujausius šaldymo prietaisų modelius, kuriuos jų gamybos sąnaudos pernelyg galima įsigyti rinkoje, nedidėja, o elektros energijos taupymas padengia jų pradi- nes gamybos išlaidas per keletą metų ar dar greičiau; (5) OL L 157, 1989 6 9, p. 32. (6) OL L 307, 1991 11 8, p. 34. 306 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 12/1 t. kadangi šiuose skaičiavimuose neatsižvelgiama į papil- domą naudą, gaunamą dėl išorinių elektros energijos gamybos sąnaudų sumažėjimo, susijusių su anglies diok- sido (CO2) ir kitų teršalų emisijomis; (17) kadangi tarptautinės prekybos labui, tam tikrais atvejais turėtų būti naudojami tarptautiniai standartai; kadangi elektros energijos šaldymo prietaisuose apibrėžiamas Europos standartizacijos komiteto 1995 lie- pos mėnesį priimtame Standarte EN 153, kuris grindžia- mas tarptautiniu standartu; suvartojimas (12) kadangi yra apskaičiuota, kad natūralus energijos varto- jimo efektyvumo didėjimas dėl rinkos spaudimo ir tobu- lesnių gamybos procesų sudarys apie 2 % per metus, o tai paskatins griežtesnių energijos vartojimo standartų nusta- tymą; (13) kadangi laikantis Direktyvos 92/75/EEB (1) (pagrindų direktyva) ir Komisijos direktyvos 94/2/EB (2) (direktyva, įgyvendinanti Direktyvą 92/75/EEB), kurios įpareigoja pri- valomai nurodyti energijos suvartojimą ženklinant elekt- ros prietaisus ir pateikti tokią nuorodą kitokia forma, didės vartotojų supratimas apie buitinių šaldymo prietaisų ener- gijos vartojimo efektyvumą; kadangi šios priemonės taip pat paskatins įvairius tarpusavyje konkuruojančius prie- taisų gamintojus siūlyti aukštesnius energijos vartojimo efektyvumo lygius nei standartai, kurių reikalaujama šioje direktyvoje; tačiau kadangi siekiant visapusiškos naudos ir realiai geresnio parduodamų elektrinių prietaisų bendro vidutinio efektyvumo bet kuriuo atveju kartu su vartoto- jams teikiama informacija turi būti nurodomi standartai; (14) kadangi šioje direktyvoje, kuria siekiama pašalinti techni- nes kliūtis, kad būtų galima gerinti buitinių šaldymo prie- taisų energijos vartojimo efektyvumą, būtina laikytis „naujo požiūrio“, nustatyto 1985 m. gegužės 7 d. Tarybos rezoliucijoje dėl naujo požiūrio į techninį suderinimą ir standartus (3) konkrečiai nurodant, kad teisės aktų suderi- nimas apsiriboja direktyvose nustatytais esminiais reikala- vimais, kuriuos turi atitikti į rinką pateikiami gaminiai; (15) kadangi reikalinga veiksminga vykdymo sistema, užtikri- nanti deramą šios direktyvos įgyvendinimą, garantuojanti gamintojams sąžiningos konkurencijos sąlygas ir apsau- ganti vartotojų teises; (16) kadangi reikėtų atsižvelgti į 1993 liepos 22 d. Tarybos sprendimą 93/465/EEB dėl atitikties įvertinimo procedūrų įvairių etapų modulių ir dėl žymėjimo CE atitikties ženklu bei jo naudojimo taisyklių (4), kurių reikia laikytis techni- nio suderinimo direktyvose; (1) OL L 297, 1992 10 13, p. 16. (2) OL L 45, 1994 2 17, p. 1. (3) OL C 136, 1985 6 4, p. 1. (4) OL L 220, 1993 8 30, p. 23. (18) kadangi buitiniai šaldymo prietaisai, atitinkantys šios direk- tyvos energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus, turi būti pažymėti CE ženklu ir juose turi būti nurodyta atitin- kama informacija, o tai leistų šiems prietaisams laisvai judėti rinkoje; (19) kadangi ši direktyva taikoma tik buitiniams šaldymo prie- taisams, kuriuose laikomi maisto produktai ir kurie jun- giami į elektros tinklą, išskyrus tuos, kurių gamyba yra vie- netinė; kadangi komercinės paskirties šaldymo įrengimų įvairovė yra daug didesnė ir jie neturėtų būti įtraukti į šią direktyvą, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Ši Direktyva taikoma naujiems į elektros tinklą jungiamiems buitiniams šaldytuvams, šaldyto maisto saugojimo kameroms, maisto šaldikliams ir jų deriniams, kaip apibrėžta I priede (toliau — šaldymo prietaisai). Ši direktyva netaikoma prietaisams, kurie gali naudoti kitus energijos šaltinius, ypač akumuliatoriams ir buitiniams absorbciniu šaldymo prietaisams, dirbantiems principu, bei prietaisams, kurių gamyba yra vienetinė. 2 straipsnis 1. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šal- dymo prietaisai, kuriems taikoma ši direktyva, galėtų būti pateikti į Bendrijos rinką tik tuo atveju, kai minėto prietaiso elektros ener- gijos suvartojimas yra mažesnis arba lygus maksimaliai leistinai elektros energijos suvartojimo vertei, nustatytai šiai prietaisų kate- gorijai ir apskaičiuotai I priede nustatyta tvarka. 2. Šaldymo prietaisų, kuriems yra taikoma ši direktyva, gaminto- jas, jo įgalioti atstovai, įsisteigę Bendrijoje, arba už prietaiso patei- kimą į Bendrijos rinką atsakingas asmuo atsako už tai, kad kiek- vienas į rinką pateikiamas prietaisas atitiktų šio straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus. 3 straipsnis 1. Valstybės narės negali uždrausti, apriboti ar trukdyti šaldymo prietaisų, pažymėtų CE ženklu, patvirtinančiu jų atitiktį pagal visas šios direktyvos nuostatas, pateikimą į jų teritorijos rinką. 12/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 307 2. Valstybės narės, jeigu neturi priešingų įrodymų, mano, kad šal- dymo prietaisai, pažymėti CE ženklu, kaip reikalaujama pagal 5 straipsnį, atitinka visas šios direktyvos nuostatas. 2. Jeigu gaminys ir toliau neatitinka reikalavimų, valstybė narė, laikydamasi 7 straipsnio nuostatų, imasi visų būtinų priemonių apriboti arba uždrausti tokio gaminio pateikimą į rinką arba užtikrinti jo pašalinimą iš rinkos. 3. a) Jeigu šaldymo prietaisams taikomos kitos direktyvos, regla- mentuojančios kitus aspektus, taip pat numatančius žymėjimą CE ženklu, šiame ženkle nurodoma, jeigu nėra priešingų įrodymų, kad minėti šaldymo prietaisai laikomi atitinkantys tų kitų direktyvų nuostatas; 7 straipsnis b) tačiau jeigu pagal vieną ar kelias šias direktyvas gamintojui pereinamuoju laikotarpiu leidžiama pasirinkti taisykles, kurių jis laikysis, CE ženklas nurodo atitiktį tik pagal tų direktyvų nuostatas, kurių laikosi gamintojas. Šiuo atveju nuorodos į taikomas direktyvas, kaip jos yra paskelbtos Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje, turi būti pateikiamos dokumentuose, pranešimuose arba instrukcijose, prideda- mose prie šaldymo prietaisų. 1. Bet kokiame pagal šios direktyvos nuostatas priimtame spren- dime, kuris apriboja šaldymo prietaisų pateikimą į rinką, nurodo- mos tikslios šio apribojimo priežastys. Atitinkamai šaliai nedel- siant pranešama apie tokį sprendimą, kartu informuojant apie galimybes ir terminus, susijusius su teisiniais veiksmais, kurių ji gali imtis padėčiai ištaisyti pagal toje valstybėje narėje galiojan- čius įstatymus. 4 straipsnis 2. Valstybė narė nedelsiant informuoja Komisiją apie bet kurią tokią priemonę, nurodydama savo sprendimo priežastis. Komi- sija apie tai informuoja kitas valstybes nares. Atitikties įvertinimo procedūra ir įsipareigojimai, susiję su šaldymo prietaisų žymėjimu CE ženklu, nustatyti II priede. 8 straipsnis 5 straipsnis 1. Į rinką pateikiami įrengimai turi būti pažymėti CE ženklu, kurį sudaro santrumpa „CE“. Ženklo forma, kuri turi būti naudojama, pateikiama III priede. CE ženklas aiškiai, įskaitomai ir neišdildo- mai žymimas ant šaldymo prietaisų, o tam tikrais atvejais — ant jų pakuotės. 2. Draudžiama šaldymo prietaisus žymėti bet kokiais ženklais, kurie gali klaidinti trečiąsias šalis dėl CE ženklo formos ir reikšmės. Visi kiti ženklai gali būti žymimi ant prietaisų, jų pakuotės, instrukcijos lapelyje ir kituose dokumentuose, jeigu CE ženklas išlieka matomas ir įskaitomas. Baigiantis ketverių metų laikotarpiui nuo šios direktyvos priėmimo, Komisija įvertina gautus rezultatus, palygindama juos su tais, kurių buvo tikėtasi. Siekdama pradėti antrąjį energijos vartojimo efektyvumo didinimo etapą, Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuotomis šalimis, sprendžia apie būtinybę parengti antrą tinkamų priemonių energijos vartojimo efektyvumui buitiniuose šaldymo prietaisuose didinti paketą. Tuo atveju kiekviena energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonė ir jos įsigaliojimo data priklausys nuo techniškai ir ekonomiškai pagrįstų pagal tuo metu susidariusias aplinkybes energijos vartojimo efektyvumo lygių. Taip pat bus apsvarstytos visos kitos priemonės, laikomos tinkamomis buitinių šaldymo prietaisų energijos vartojimo efektyvumui didinti. 9 straipsnis 1. Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję per vienerius metus nuo šios direktyvos priėmimo dienos, ją įgyvendina. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. 6 straipsnis Valstybės narės taiko šias nuostatas pasibaigus trejų metų laiko- tarpiui nuo šios direktyvos priėmimo dienos. 1. Jeigu valstybės narės nustato, kad CE ženklas yra dedamas neteisėtai, gamintojas arba jo įgaliotas atstovas, įsisteigęs Bendri- joje, turi imtis veiksmų, kad gaminys atitiktų reikalavimus, ir paša- linti šį pažeidimą laikantis valstybės narės nustatytų sąlygų. Jeigu nei gamintojas, nei jo įgaliotas atstovas nėra įsisteigę Bendrijoje, šiuos įsipareigojimus prisiima asmuo, pateikęs minėtus šaldymo prietaisus į rinką. Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo sri- tyje priimtų nacionalinės teisės nuostatų tekstus. 308 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 12/1 t. 3. Per trejų metų laikotarpį nuo šios direktyvos priėmimo, valstybės narės leidžia pateikti į rinką šaldymo prietaisus, atitin- kančius tas pačias sąlygas, kurios buvo taikomos jų teritorijoje šios direktyvos priėmimo dieną. 11 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1996 m. rugsėjo 3 d. 10 straipsnis Europos Parlamento vardu Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Pirmininkas K. HÄNSCH Tarybos vardu Pirmininkas I. YATES 12/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 309 I PRIEDAS MAKSIMALAUS LEISTINO ŠALDYMO PRIETAISO ELEKTROS ENERGIJOS SUVARTOJIMO SKAIČIAVIMO METODIKA IR ATITIKTIES PATIKRINIMO PROCEDŪRA Šaldymo prietaiso elektros energijos suvartojimas (kuris gali būti išreikštas kWh per 24 val. ) yra kategorijos, kuriai priskiriamas prietaisas (pvz. , 1 žvaigždute pažymėtas šaldytuvas, skrynios tipo šaldiklis ir t. t. ), jo talpos, projektinio energijos vartojimo efektyvumo (izoliacijos storio, kompresoriaus efektyvumo ir t. t. ) ir skirtumo tarp aplinkos temperatūros ir temperatūros prietaiso viduje funkcija. Todėl nustatant energijos vartojimo efektyvumo standartus, turi būti numatomos paklaidos pagrindiniams endogeniniams veiksniams, darantiems įtaką energijos suvartojimui (t. y. prietaiso kategorijai ir jo talpai). Dėl šios priežasties maksimalus leistinas šaldymo prietaiso elektros energijos suvartojimas nustatomas pagal tiesinę lygtį, kuri išreiškia prietaiso talpos funkciją, kiekvienai prietaiso kategorijai taikant skirtingas lygtis. Apskaičiuojant maksimalų leistiną tam tikro prietaiso elektros energijos suvartojimą, jis visų pirma turi būti priskirtas atitinkamai kategorijai pagal žemiau pateiktą sąrašą: Kategorija Aprašymas 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Šaldytuvas be žemos temperatūros kameros (1) Šaldytuvas/šaldymo prietaisas su 5 oC ir (arba) 12 oC temperatūros kamera Šaldytuvas su žemos temperatūros kamera, nepažymėta žvaigždute Šaldytuvas su žemos temperatūros kamera, pažymėta žvaigždute (*) Šaldytuvas su žemos temperatūros kamera, pažymėta dviem žvaigždutėmis (**) Šaldytuvas su žemos temperatūros kamera, pažymėta trimis žvaigždutėmis (***) Šaldytuvas/šaldiklis su šaldiklio kamera (****) Maisto produktų šaldiklis, vertikalus Maisto produktų šaldiklis, skrynios tipo 10 Šaldytuvas/šaldiklis su daugiau kaip dvejomis durelėmis arba kiti nepaminėti prietaisai (1) Bet kokia šaldymo kamera, kurios temperatūra yra — 6 oC arba žemesnė. Kadangi šaldymo prietaisuose yra skirtingos kameros, kuriose palaikoma skirtinga temperatūra (o tai daro labai didelę įtaką elektros energijos suvartojimui), praktiškai maksimalus leistinas elektros energijos suvartojimas yra apibrėžiamas kaip koreguojamos talpos funkcija, kuri yra skirtingų kamerų bendra talpa. Todėl šioje direktyvoje šaldymo prietaiso koreguojama talpa (Vadj) apibrėžiama kaip: Vadj = Σ Vc × Wc × Fc × Cc Wc = (25 — Tc) / 20, kai: Tc yra kiekvienos kameros projektinė temperatūra, išreikšta oC; Vc yra tam tikro prietaiso kameros naudinga talpa; Fc yra koeficientas, kurio skaitinė vertė kameroms, kuriose nėra apledėjimo, yra 1,2, o visoms kitoms kameroms šio koeficiento skaitinė vertė yra 1; Cc = 1 Cc = Xc Cc = Yc šaldymo prietaisams, kurie priskiriami normalaus (N) ir pusiau švelnaus (SN — subnormal) klimato klasėms; šaldymo prietaisams, kurie priskiriami subtropinio (ST) klimato klasei; šaldymo prietaisams, kurie priskiriami tropinio klimato klasei (T). Lyginamieji koeficientai Xc ir Yc skirtingiems kamerų tipams yra šie: 310 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 12/1 t. Lyginamųjų koeficientų Xc ir Yc lentelė pagal kameros temperatūrą Apatinė kamera Kamera šviežiam maistui 0 oC kamera Kamera, nepažymėta žvaigždute Kamera, pažymėta 1 žvaigždute (*) Kamera, pažymėta 2 žvaigždutėmis (**) Kameros, pažymėtos 3 žvaigždutėmis (***) ir 4 žvaigždutėmis (****) Koreguojama talpa ir naudinga talpa išreiškiamos litrais. Xc 1,25 1,20 1,15 1,15 1,12 1,08 1,05 Yc 1,35 1,30 1,25 1,25 1,20 1,15 1,10 Maksimalus leistinas elektros energijos suvartojimas (Emax, išreikštas kWh per 24 valandas, apskaičiuotas apvalinant iki dviejų skaitmenų po kablelio) tiems prietaisų tipams, kurių keičiama talpa Vadj, kiekvienai prietaiso kategorijai nustatomas taikant šias lygtis: Kategorija Aprašymas Šaldytuvas be žemos temperatūros kameros Šaldytuvas/šaldymo prietaisas su 5 oC ir (arba) 12 oC temperatū- ros kamera E max (kWh/24 val. ) (0,207 × Vadj + 218) / 365 (0,207 × Vadj + 218) / 365 Šaldytuvas su žemos temperatūros kamera, nepažymėta žvaigž- dute (0,207 × Vadj + 218) / 365 Šaldytuvas su žemos temperatūros kamera (*) Šaldytuvas su žemos temperatūros kamera (**) Šaldytuvas su žemos temperatūros kamera (***) Šaldytuvas/šaldiklis su šaldiklio kamera (****) Maisto produktų šaldiklis, vertikalus Maisto produktų šaldiklis, skrynios tipo (0,557 × Vadj + 166) / 365 (0,402 × Vadj + 219) / 365 (0,573 × Vadj + 206) / 365 (0,697 × Vadj + 272) / 365 (0,434 × Vadj + 262) / 365 (0,480 × Vadj + 195) / 365 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Šaldytuvų/šaldiklių su daugiau kaip dvejomis durelėmis bei kitų aukščiau nepaminėtų prietaisų maksimalus leistinas elektros energijos suvartojimas (Emax) nustatomas pagal kameros, kurios temperatūra yra žemiausia, temperatūrą ir žvaigždute pažymėtą reitingą taip, kaip nurodyta žemiau: Temperatūra šalčiausioje kameroje > — 6 oC ≤ — 6 oC (*) ≤ — 12 oC (**) ≤ — 18 oC (***) ≤ — 18 oC (****) Kategorija 1/2/3 4 5 6 7 E max (kWh/24 val. ) (0,207 × Vadj + 218) / 365 (0,557 × Vadj + 166) / 365 (0,402 × Vadj + 219) / 365 (0,573 × Vadj + 206) / 365 (0,697 × Vadj + 272) / 365 Bandymų, atliekamų patikrinti, ar prietaisas atitinka šioje direktyvoje nustatytus elektros energijos suvartojimo reikalavimus, procedūra Jeigu patikrai pateikto šaldymo prietaiso elektros energijos suvartojimas yra mažesnis arba lygus Emax (maksimalus leistinas elektros energijos suvartojimo dydis šiai kategorijai, kaip apibrėžta aukščiau) plius 15 %, prietaisas sertifikuojamas kaip atitinkantis šioje direktyvoje nustatytus elektros energijos suvartojimo reikalavimus. Jeigu prietaiso elektros energijos suvartojimas didesnis kaip Emax plius 15 %, turi būti matuojamas kitų trijų prietaisų elektros energijos suvartojimas. Jeigu šių trijų prietaisų elektros energijos suvartojimo vidurkis yra mažesnis arba lygus Emax. plius 10 %, prietaisas sertifikuojamas kaip atitinkantis šioje direktyvoje nustatytus elektros energijos suvartojimo reikalavimus. Jeigu jų aritmetinis vidurkis yra didesnis kaip Emax. plius 10 %, laikoma, kad prietaisas neatitinka šios direktyvos elektros energijos suvartojimo reikalavimų. Apibrėžimai Šiame priede naudojami terminai atitinka jų apibrėžimus, pateiktus Europos standartizacijos komiteto 1995 birželio mėnesį patvirtintame Europos standarte EN 153. 12/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 311 II PRIEDAS ATITIKTIES ĮVERTINIMO PROCEDŪRA (A MODULIS) 1. Šiuo moduliu apibrėžiama procedūra, kurios laikantis 2 punkte nustatytus įpareigojimus vykdantis gamintojas arba jo įgaliotas Bendrijoje įsisteigęs atstovas užtikrina ir pareiškia, kad šaldymo prietaisas atitinka tam tikrus šios direktyvos reikalavimus. Gamintojas kiekvieną savo pagamintą šaldymo prietaisą pažymi CE ženklu ir parengia raštišką atitikties deklaraciją. 2. Gamintojas turi parengti 3 punkte apibrėžtą techninę dokumentaciją ir jis arba jo įgaliotas atstovas, įsisteigęs Bendrijoje, turi leisti atitinkamoms nacionalinėms institucijoms naudotis šia dokumentacija tikrinimo reikmėms ne trumpesniu kaip trejų metų laikotarpiu nuo paskutinio prietaiso pagaminimo datos. Jeigu nei gamintojas, nei jo įgaliotas atstovas nėra įsisteigę Bendrijoje, asmuo, pateikiantis šiuos šaldymo prietaisus į Bendrijos rinką, atsako už tai, kad būtų vykdomas įpareigojimas leisti susipažinti su technine dokumentacija. 3. Techninė dokumentacija turi leisti įvertinti šaldymo prietaiso atitiktį pagal šios direktyvos reikalavimus. Šią dokumentaciją, kiek tai tikslinga vertinant, sudaro duomenys apie šaldymo prietaiso projektą, pagaminimą bei eksploataciją ir joje nurodoma tokia informacija: i) gamintojo pavadinimas ir adresas; ii) bendras modelio aprašymas, pakankamas, kad būtų galima vienareikšmiškai jį identifikuoti; iii) informacija, įskaitant atitinkamus brėžinius, apie pagrindines modelio projektines charakteristikas, ypač nurodant tuos dalykus, kurie daro ženklią įtaką elektros energijos suvartojimui, pavyzdžiui, parametrai, talpa, kompresoriaus charakteristikos, specialiosios charakteristikos ir t. t. ; iv) eksploatacijos instrukcijos, jeigu tokios yra; v) elektros energijos suvartojimo matavimų, atliktų kaip reikalaujama 5 punkte, rezultatai; vi) duomenys apie tokių matavimų atitiktį, palyginant su I priede nurodytais energijos suvartojimo reikalavimais. 4. Gali būti panaudota ir techninė dokumentacija, parengta pagal kitus Bendrijos teisės aktus, jeigu ji atitinka šio priedo reikalavimus. 5. Šaldymo priemonių gamintojai atsako už tai, kad būtų nustatytas kiekvieno šaldymo prietaiso, kuriam taikoma ši direktyva, elektros energijos suvartojimas laikantis Europos standarte EN 153 nustatytos procedūros, taip pat už prietaiso atitiktį pagal 2 straipsnio reikalavimus. 6. Gamintojas arba jo įgaliotas atstovas kartu su technine dokumentacija turi saugoti atitikties deklaracijos kopiją. 7. Gamintojas imasi visų priemonių, būtinų, kad gamybos procesas užtikrintų, jog pagaminti šaldymo prietaisai atitinka 2 punkte nurodytą techninę dokumentaciją ir tam tikrus šios direktyvos reikalavimus. 312 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 12/1 t. III PRIEDAS CE ATITIKTIES ŽENKLAS Atitikties ženklą sudaro santrumpa „CE“ ir jis pateikiamas tokia forma: Jeigu CE ženklas yra mažinamas arba didinamas, būtina išlaikyti aukščiau pateikto graduoto brėžinio proporcijas. Įvairūs CE ženklo komponentai turi iš esmės išlaikyti tokius pačius vertikalius parametrus, kurie negali būti mažesni, negu 5 mm


title: Richtlinie 96/58/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 3. September 1996 zur Änderung der Richtlinie 89/686/EWG zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten für persönliche Schutzausrüstungen

eurovoc_concepts:
European standard
European symbol
approximation of laws
labelling
protective equipment
safety standard

formats: html pdfa1b print


eurovoc_concepts:
dangerous substance
environmental protection
environmental risk prevention
exchange of information
industrial hazard

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES v * it it it it it * ** Brussels, 03 09 1996 COM(%) 440 final 94/0014 (SYN) Re-examined proposal for a COUNCIL DIRECTIVE on the Control of Major Accident Hazards involving Dangerous Substances (presented by the Commission pursuant to Article 189 c (d) of the EC Treaty) EXPLANATORY MEMORANDUM On 26 January 1994, the Commission adopted a proposal for a Council Directive on the control of major accident hazards involving dangerous substances. The Economic and Social Committee adopted its opinion on 2 June 1994 (OJ C 295, 22. 10. 94, p83). The European Parliament delivered its opinion, on first reading, on 16 February 1995 (OJ C 56, 6. 3. 95, p80). The Commission prepared an amended proposal (COM(95) 240 final - 94/0014 (SYN)), which was formally sent to the Council on 19 June 1995. The Council formally adopted its common position on the proposal on 19 March 1996. The European Parliament examined the Council's common position at second reading on 16 July 1996 and approved it subject to 27 proposed amendments. The Commission has examined the amendments proposed by the European Parliament at second reading, incorporating a number of them into the present reexamined proposal. The Commission's position on each of the amendments approved by Parliament at second reading is as follows. Amendments 1 and 42 are already covered 'in principle' by recitals 5 and 6 in the common position. However, the text can be further improved in the reexamined Proposal by more explicit reference to effective cooperation with third countries outside In this respect, it is recognised that the UN/ECE Convention on the the EU. Transboundary effects of industrial accidents is particularly relevant. A new recital 6a as well as amendments to Articles 3, 13 and Annex IV have been proposed. Amendments 2, 3, 17 and 18 propose recitals or text changes relevant to the exclusions listed in Article 4 of the Directive. Regarding amendment 2, a more detailed text has been included on pipelines within recital 11. The amendments related to waste landfill sites and intermediate storage associated with transport activities have been rejected as these areas will be subject to specific proposals where necessary. Amendments 4, 39, and 40 seek to strengthen the provisions in the common position relating to inspection systems. These amendments have been accepted in principle and a new recital 13a and text changes to Article 18 have been incorporated in the reexamined proposal. Amendment 5 referring to provision of training for the authorities responsible for external emergency plans has been accepted by proposing a new recital 13b. Amendments 7, 11, 14, 27, 36 and 41 all refer to the need to fully address 'near major accidents' as well as major accidents. This was already recognised in Annex VI of the common position but further text has been added to recital 21 and Article 9(5) to enhance the coverage of this important aspect. Amendment 13 has been accepted in principle to recognise Parliament's concerns that the definition used in the common position is much narrower than the original Commission Proposal. It was not considered appropriate to simply revert to the original Proposal as this gave rise to significant uncertainty about the practical application of such a wide definition. However, the text in Article 2(1) has been improved in the reexamined proposal to make clear that certain chemical storage facilities should be covered, not just the 'process'. Amendments 10, 25, 37, 44 and 45 have been accepted and text changes have been proposed accordingly to recital 19, Articles 9(4) and 17(1) as well as to Annexes l(2) and VI, point 4. Amendments 8 and 9 proposed recitals which did not directly correspond with the provisions contained in the common position have been rejected. Amendments 20 and 24, involving deadlines for notification and submission of safety reports, were not accepted as the text in the common position was viewed as more appropriate for practical implementation. Amendment 28 proposed certain criteria associated with derogations for It has not been establishments 'incapable of creating a major accident hazard'. considered appropriate to accept this amendment as the development of complete and consistent criteria will be a task for a special expert group. REEXAMINED PROPOSAL FOR A COUNCIL DIRECTIVE on the Control of Major Accident Hazards involving Dangerous Substances (presented by the Commission pursuant to Article 189 c(d) of the EC-Treaty) Common Position Amended Text Recital 6a the. Convention of on the Whereas TnnsbQUndary Effects Industrial Accidents of the Economic Commission for measures for Europe provides regarding the prevention of. preparedness for and response to industrial accidents capable of causing transboundary effects as well as for international cooperation in this field: Recital 11 Whereas, with due regard for the EC Treaty and in compliance with the relevant Community legislation, Member States may retain or adopt appropriate measures for transport-related activities at docks, wharves and marshalling yards, which are excluded from this Directive, in order to ensure a level of safety equivalent to that established by this Directive; whereas the problem substances transported bv pipeline reouires further of dangerous Whereas, with due regard for the EC Treaty and in compliance with the relevant Community legislation, Member States may retain or adopt appropriate measures for transport-related activities at docks, wharves and marshalling yards, which are excluded from this Directive, in order to ensure a level of safety equivalent to that established by this Directive; whereas the transmission of dangerous substances through pipelines and their storage also to produce major have a potential accidents: whereas it is not appropriate to include such activities within the scope of this Directive: whereas the Commission shall, after collecting and evaluating information about existing mechanisms within the Community for regulating such activities and the occurrence of relevant incidents, prepare a communication setting the case, and most appropriate out instrument, for action in this area; Recital 13a (new) Whereas differences in the arrangements for the inspection of establishments by the competent authorities may give rise to differing levels of protection: whereas it is necessary to lay down at Community level the essential requirements with which the systems for inspection established by the Member States must comply: Recital 13b (new) Whereas Member States must take the necessary measures to provide adequate training for the authorities responsible for drawing up external emergency plans and taking the necessary decisions in cases of major accidents; Recital 19 for Whereas, in order to provide greater protection for residential areas, areas of substantial public use and areas of particular natural interest or sensitivity, it is necessary land-use and/or other relevant policies applied in the Member States to take account of the need, in the long term, to keep a suitable distance between such areas and establishments presenting such hazards and, where existing establishments are concerned, to take account of additional technical measures so that the risk to persons is not increased; for Whereas, in order to provide greater protection from major accident hazards for centres of population and areas of particular natural interest or sensitivity, it is necessary land-use and/or other relevant policies applied in the Member States to take account of the need for appropriate separation between such areas and establishments presenting such hazards and, where establishments are concerned, to take account of additional technical measures so that the risk to persons is not increased. Such policies should include consultation procedures between competent authorities and planning authorities. existing Recital 21 Whereas, in order to provide for an information exchange and to prevent future accidents of a similar nature, Member States should forward information to the Commission regarding major accidents occurring in their territory, so that the Commission can analyse the hazards involved, and operate a system for the Whereas, in order to provide for an information exchange and to prevent future accidents of a similar nature, Member States should forward information to the Commission regarding major accidents occurring in their territory, so that the Commission can analyse the hazards involved, and operate a system for the distribution of information concerning, in particular, major accidents and the lessons learned from them. from whereas distribution of information concerning, in particular, major accidents and the lessons this them; learned information exchange should also cover less serious accidents or 'near misses' which Member States regard as being of particular technical interest for preventing major accidents and their consequences, limiting Article 2(1) second paragraph For the purposes of this Directive, the 'presence of dangerous substances' shall mean the actual or anticipated presence of such substances in the establishment, or the presence of those which it is believed may be generated during loss of control of an industrial chemical process, in quantities equal to or in excess of the thresholds in Parts 1 and 2 of Annex I. For the purposes of this Directive, the 'presence of dangerous substances' shall mean the actual or anticipated presence of such substances in the establishment, or the presence of those which it is believed may be generated during loss of industrial chemical containment of an process and/or associated storage facilities, in quantities equal to or in excess of the thresholds in Parts 1 and 2 of Annex I. Article 3 (9) "Third countries" shall mean countries, other than Member States, parties to the Convention on the Transboundary Effects of Industrial Accidents of the Economic liable to be Commission for Europe, affected in the event of a major accident with effects originating in an establishment under Article 9, transboundary possible Article 9(4) the operator commences Before construction or operation, or in the cases referred to in the second, third and fourth indents of paragraph 3, the competent authority shall within a reasonable period of receipt of the report: the operator commences Before construction or operation, or in the cases referred to in the second, third and fourth indents of paragraph 3, the competent authority shall within a reasonable period not exceeding one year of receipt of the report: Article 9(5) second indent - at any other time at the initiative of the operator or the request of the competent authority, where justified by new facts or to take account of new technical knowledge about safety matters and of developments in knowledge concerning the assessment of hazards. - at any other time at the initiative of the operator or the request of the competent authority, where justified by new facts or to take account of new technical knowledge about safety matters and of developments in knowledge concerning the assessment of hazards or take account of to information arising from the analysis of 'near misses'. Article 13 2. The Member States concerned, shall, at the same time, make available to the other Member States liable to be affected in the event of a major accident originating in an establishment under Article 9 sufficient information to enable emergency plans to be prepared where necessary and the same information as is disseminated at national level. Such information shall be reviewed, repeated and updated at the same intervals as are laid down under paragraph 1. Where 3. the Member State that an concerned has decided establishment close to the territory of another Member State is incapable of creating a major-accident hazard beyond its boundary for the purposes of Article 11(6) and is not therefore required to produce an external emergency plan under Article 11(1), it shall so inform the other Member State. 2. The Member States concerned, shall, at the same time, make available to the other Member States and/or third countries liable to be affected in the event of a major accident originating in an establishment under Article 9 sufficient information to enable emergency plans to be prepared where necessary and the same information as is disseminated at national level. Such information shall be reviewed, repeated and updated at the same intervals as are laid down under paragraph 1. that Where 3. the Member State an concerned has decided establishment close to the territory of another Member State or third country is incapable of creating a major-accident for the hazard beyond purposes of Article 11(6) and is not therefore required to produce an external emergency plan under Article 11 (1), it shall so inform and consult with the other Member State or third country. its boundary Article 17(1) first subparagraph Member States shall prohibit the use or bringing into use of any establishment, installation or storage facility, or any part thereof if its or their continued use will involve an imminent risk of a major accident. Member States shall prohibit the use or bringing into use of any establishment, installation or storage facility, or any part thereof if its or their continued use will involve a serious risk of a major accident. Article 18(2) of for inspections 2. The system of inspection specified in paragraph 1 shall provide for a systematic programme all establishments. Unless the competent authority has established a programme of inspections based upon a systematic appraisal of the major-accident hazards of the particular establishment concerned, the programme shall entail at least one on-site inspection made by the competent authority every twelve months of each establishment covered by Article 9. 2. The system of inspection specified in paragraph 1 shall comply with the following conditions: (a) (b) (c) (d) upon authority f or Unless and it Shall be managed implemented by suitably qualified and trained persons: there shall be a programme of a ll i n s p e c t i o ns the establishments. competent has established a programme of a based inspections systematic appraisal of the major- accident hazards of the particular establishment concerned, the programme shall entail at least one on-site inspection made by the competent authority every twelve months each establishment covered by Article 9. following each inspection a report- including any necessary follow-up action, shall be prepared by the competent authority: every where inspection carried out by the competent authority shall be followed up with the management of the establishment, within a reasonable period following the inspection. n e c e s s a r y, of Article 18(3a) (new) the 3a. Member States shall inform Commission of the criteria they apply for the establishment and management of inspection programmes and procedures. The Commission shall adopt, if necessary- harmonized criteria under the procedure laid down in Article 22. Annex l(2), heading of columns 2 and 3 Qualifying quantity application of (tonnes) for the Qualifying quantity (tonnes) of dangerous substance as defined in Article 3(4). for the application of Annex IV, Point 2 (g) to Arrangements for the provision of the emergency information services of other Member States in the event of a major accident with p o s s i b le consequences. t r a n s b o u n d a ry (g) Arrangements for the provision of information to and for consultation with the emergency services of other Member States and/or third countries in the event of a major accident with transboundary consequences. possible Annex VI, Point 4, first indent - damage to property in the establishment or loss of production by the establishment: at least ECU 2 million; - damage to property in the establishment: at least ECU 2 million; "V 9 ISSN 0254- i 475 COM(96) 440 final DOCUMENTS EN 14 Catalogue number : CB-CO-96-444-EN-C ISBN 92-78-08638-X Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg "fO


title: Europaparlamentets och rådets direktiv 96/58/EG av den 3 september 1996 om ändring av direktiv 89/686/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om personlig skyddsutrustning


title: Omprövat förslag till rådets direktiv om kontroll av risken för större olyckor med farliga ämnen - (framlagt av kommissionen i enlighet med arikel 189c d i Romfördraget)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 09. 1996 KOM(%) 440 slutlig 94/0014 (SYN) Omprövat förslag till RÅDETS DIREKTIV om kontroll av risken för större olyckor med farliga ämnen (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189c d i Romfördraget) MOTIVERING Kommissionen antog den 26 januari 1994 ett förslag till rådets direktiv om kontroll av risken för större olyckor med farliga ämnen. Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 2 juni 1994 (EGT nr C 295, 22. 10. 1994, s. 83). Europaparlamentet avgav sitt yttrande vid den första läsningen den 16 februari 1995 (EGT nr C 56, 6. 3. 1995, s. 80). Kommissionen utarbetade ett ändrat förslag (KOM (95) 240 slutl. - 94/0014 (SYN)) som överlämnades formellt till rådet den 19 juni 1995. Rådet antog formellt sin gemensamma ståndpunkt om förslaget den 19 mars 1996. Europaparlamentet granskade rådets gemensamma ståndpunkt vid den andra läsningen den 16 juli 1996 och godkände den med förbehåll för 27 föreslagna ändringar. Kommissionen har granskat de ändringar som föreslogs av Europaparlamentet vid den andra läsningen och den har införlivat ett antal av dem i föreliggande granskade förslag. Kommissionens ståndpunkt vad gäller de enskilda ändringsförslag som godkändes av parlamentet vid den andra läsningen är följande: Ändringsförslag 1 och 42 omfattas redan "i princip" av stycke 5 och 6 i ingressen i den gemensamma ståndpunkten. Texten i det granskade förslaget kan dock förbättras ytterligare genom en tydligare hänvisning till effektivt samarbete med tredje länder utanför EU. I detta hänseende anses konventionen från FN:s ekonomiska kommission för Europa om gränsöverskridande konsekvenser av industriolyckor vara särskilt relevant. Ett nytt stycke 6a, ändringar av artiklarna 3 och 13 samt bilaga IV har föreslagits. 1 ändringsförslag 2, 3, 17 och 18 föreslås ändringar av stycken eller text som har betydelse för de undantag som anges i artikel 4 i direktivet. Vad gäller ändringsförslag 2 har en mer detaljerad text om rörledningar inkluderats i stycke 11. De ändringsförslag som gäller avfallsdeponier och tillfällig förvaring i samband med transporter har inte godkänts, eftersom dessa områden i förekommande fall kommer att behandlas i särskilda förslag. Med ändringsförslag 4, 39 och 40 vill man skärpa bestämmelserna för inspektionsrutiner i den gemensamma ståndpunkten. Dessa ändringsförslag har godkänts i princip och ett nytt stycke 13a samt ändringar i texten till artikel 18 har införlivats i det granskade förslaget. Ändringsförslag 5 om bestämmelser för utbildning av de myndigheter som ansvarar för externa beredskapsplaner har godkänts genom att man föreslagit ett nytt stycke 13b. I ändringsförslag 7, 11, 14, 27, 36 och 41 berörs behovet av att uppmärksamma "nästan inträffade större olyckor" lika väl som större olyckor. Detta togs upp redan i bilaga VI till den gemensamma ståndpunkten, men ytterligare text har fogats till stycke 21 och artikel 9. 5 för att utöka denna viktiga aspekt. Ändringsförslag 13 har i princip godkänts för att ta hänsyn till parlamentets oro över att den definition som används i den gemensamma ståndpunkten är mycket trängre än i kommissionens ursprungliga förslag. Det ansågs inte lämpligt att helt enkelt återgå till det ursprungliga förslaget, eftersom det ledde till stor osäkerhet om den praktiska tillämpningen av en sådan vid definition. Texten i artikel 2. 1 har dock förbättrats i det granskade förslaget för att klargöra att vissa kemiska lager bör omfattas, och inte bara "processen". Ändringsförslag 10, 25, 37, 44 och 45 har godkänts och ändringar i texten har föreslagits enligt stycke 19, artiklarna 9. 4 och 17. 1 samt bilagorna I del 2 och VI punkt 4. I ändringsförslag 8 och 9 föreslogs stycken som inte direkt överensstämde med bestämmelserna i den gemensamma ståndpunkten. Dessa har inte godkänts. Ändringsförslag 20 och 24, som innehåller tidsfrister för anmälan och inlämning av säkerhetsrapporter, godkändes inte eftersom texten i den gemensamma ståndpunkten ansågs lämpligare för det praktiska genomförandet. I ändringsförslag 28 föreslogs vissa kriterier för undantag för verksamheter som "inte kan åstadkomma fara för allvarlig olycka". Det anses inte lämpligt att godkänna detta ändringsförslag, eftersom en särskild expertgrupp kommer att utarbeta fullständiga och följdriktiga kriterier. Omprövat förslag till RÅDETS DIREKTIV om kontroll av risken för större olyckor med farliga ämnen (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189c d i EG-fördraget) Rådets gemensamma ståndpunkt Ändrad text Stycke 6a i ingressen från Ekonomiska för Europa Konventionen kommissionen om gränsöverskridande konsekvenser av industriolyckor innehåller bestämmelser förebyggande av. om åtgärder reaktioner på beredskap industriolyckor få kan gränsöverskridande konsekvenser, men även för internationellt samarbete inom detta område. för för och som Stycke 11 i ingressen till och fördraget Medlemsstaterna får, i överensstämmelse med relevant gemenskapslagstiftning, bibehålla eller besluta om lämpliga åtgärder när det gäller verksamhet som har samband med transport lastkajer, kajer och rangerbangårdar, som inte omfattas av detta direktiv, för att säkerställa en säkerhetsnivå som motsvarar den som direktiv. upprättas Problemet med transport av farliga ämnen i rörledningar bör studeras ytterligare. genom detta till och Medlemsstaterna får, i överensstämmelse med EG-fördraget relevant gemenskapslagstiftning, bibehålla eller besluta om lämpliga åtgärder när det gäller verksamhet som har samband med transport lastkajer, kajer och rangerbangårdar, som inte omfattas av detta direktiv, för att säkerställa en säkerhetsnivå som motsvarar den som direktiv. upprättas Överföring av farliga ämnen genom rörledningar och lagring av sådana ämnen kan också orsaka allvarliga olyckor. Det är inte lämpligt att låta sådan verksamhet omfattas av detta direktiv. Kommissionen skall samla in och utvärdera information om befintliga genom detta mekanismer inom gemenskapen som reglerar sådan verksamhet och om förekomsten av sådana olyckor och därefter utarbeta ett meddelande som behandlar frågan och de mest lämpliga åtgärderna att vidta i detta syfte, Stycke 13a i ingressen (nytt) ds Skillnader mellan behöriga myndigheternas inspektionsrutiner för verksamheter kan ge upphov till olika skyddsnivåer. Det är nödvändigt att på gemenskapsnivå de. g r u n d l ä g g a n de som medlemsstaternas kontrollsystem måste uppfylla, fastställa k r av Stycke 13b i ingressen (nytt) Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa lämplig utbildning av de myndigheter som skall ansvara för att externa beredskapsplaner utarbetas och fatta de nödvändiga besluten i händelse av en större olycka- Stycke 19 att bättre kunna För skydda bostadsområden, områden som besöks av allmänheten och naturområden som är av särskilt intresse eller är särskilt ömtåliga, är det nödvändigt att medlemsstaternas politik för markanvändning eller annan relevant till nödvändigheten av att, på lång sikt, bibehålla lämpliga avstånd mellan dessa områden och verksamheter som medför sådana risker och, när det gäller befintliga verksamheter, uppmärksamma kompletterande tekniska åtgärder för att inte öka riskerna för människor. hänsyn politik tar att bättre kunna För skydda befolkningscentra och naturområden som är av särskilt intresse eller är särskilt ömtåliga mot allvarliga olyckor är det nödvändigt att medlemsstaternas politik för markanvändning eller annan relevant politik tar hänsyn till nödvändigheten av att hålla ett lämpligt avstånd mellan dessa områden och verksamheter som medför sådana risker och, när det gäller befintliga verksamheter, uppmärksamma kompletterande tekniska åtgärder för att inte öka riskerna för människor. Sådan politik bör inbegripa samråd mellan behöriga myndigheter och myndigheter med ansvar för planeringen. Stycke 21 och s ä k e r s t ä l la i framtiden till F ör k u n na a tt förebygga informationsutbytet skall liknande olyckor kommissionen medlemsstaterna översända information om allvarliga olyckshändelser som inträffar på deras så att kommissionen kan område, analysera vilka risker som har samband med dessa och införa ett system för spridning av information, särskilt om och allvarliga erfarenheterna av dessa olyckshändelser. olyckshändelser och k u n na i framtiden s ä k e r s t ä l la F ör att förebygga informationsutbytet skall liknande olyckor medlemsstaterna översända information till kommissionen om större olyckor som inträffar på deras territorium, så att kommissionen kan analysera riskerna i samband med dessa och införa ett system för spridning av information, särskilt om större olyckor och de lärdomar som kan dras därav. Detta informationsutbyte bör även inbegripa mindre allvarliga olyckor eller "nästan inträffade olyckor" som medlemsstaterna anser vara av särskilt tekniskt intresse för arbetet med att förhindra större olyckor och begränsa följderna av dessa. Artikel 2. 1 andra stycket av ämnen sådana I detta direktiv avses med "förekomst av farliga ämnen" den faktiska eller möjliga förekomsten i verksamheten eller den förekomst av sådana ämnen som skulle kunna uppstå vid en okontrollerad industriell kemisk process i mängder som är lika med eller överstiger de tröskelnivåer som anges i delarna 1 och 2 i bilaga I. av ämnen sådana I detta direktiv avses med "förekomst av farliga ämnen" den faktiska eller möjliga förekomsten i verksamheten eller den förekomst av sådana ämnen som skulle kunna uppstå vid bristande inneslutning av en kemisk process intilliggande lagerlokaler i mängder som är lika med eller överstiger de tröskelnivåer som anges i delarna 1 och 2 i bilaga I. och/eller Artikel 3. 9 Med "tredje länder" avses andra länder än medlemsstaterna som är parter till från konventionen ekonomiska om för Europa kommissionen gränsöverskridande konsekvenser av industriolyckor och som löper risk att påverkas om en större olycka inträffar sjuu g r ä n s ö v e r s k r i d a n de konsekvenser vid en sådan verksamhet som avses i artikel 9, får Artikel 9. 4 Innan verksamhetsutövaren påbörjar byggnadsarbetena eller driften, eller i de fall som avses i punkt 3, andra, tredje och fjärde strecksatserna, skall den behöriga myndigheten inom en rimlig tid efter det att den fått rapporten Innan verksamhetsutövaren påbörjar byggnadsarbetena eller driften, eller i de fall som avses i punkt 3, andra, tredje och fjärde strecksatserna, skall den behöriga myndigheten inom ett år efter det att den har fått rapporten Artikel 9. 5 andra strecksatsen - vid vilken annan tidpunkt som helst på verksamhetsutövarens initiativ eller på begäran av den behöriga myndigheten när nya fakta gör detta berättigat eller för att kunna beakta den tekniska utveckling som har samband med säkerheten samt kunskapsutvecklingen på riskbedömningens område. - vid vilken annan tidpunkt som helst på verksamhetsutövarens initiativ eller på begäran av den behöriga myndigheten, när nya fakta gör detta berättigat, eller för att kunna beakta den tekniska utveckling som har samband med säkerheten samt kunskapsutvecklingen på riskbedömningens område eller för att beakta uppgifter från analyser av "nästan inträffade olyckor, " Artikel 13 dels lämna 2. De berörda medlemsstaterna skall tillräcklig samtidigt information till andra medlemsstater som löper risk att påverkas av följderna av en allvarlig olyckshändelse vid en sådan verksamhet som avses i artikel 9, så att de för räddningsinsatser om det skulle behövas, lämna samma upplysningar som dels lämnas på nationell nivå. Denna information skall ses över, förnyas och uppdateras med de tidsintervaller som anges i punkt 1. utarbeta planer kan 3. Om den Hrörda medlemsstaten har beslutat att en verksamhet som är belägen nära en annan medlemsstats territorium inte skulle kunna orsaka fara för allvarlig olyckshändelse utanför sitt och område följaktligen inte kräver att någon extern plan för räddningsinsatser utarbetas i enlighet med artikel 11. 1, skall den artikel enligt 11. 6 lämna 2. De berörda medlemsstaterna skall tillräcklig dels samtidigt information till andra medlemsstater och/eller tredje länder som löper risk att påverkas av följderna av en allvarlig olyckshändelse vid en sådan verksamhet som avses i artikel 9, så att de kan utarbeta planer för räddningsinsatser om det skulle behövas, dels lämna samma information som lämnas på nationell nivå. Denna information skall ses över, förnyas och uppdateras med de tidsintervaller som anges i punkt 1. 3. Om den berörda medlemsstaten har beslutat att en verksamhet som är belägen nära en annan medlemsstats eller tredje lands territorium inte skulle kunna orsaka fara för en större olycka utanför sitt område enligt artikel 11. 6 och följaktligen inte kräver att någon extern andra medlemsstaten detta. informeras om plan för räddningsinsatser utarbetas i enlighet med artikel 11. 1, skall den andra medlemsstaten eller det tredje landet informeras och rådfrågas om detta. Artikel 17. 1 första stycket Medlemsstaterna skall förbjuda drift eller idrifttagande av en verksamhet, en anläggning eller ett lager, eller av någon del av dessa, om fortsatt drift av eller verksamheten, upplagsplatsen, eller någon del av dessa, medför en överhängande risk för en allvarlig olyckshändelse. anläggningen Medlemsstaterna skall förbjuda drift eller idrifttagande av en verksamhet, en anläggning eller ett lager, eller av någon del av dessa, om detta medför allvarliga risker för en större olycka. Artikel 18. 2 1 ett skall i punkt tillsynsprogram 2. Med det system för tillsyn som föreskrivs alla verksamheter inspekteras systematiskt. Om inte den behöriga myndigheten har som fastställt föreskriver ett längre tidsintervall mellan inspektionerna på grundval av en systematisk bedömning av riskerna för i samband allvarliga olyckshändelser med den aktuella verksamheten, skall den behöriga myndigheten åtminstone en gång om året genomföra en inspektion på platsen vid varje sådan verksamhet som avses i artikel 9. 2. Det system för tillsyn som föreskrivs i punkt 1 skall överensstämma med följande villkor; a) Det skall ledas och genomföras av för uppgiften kvalificerade och utbildade personer. av en b) Det skall finnas ett tillsynsprogram för alla verksamheter. Om inte den behöriga myndigheten har fastställt ett tillsynsprogram på systematisk grundval bedömning av riskerna för större olyckor i samband med den aktuella verksamheten, skall den behöriga myndigheten åtminstone en gång om året genomföra en inspektion på platsen vid varje sådan verksamhet som avses i artikel 9. Efter varje inspektion skall en rapport alla nödvändiga uppföljande åtgärder utarbetas behöriga ay. den myndigheten, I förekommande /all skall varje inspektion som utförs av den innehåller som d) c) behöriga myndigheten följas upp i samarbete med verksamhetens ledning inom en rimlig tidsrymd efter inspektionen, Artikel 18. 3a (ny) för utarbetandet 3a, Medlemsstaterna skall informera kommissionen om de kriterier som de tillämpar QCJI hanteringen av inspektionsprogram och förfaranden, Kommissionen i förekommande fall anta harmoniserande kriterier i enlighet med det förfarande som anges i artikel 22. skall Bilaga I del 2, rubriken för kolumnerna 2 och 3 Tröskelvärden (ton) för tillämpning av Tröskelvärden (ton) för farligt ämne enligt artikel 3. 4 för tillämpning av Bilaga IV punkt 2 g) Åtgärder som syftar räddningstjänsten till att säkerställa att information lämnas i andra till allvarliga medlemsstater olyckshändelser få gränsöverskridande följder. vid som kan g) Åtgärder som syftar till att säkerställa att information lämnas i andra till räddningstjänsten medlemsstater och/eller tredje länder och att dessa rådfrågas om en större olycka inträffar som kan få gränsöverskridande följder. Bilaga VI punkt 4 första strecksatsen - Materiella skador inom verksamheten eller £öi produktionsförluster verksamheten: mer än 2 miljoner ecu. - Materiella skador inom verksamheten: mer än 2 miljoner ecu. ISSN 1024-4506 KOM(96) 440 slutlig DOKUMENT SV 14 Katalognummer : CB-CO-96-444-SV-C ISBN 92-78-08644-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 1^2985 Luxemburg lo


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1728/96 af 3. september 1996 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
stone fruit


title: Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG av den 3 september 1996 om energieffektivitetskrav för elektriska kylskåp och frysar (även i kombination) för hushållsbruk


title: 1996 m. rugsėjo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/58/EB, iš dalies pakeičianti Direktyvą 89/686/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su asmeninėmis apsaugos priemonėmis, suderinimo

formats: html pdf print

text: 172 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31996L0058 L 236/44 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 13/17 t. 1996 9 18 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 96/58/EB 1996 m. rugsėjo 3 d. iš dalies pakeičianti Direktyvą 89/686/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su asmeninėmis apsaugos priemonėmis, suderinimo į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami 100a straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), jos laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos (3), kadangi Direktyvoje 89/686/EEB (4) reikalaujama, kad visos asmeninės apsaugos priemonės (AAP) turėtų ženklą „CE“ ir kad ženklinant šiuo ženklu papildomai būtų nurodyti metai, kada jis buvo uždėtas; kadangi nuoroda į metus nėra tas veiksnys, kuris nulemtų AAP vartotojo saugą; kadangi ši nuoroda gali būti supainiota su susidėvėjimo data, kurią taip pat būtina nurodyti ant AAP; kadangi nuorodos į metus pritvirtinimas yra AAP gamintojų pareiga; kadangi šios pareigos kaina nėra tokia jau maža; kadangi, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, supaprastinimas, kurį gamintojams nulemtų reikalavimo nurodyti metus, kada ženklas „CE“ buvo pritvirtintas, panaikinimas, gali būti pasiek- iš dalies pakeičiančią Direktyvą tas 89/686/EEB, tik priėmus direktyvą, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: kai ženklinamos 8 straipsnio 3 dalyje nurodytos AAP. “ 2 straipsnis Valstybės narės ne vėliau kaip iki 1997 m. sausio 1 d. 1. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus šios jos nedelsdamos praneša direktyvos įgyvendinimui. Apie tai Komisijai. Šias priemones jos taiko nuo 1997 m. sausio 1 d. Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skel- biant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo 2. srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus. 3 straipsnis Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 4 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. 1 straipsnis Priimta Briuselyje, 1996 m. rugsėjo 3 d. Direktyvos 89/686/EEB priede išbraukiama ši formuluotė: „Papildoma informacija: — paskutinieji du metų, kuriais buvo uždėtas ženklas informacijos nereikalaujama, skaitmenys; „CE“, šios Europos Parlamento vardu Pirmininkas K. HÄNSCH Tarybos vardu Pirmininkas I. YATES (1) OL C 23, 1996 1 27, p. 6. (2) OL C 97, 1996 4 1, p. 8. (3) 1996 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 166, 1996 6 10, p. 60), 1996 m. birželio 10 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 220, 1996 7 29, p. 11) ir 1996 m. liepos 17 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 261, 1996 9 9). (4) OL L 399, 1989 12 30, p. 18. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 93/68/EEB (OL L 220, 1993 8 30, p. 1) ir 93/95/EEB (OL L 276, 1993 11 9, p. 11)


title: Richtlinie 96/56/EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom 3. September 1996 zur Änderung der Richtlinie 67/548/EWG zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften für die Einstufung, Verpackung und Kennzeichnung gefährlicher Stoffe

eurovoc_concepts:
approximation of laws
classification
dangerous substance
labelling
marketing standard
packaging


title: Directiva 96/58/CE do Parlamento Europeu e do Conselho de 3 de Setembro de 1996 que altera a Directiva 89/686/CEE relativa à aproximação das legislações dos Estados-membros respeitantes aos equipamentos de protecção individual


title: Dyrektywa 96/57/WE Parlamentu Europejskiego I Rady z dnia 3 września 1996 r. w sprawie wymagań efektywności energetycznej chłodziarek, chłodziarek-zamrażarek i zamrażarek typu domowego

text: 12/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 305 31996L0057 L 236/36 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 18. 9. 1996 DYREKTYWA 96/57/WE PARLAMENTU EUROPEJSKIEGO I RADY z dnia 3 września 1996 r. w sprawie wymagań efektywności energetycznej chłodziarek, chłodziarek-zamrażarek i zamrażarek typu domowego PARLAMENT EUROPEJSKI I RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 100a, uwzględniając wniosek Komisji (1), uwzględniając opinię Komitetu Ekonomiczno-Społecznego (2), stanowiąc zgodnie z procedurą, przewidzianą w art. 189b Trak- tatu (3), a także mając na uwadze, co następuje: (1) Ważną rzeczą jest wspieranie środków mających na celu właściwe funkcjonowanie rynku wewnętrznego. (2) (3) (4) Rada w swej uchwale z dnia 15 stycznia 1985 r. w spra- wie polepszania programów oszczędzania energii w Pań- stwach Członkowskich (4) zachęcała Państwa Członkow- skie do kontynuowania i, gdzie konieczne, do zwiększenia wysiłków na rzecz wspierania bardziej racjonalnego wyko- rzystania energii dzięki dalszemu rozwijaniu zintegrowa- nej polityki oszczędności energii. Energia elektryczna zużywana przez domowe urządzenia chłodnicze ma znaczny udział w zużywanej we Wspólno- cie domowej energii elektrycznej, stąd i w całościowym zużyciu energii elektrycznej; różne modele urządzeń chło- dzących dostępne na rynku wspólnotowym mają bardzo różne zużycie przy tej samej objętości i zbliżonych cechach, czyli nadzwyczaj zmienną efektywność energe- tyczną. Niektóre Państwa Członkowskie zamierzają właśnie przy- jąć przepisy dotyczące walorów domowych chłodziarek i zamrażarek, które mogą wywołać utrudnienia w handlu tymi produktami wewnątrz Wspólnoty. Członkowskich, odnoszących się do zdrowia, bezpieczeń- stwa, ochrony środowiska naturalnego i ochrony konsu- mentów, należy przyjąć za podstawę wysoki poziom ochrony; niniejsza dyrektywa zapewnia wysoki poziom ochrony środowiska i konsumentów, dążąc równocześnie do znacznej poprawy efektywności energetycznej tych urządzeń. Podjęcie tego rodzaju kroków należy do kompetencji wspólnotowych; wymogi niniejszej dyrektywy pozostają w granicach jej celów, zgodnie z przepisami art. 3b Trak- tatu. Ponadto art. 130r Traktatu przewiduje wśród celów poli- tyki Wspólnoty w dziedzinie środowiska naturalnego ochronę i poprawę stanu środowiska naturalnego, a także ostrożne i racjonalne użytkowanie zasobów naturalnych; produkcja i zużycie energii elektrycznej przyczyniają się do około 30 % emisji dwutlenku węgla (CO2) pochodzenia ludzkiego i odpowiadają za około 35 % wspólnotowego zużycia energii pierwotnej; udziały te wzrastają. Ponadto decyzja Rady 89/364/EWG z dnia 5 czerwca 1989 r. w sprawie wspólnotowego programu działania dla poprawy efektywności wykorzystania energii elektrycz- nej (5) stawia sobie podwójny cel: zachęcać konsumentów do preferowania urządzeń i sprzętu o dużej efektywności elektrycznej i poprawić efektywność urządzeń i sprzętu. Rada nakreśliła w swych wnioskach z dnia 29 paździer- nika 1990 r. cel ustabilizowania we Wspólnocie w okresie do 2000 r. emisji dwutlenku węgla (CO2) na poziomie 1990 r. , a dla osiągnięcia tego celu konieczne są bardziej energiczne środki mające doprowadzić do ustabilizowania emisji CO2 we Wspólnocie. (6) (7) (8) (9) (10) Decyzja 91/565/EWG (6) ustanowiła program mający za zadanie wspierać efektywność energetyczną we Wspólno- cie (program SAVE). (5) W propozycjach dotyczących zbliżenia przepisów ustawo- administracyjnych Państw wych, wykonawczych i (11) (1) Dz. U. C 390 z 31. 12. 1994, str. 30 i Dz. U. C 49 z 20. 2. 1996, str. 10. (2) Dz. U. C 155 z 21. 6. 1995, str. 18. (3) Opinia Parlamentu Europejskiego z dnia 26 października 1995 r. (Dz. U. C 308 z 20. 11. 1995, str. 134), wspólne stanowisko Rady z dnia 11 marca 1996 r. (Dz. U. C 120 z 24. 4. 1996, str. 10) oraz decy- zja Parlamentu Europejskiego z dnia 18 czerwca 1996 r. (Dz. U. C 198 z 8. 7. 1996). (4) Dz. U. C 20 z 22. 1. 1985, str. 1. Środki przyjęte dla poprawy efektywności energetycznej, zastosowane w najnowszych dostępnych modelach urzą- dzeń chłodniczych nie podnoszą kosztów ich produkcji w nadmiernym stopniu i mogą zamortyzować się poprzez oszczędności energii w ciągu kilku lat lub nawet szybciej; rachunek ten nie uwzględnia dodatkowych korzyści, jakie (5) Dz. U. L 157 z 9. 6. 1989, str. 32. (6) Dz. U. L 307 z 8. 11. 1991, str. 34. 306 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 12/t. 1 stanowi uniknięcie kosztów zewnętrznych związanych z wytwarzaniem energii elektrycznej, w zakresie na przykład emisji dwutlenku węgla (CO2) i innych czynników zanie- czyszczających środowisko. (17) Należy, gdy jest to właściwe, w interesie handlu międzyna- rodowego używać norm międzynarodowych; zużycie energii elektrycznej przez urządzenia chłodnicze zostało określone przez normę EN 153, ogłoszoną w lipcu 1995 r. przez Europejski Komitet Normalizacyjny na podstawie normy międzynarodowej. (12) Zysk w efektywności energetycznej wynikający w „natural- ny” sposób z nacisku rynku i poprawy procesów produk- cyjnych, szacowany na około 2 % rocznie, przyczyni się do wysiłków mających na celu ustalenie bardziej rygorystycz- nych norm zużycia energii. (18) Domowe urządzenia chłodnicze zgodne z wymaganiami efektywności energetycznej niniejszej dyrektywy, w celu swobodnego przepływu na terenie Wspólnoty, powinny posiadać znak „CE” i zawierać związane z tym informacje. (13) Dyrektywa 92/75/EWG (1) (dyrektywa ramowa) i dyrek- tywa Komisji 94/2/WE (2) (dyrektywa wykonawcza do dyrektywy 92/75/EWG), uznając za obowiązkowe etykie- towanie urządzeń i oznaczanie w innej formie zużycia energii bardziej uczulą konsumentów na problem efektyw- ności energetycznej domowych urządzeń chłodniczych; środek ten skłoni więc także różnych producentów do proponowania wyższej efektywności energetycznej swych urządzeń, niż stanowią normy przewidziane przez niniej- szą dyrektywę; aby dostarczenie konsumentom informacji stało się w pełni korzystne i doprowadziło do rzeczywistej poprawy ogólnej średniej sprawności sprzedawanych urządzeń, powinno mu jednak towarzyszyć wskazanie norm. (19) Niniejsza dyrektywa dotyczy jedynie domowych urządzeń chłodniczych przeznaczonych do przechowywania środ- ków spożywczych, działających na prąd, z wyjątkiem urzą- dzeń produkowanych według szczególnych warunków technicznych; urządzenia chłodnicze stosowane komercyj- nie są o wiele bardziej zróżnicowane i w związku z tym nie mogą być włączone do niniejszej dyrektywy, PRZYJMUJĄ NINIEJSZĄ DYREKTYWĘ: Artykuł 1 urządzeń domowych (14) Niniejsza dyrektywa, mająca na celu wyeliminowanie prze- szkód natury technicznej w zakresie poprawy sprawności energetycznej chłodniczych, powinna być zgodna z „nowym podejściem” ustanowio- nym przez przepisy Rady z dnia 7 maja 1985 r. dotyczące nowego podejścia do Harmonizacji Technicznej i Norma- lizacji (3), które dobitnie stwierdza, że legislacyjna harmo- nizacja jest ograniczona do przyjęcia, za pomocą dyrek- tyw, zasadniczych wymogów, jakim powinny odpowiadać produkty wprowadzane na rynek. (15) Ważne jest, aby zostały ustanowione skuteczne przepisy wykonawcze dla zapewnienia prawidłowego zastosowania dyrektywy, dla zagwarantowania producentom warunków konkurencji i dla ochrony praw konsumentów. (16) Należy wziąć pod uwagę decyzję Rady 93/465/EWG z dnia 22 lipca 1993 r. dotyczącą wskaźników odnoszących się do różnych faz procedur oceny zgodności oraz zasad umieszczania i stosowania oznakowania zgodności „CE- ” (4), przeznaczonych do wykorzystania w ramach dyrek- tyw dotyczących harmonizacji technicznej. (1) Dz. U. L 297 z 13. 10. 1992, str. 16. (2) Dz. U. L 45 z 17. 2. 1994, str. 1. (3) Dz. U. C 136 z 4. 6. 1985, str. 1. (4) Dz. U. L 220 z 30. 8. 1993, str. 23. Niniejsza dyrektywa stosuje się do nowych chłodziarek, urządzeń przechowalniczych i zamrażarek do użytku domowego i ich i dalej zwanych zestawów, zdefiniowanych w załączniku I „urządzeniami chłodniczymi”. Urządzenia, które mogą być również zasilane przez inne źródła energii, w szczególności przez chłodnicze do użytku akumulatory, domowego wykorzystujące zasadę absorpcji i urządzenia produkowane według szczególnych warunków technicznych są wyłączone spod niniejszej dyrektywy. także urządzenia a Artykuł 2 1. Państwa Członkowskie podejmą wszystkie środki konieczne do zapewnienia, że urządzenia chłodnicze objęte niniejszą dyrek- tywą będą mogły być wprowadzone na rynek wspólnotowy, tylko wtedy kiedy zużycie energii elektrycznej przez takie urządzenie jest niższe lub równe dopuszczonemu dla jego kategorii maksy- malnemu zużyciu energii elektrycznej, którego wartość jest wyli- czana zgodnie z procedurami określonymi w załączniku I. 2. Producent urządzenia chłodniczego, którego dotyczy niniej- sza dyrektywa, jego upoważniony przedstawiciel prowadzący działalność gospodarcza na terytorium Wspólnoty lub osoba odpowiedzialna za wprowadzenie na rynek wspólnotowy takiego urządzenia — powinni czuwać, aby każde urządzenie wprowa- dzone na rynek było zgodne z wymaganiami określonymi w ust. 1. Artykuł 3 1. Państwa Członkowskie nie mogą zakazać, ograniczyć lub utrudniać wprowadzanie na rynek na swoim terytorium urządzeń chłodniczych, które posiadają znak „CE” zaświadczający o ich zgodności ze wszystkimi przepisami niniejszej dyrektywy. 12/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 307 2. Państwa Członkowskie uznają za zgodne ze wszystkimi prze- pisami niniejszej dyrektywy urządzenia zaopatrzone zgodnie z art. 5 w znak „CE”, chyba że mają przeciwne dowody. jest niezgodny z założeniami, Państwo 2. Jeśli produkt dalej Członkowskie podejmuje, na podstawie art. 7, wszelkie niezbędne środki dla ograniczenia lub zakazu wprowadzania na rynek danego produktu lub też zapewnienia jego wycofania z rynku. 3. a) Jeśli urządzenia chłodnicze stanowią przedmiot innych dyrektyw odnoszących się do innych aspektów i również przewidujących umieszczenie znaku „CE”, to oznacza on, że domniemywa się także, aż do udowodnienia czegoś przeciwnego, iż urządzenia chłodnicze są zgodne z tymi innymi dyrektywami. b) Jednakże w przypadku gdy jedna lub więcej z tych dyrek- tyw pozostawia producentowi, w okresie przejściowym, wybór zastosowanego systemu, znak „CE” wskazuje jedy- nie na zgodność z przepisami dyrektyw wdrożonych przez tego producenta. W takim przypadku numery zastosowa- nych dyrektyw, pod którymi zostały opublikowane w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich, powinny zostać podane w dokumentach, notach lub instrukcjach towarzyszących urządzeniom chłodniczym. Artykuł 7 1. Każda decyzja podjęta na mocy niniejszej dyrektywy, która zawiera ograniczenia we wprowadzaniu na rynek urządzeń chłodniczych, musi dokładnie podać podstawy, na których jest oparta. Zainteresowana strona otrzymuje bezzwłocznie powiado- mienie o tej decyzji i równocześnie informowana jest o możliwo- ściach i terminach odwołania do sądu na mocy ustawodawstwa obowiązującego w danym Państwie Członkowskim. 2. Państwo Członkowskie niezwłocznie powiadamia Komisję o takim kroku i uzasadnia swą decyzję. Komisja powiadamia o takiej informacji pozostałe Państwa Członkowskie. Artykuł 4 Artykuł 8 Procedury oceny zgodności i obowiązki dotyczące znaku „CE” na urządzeniach chłodniczych są podane w załączniku II. Artykuł 5 1. Jeśli urządzenia zostały wprowadzone na rynek, powinny posiadać znak „CE”. Składa się on z inicjałów „CE”. Sposób zna- kowania podany jest w załączniku III. Znak „CE” umieszcza się na urządzeniu chłodniczym, a gdzie konieczne — na opakowaniu, w sposób widoczny, czytelny i nieusuwalny. 2. Zakazuje się umieszczania na urządzeniach chłodniczych jakichkolwiek znaków mogących wprowadzić osoby trzecie w błąd co do znaczenia i formy znaku „CE”. Każde inne oznako- wanie może być umieszczane na urządzeniach, na ich opakowa- niu, w ich instrukcji użytkowania lub innych dokumentach pod warunkiem nieograniczania widoczności i czytelności znaku „CE”. Przed upływem czteroletniego okresu od przyjęcia niniejszej dyrektywy Komisja oceni wyniki uzyskane w stosunku do oczekiwanych. W perspektywie przejścia do drugiego etapu poprawy efektywności energetycznej rozpatruje ona następnie, po konsultacji z zainteresowanymi stronami, konieczność wprowadzenia drugiej serii środków właściwych dla osiągnięcia znaczącej poprawy efektywności energetycznej domowych urządzeń chłodniczych. W takim przypadku każdy środek efektywności energetycznej i data jego wejścia w życie zostaną energetycznej uzasadnione usprawiedliwionymi z ekonomicznego i technicznego punktu widzenia w świetle bieżących okoliczności. Każda inna wartość uznana za odpowiednią dla poprawy efektywności domowych urządzeń chłodniczych również zostanie wzięta pod uwagę. efektywności poziomami Artykuł 9 1. W terminie jednego roku od przyjęcia niniejszej dyrektywy Państwa Członkowskie wprowadzą w życie przepisy ustawowe, wykonawcze i administracyjne niezbędne do jej wykonania. Powiadamiają o tym niezwłocznie Komisję. Artykuł 6 Państwa Członkowskie wprowadzają te przepisy w życie po upły- wie trzech lat od daty przyjęcia niniejszej dyrektywy. 1. Każde stwierdzenie przez Państwo Członkowskie nieodpo- wiedniego umieszczenia znaku „CE” powoduje po stronie produ- centa lub jego upoważnionego przedstawiciela we Wspólnocie powstanie obowiązku doprowadzenia produktu do zgodności i spowodowania ustania naruszenia na warunkach ustalonych przez Państwo Członkowskie. W przypadku gdy ani producent, ani jego upoważniony przedstawiciel nie prowadzą działalności gospodarczej na terenie Wspólnoty, obowiązek ten spada na osobę odpowiedzialną za wprowadzenie urządzenia chłodni- czego na rynek wspólnotowy. Przyjmując te przepisy, Państwa Członkowskie zawierają odnie- sienie do niniejszej dyrektywy lub też takie odniesienie towarzy- szy ich urzędowej publikacji. Państwa Członkowskie określają metody dokonywania takiego odniesienia. 2. Państwa Członkowskie przekażą Komisji teksty podstawo- wych przepisów prawa krajowego przyjętych na podstawie niniej- szej dyrektywy. 308 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 12/t. 1 3. W ciągu trzyletniego okresu następującego po przyjęciu niniej- szej dyrektywy Państwa Członkowskie zezwolą na wprowadze- nie na rynek urządzeń chłodniczych, które spełniają warunki obowiązujące na ich terytorium w chwili przyjęcia niniejszej dyrektywy. Artykuł 11 Niniejsza dyrektywa skierowana jest do Państw Członkowskich. Artykuł 10 Niniejsza dyrektywa wchodzi w życie dwudziestego dnia po jej opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Sporządzono w Brukseli, dnia 3 września 1996 r. W imieniu Parlamentu Europejskiego W imieniu Rady K. HÄNSCH Przewodniczący I. YATES Przewodniczący 12/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 309 ZAŁĄCZNIK I METODA OBLICZANIA MAKSYMALNEGO DOPUSZCZALNEGO ZUŻYCIA ENERGII ELEKTRYCZNEJ PRZEZ URZĄDZENIE CHŁODNICZE I PROCEDURA WERYFIKACJI ZGODNOŚCI Zużycie energii elektrycznej przez urządzenie chłodnicze (które może wyrażać się w kWh w ciągu 24 godzin) zależy od kategorii, do jakiej ono należy (na przykład chłodziarka oznaczona jako jednogwiazdkowa*, zamrażarka skrzyniowa), od jego pojemności i od efektywności energetycznej jego konstrukcji (grubość izolacji, efektywność sprężarki itp. ) i od różnicy między temperaturą otoczenia i panującą wewnątrz urządzenia. Ustalając normy efektywności energetycznej, powinno więc uwzględniać tolerancję dla zasadniczych czynników endogenicznych, które wpływają na zużycie energii i pojemności urządzenia). Dlatego właśnie maksymalne dopuszczalne zużycie energii elektrycznej przez urządzenie chłodnicze jest określone równaniem pierwszego stopnia, które jest funkcją pojemności urządzenia i równania utworzonego odrębnie dla każdej kategorii urządzenia. (czyli kategorii Do wyliczenia maksymalnego dopuszczalnego zużycia energii elektrycznej przez dane urządzenie należy więc zacząć od zaliczenia tego urządzenia do jednej z następujących kategorii: Kategoria Opis 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Chłodziarka niezawierająca komór niskich temperatur (1) Chłodziarka z komorą o temperaturze 5 oC i/lub 12 oC Chłodziarka z bezgwiazdkową komorą niskich temperatur Chłodziarka z komorą niskich temperatur* Chłodziarka z komorą niskich temperatur** Chłodziarka z komorą niskich temperatur*** Chłodziarka-zamrażarka z komorą mrożącą**** Zamrażarka typu szafa do przechowywania żywności Zamrażarka typu skrzynia do przechowywania żywności Chłodziarka-zamrażarka z większą niż dwoje liczbą drzwi lub inne urządzenie niemie- szczące się w powyższych kategoriach (1) Komora z temperaturą równą lub niższą niż — 6 oC Zważywszy, że urządzenia chłodnicze posiadają różne komory, w których utrzymują się różne temperatury (co wpływa wyraźnie na zużycie energii elektrycznej), maksymalne dopuszczalne zużycie energii elektrycznej jest w rzeczywistości określane w zależności od pojemności wyrównanej (adjusted volume), która jest sumą zrównoważoną pojemności różnych komór. Tak więc na potrzeby niniejszej dyrektywy pojemność wyrównana (Vadj) urządzenia chłodniczego jest obliczana według wzoru: Vadj = ∑ Vc × Wc × Fc × Cc Wc = (25 — Tc)/20 gdzie: Tc oznacza temperaturę nominalną w każdej z komór (w oC), Vc oznacza pojemność użytkową danego typu komory w urządzeniu, a Fc oznacza czynnik o wartości względnej 1,2 dla komory o zimnie wentylowanym, a 1 dla innych komór, Cc = 1 Cc = Xc Cc = Yc dla urządzeń chłodniczych należących do klas klimatycznych normalnych (N) i podnormalnych (SN) dla urządzeń chłodniczych należących do klasy klimatycznej podzwrotnikowej (ST) dla urządzeń chłodniczych należących do klasy klimatycznej tropikalnej (T). Współczynniki równowagi Xc i Yc dla różnych typów komór są następujące: 310 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 12/t. 1 Tabela współczynników równowagi Xc i Yc zgodnie z temperaturą w komorach Komora o temperaturze piwnicy Komora do wydłużonego czasu przechowywania świeżej żywności Komora 0 oC Komora bezgwiazdkowa Komora jednogwiazdkowa* Komora dwugwiazdkowa** Komora trzy-*** i czterogwiazdkowa **** Pojemność wyrównana i pojemność użytkowa wyrażają się litrach. Xc 1,25 1,20 1,15 1,15 1,12 1,08 1,05 Yc 1,35 1,30 1,25 1,25 1,20 1,15 1,10 Maksymalne dopuszczalne zużycie energii elektrycznej (Emax, wyrażone w kWh w ciągu 24 godzin i obliczone do drugiego miejsca po przecinku) dla urządzenia o pojemności wyrównanej Vadj jest obliczane według następujących równań dla każdej kategorii urządzeń: Kategoria Opis 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Chłodziarka bez komór niskich temperatur Chłodziarka z komorą o temperaturze 5o C i/lub 12o C Chłodziarka z bezgwiazdkową komorą niskich temperatur Chłodziarka z komorą niskich temperatur* Chłodziarka z komorą niskich temperatur** Chłodziarka z komorą niskich temperatur*** Chłodziarka-zamrażarka z komorą zamrażalnika **** Zamrażarka typu szafa do przechowywania żywności Zamrażarka typu skrzynia do przechowywania żywności Emax (kWh/24 h) (0,207 × Vadj +218)/365 (0,207 × Vadj + 218)/365 (0,207 × Vadj + 218)/365 (0,557 × Vadj + 166)/365 (0,402 × Vadj + 219)/365 (0,573 × Vadj + 206)/365 (0,697 × Vadj + 272)/365 (0,434 × Vadj + 262)/365 (0,480 × Vadj + 195)/365 Dla chłodziarek-zamrażarek posiadających więcej niż dwoje drzwi lub innych urządzeń nieopisanych powyżej maksymalne dopuszczalne zużycie energii elektrycznej (Emax) jest uwarunkowane temperaturą i liczbą gwiazdek komory, w której temperatura jest najniższa, w sposób następujący: Temperatura najzimniejszej komory > - 6 oC ≤ - 6 oC* ≤ - 12 oC** ≤ - 18 oC*** ≤ - 18 oC**** Kategoria 1/2/3 4 5 6 7 Emax (kWh/24 h) (0,207 × Vadj + 218)/365 (0,557 × Vadj + 166)/365 (0,402 × Vadj + 219)/365 (0,573 × Vadj + 206)/365 (0,697 × Vadj + 272)/365 Procedury badawcze przeznaczone do weryfikacji zgodności urządzenia z wymaganiami niniejszej dyrektywy dotyczącymi zużycia energii elektrycznej Jeśli zużycie energii elektrycznej przez urządzenie chłodnicze poddane weryfikacji jest niższe lub równe wartości Emax (maksymalne dopuszczalne zużycie energii elektrycznej dla zdefiniowanych powyżej kategorii) powiększonej o 15 %, urządzenie to uznane zostaje za zgodne z wymogami niniejszej dyrektywy dotyczącymi zużycia energii elektrycznej. Jeśli zużycie jest wyższe od wartości Emax powiększonej o 15 %, należy przeprowadzić pomiary zużycia w dodatkowych trzech urządzeniach. Jeśli średnia arytmetyczna zużycia energii elektrycznej tych trzech urządzeń jest niższa lub równa wartości Emax powiększonej o 10 %, urządzenie zostaje uznane za zgodne z wyżej wymienionymi wymogami. Jeśli średnia arytmetyczna przekracza wartość Emax powiększoną o 10 %, urządzenie zostaje uznane za niezgodne z tymi wymogami. Wyrażenia używane w niniejszym załączniku odpowiadają definicjom normy europejskiej EN 153 wydanej w lipcu 1995 r. przez Europejski Komitet Normalizacyjny. Definicje 12/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 311 ZAŁĄCZNIK II PROCEDURY OCENY ZGODNOŚCI (MODUŁ A) 1. Ten moduł opisuje procedurę, według której producent lub jego upoważniony przedstawiciel prowadzący działalność gospodarczą na terenie Wspólnoty spełniający wymogi ustanowione w pkt 2 zapewnia i deklaruje, że urządzenie chłodnicze spełnia odpowiednie wymogi niniejszej dyrektywy. Producent umieszcza znak „CE” na każdym egzemplarzu urządzenia chłodniczego, jaki wyprodukuje, i sporządza pisemną deklarację zgodności. 2. Producent sporządza dokumentację techniczną opisaną w ust. 3; producent lub jego upoważniony przedstawiciel prowadzący działalność gospodarczą na terenie Wspólnoty przechowuje tę dokumentację do dyspozycji właściwych władz krajowych do celów inspekcji, przez okres nie krótszy niż trzy lata od daty produkcji ostatniego urządzenia. W przypadku gdy ani producent, ani jego upoważniony przedstawiciel nie prowadzą działalności gospodarczej na terenie Wspólnoty, obowiązek przechowywania dokumentacji technicznej będącej do dyspozycji spada na osobę odpowiedzialną za wprowadzenie urządzenia chłodniczego na rynek wspólnotowy. 3. Dokumentacja techniczna musi pozwolić na ocenę zgodności urządzenia chłodniczego z wymogami niniejszej dyrektywy. Powinna ona obejmować, w stopniu niezbędnym dla tej oceny, projekt, produkcję i działanie urządzenia chłodniczego, i zawierać: i) nazwę i adres producenta; ii) opis ogólny modelu, wystarczający do jego jednoznacznej identyfikacji; iii) informacje, zawierające odpowiednie rysunki, dotyczące głównych cech modelu i w szczególności na temat punktów mających znaczny wpływ na zużycie energii elektrycznej, takich jak wymiary, pojemność lub pojemności, cechy sprężarki, cechy szczególne; iv) ewentualnie sposób użycia; v) wyniki pomiarów zużycia energii elektrycznej wykonane zgodnie z punktem 5; vi) szczegóły dotyczące zgodności tych środków z wymaganiami dotyczącymi zużycia energii, wymienionymi w załączniku I. 4. Dokumentacja techniczna sporządzona stosownie do innego uregulowania wspólnotowego może być stosowana, o ile spełnia wymagania niniejszego załącznika. 5. Do producentów urządzeń chłodniczych należy ustalenie zużycia energii elektrycznej każdego urządzenia chłodniczego objętego niniejszą dyrektywą, zgodnie z procedurami ustalonymi przez normę europejską EN 153, oraz ustalenie zgodności urządzenia z wymogami art. 2. 6. 7. Producent, lub jego upoważniony przedstawiciel zachowuje, wraz z dokumentacją techniczną, kopie deklaracji zgodności. Producent podejmuje wszelkie środki niezbędne, aby proces produkcji zapewniał zgodność produkowanych urządzeń chłodniczych z dokumentacją techniczną, określoną w punkcie 2 i z odpowiednimi wymogami dyrektywy. 312 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 12/t. 1 ZAŁĄCZNIK III ZNAK ZGODNOŚCI „CE” Znak zgodności „CE” składa się z inicjałów „CE” zgodnie z poniższym wzorem: W przypadku zmniejszenia lub powiększenia znaku „CE” powinny zostać zachowane proporcje, jakie wynikają z zaopatrzonego w podziałkę powyższego obrazu graficznego. Różne elementy znaku „CE” powinny posiadać wyraźnie tę samą wysokość, która nie może być mniejsza niż 5 milimetrów


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/58/EK (1996. gada 3. septembris), ar ko groza Direktīvu 89/686/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem

text: 172 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/17. sēj. 31996L0058 L 236/44 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 18. 9. 1996. EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 96/58/EK (1996. gada 3. septembris), ar ko groza Direktīvu 89/686/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, “Papildu informācija: ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. a pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), saskaņā ar Līguma 189. b pantā izklāstīto procedūru (3), tā kā saskaņā ar Direktīvu 89/686/EEK (4) uz visiem individuā- jābūt “CE” zīmei, un šai lajiem aizsardzības līdzekļiem (IAL) zīmei jāpievieno papildu informācija, kas atbilst gadam, kurā zīme tikusi piestiprināta; tā kā šī norāde uz gadu nav IAL lietotāja drošību uzlabojošs faktors; tā kā šo norādi var sajaukt ar norādi uz derīguma termiņa beigu datumu, kura jāpiestiprina IAL, kas ar laiku nolietojas; tā kā šīs gada norādes piestiprināšana IAL ražotājiem ir apgrū- tinājums; tā kā šī apgrūtinājuma izmaksas nebūt nav mazas; tā kā, ņemot vērā subsidiaritātes principu, panākt prasību vienkāršošanu, atceļot prasību ražotājiem norādīt “CE” zīmes piestiprināšanas gadu, var vienīgi ar direktīvu, ar ko groza Direktīvu 89/686/EEK, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Direktīvas 89/686/EEK IV pielikumā svītro šādus vārdus: — Tā gada pēdējie divi cipari, kurā tika piestiprināta “CE” zīme; to IAL gadījumā, kas minēti 8. panta 3. punktā, šī informācija nav nepieciešama. ” 2. pants Dalībvalstis līdz 1997. gada 1. izpildītu šīs direktīvas prasības. Par janvārim pieņem un 1. publicē normatīvus un administratīvus aktus, kas nepieciešami, to dalībvalstis tūlīt lai informē Komisiju. Tās piemēro šos pasākumus no 1997. gada 1. janvāra. Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu notei- 2. kumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 3. pants Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 4. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, 1996. gada 3. septembrī Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs K. HÄNSCH priekšsēdētājs I. YATES (1) OV C 23, 27. 1. 1996. , 6. lpp. (2) OV C 97, 1. 4. 1996. , 8. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1996. gada 22. maija atzinums (OV C 166, 10. 6. 1996. , 60. lpp. ), Padomes 1996. gada 10. jūnija kopējā nostāja (OV C 220, 29. 7. 1996. , 11. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1996. gada 17. jūlija lēmums (OV C 261, 9. 9. 1996. ). (4) OV L 399, 30. 12. 1989. , 18. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (OV L 220, 30. 8. 1993. , 1. lpp. ) un Direktīvu 93/95/EEK (OV L 276, 9. 11. 1993. , 11. lpp. )


title: Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 96/58/EF af 3. september 1996 om ændring af direktiv 89/686/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om personlige værnemidler