title: Komission tiedonanto koskien Euroopan unionin ydinteollisuutta - (Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukainen ohjeellinen ydinohjelma)

eurovoc_concepts:
EAEC Treaty
energy policy
nuclear industry
nuclear safety
security of supply

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 25. 09. 1996 KOM(96) 339 lopull. KOMISSION TIEDONANTO KOSKIEN EUROOPAN UNIONIN YDINTEOLLISUUTTA (EURATOMIN PERUSTAMISSOPIMUKSEN 40 ARTIKLAN MUKAINEN OHJEELLINEN YDINOHJELMA) SISÄLLYS JOHDANTO Yhteisön ohjeellinen ydinohjelma (PINC) Valkoinen kirja : Euroopan unionin energiapolitiikka Ydinenergian asema yhteisössä ja maailmanlaajuisella tasolla YDINENERGIAVAIHTOEHTO OSANA YHTEISÖN ENERGIAPOLITIIKKAA Ydinvoimalla tuotetun sähkön tuotantokustannukset Ydinenergian kilpailukyky muihin energialähteisiin verrattuna Vienti Pitkän aikavälin investoinnit Pätevä oma työvoima Innovaatio ja teknologian kehitys Energia-alan uudet suuntaukset Euroopan yhteisössä Energian kysynnän maailmanlaajuinen kasvu Ydinpolttoaineiden erityisominaisuudet Ydinaseiden leviämisen estäminen ja ydinmateriaalivalvonta Yleinen kilpailukyky a. b. c. d. e. f. Toimitusvarmuus a. b. c. d. Väestön ja ympäristön suojelu a. Turvallisuutta koskevat perusnormit säteilysuojelua ja ihmisten terveyden suojelua varten Hiilidioksidien ja muiden haitallisten päästöjen vähentäminen Ympäristövaikutusten arviointi ja hätävalmius Radioaktiivisen jätteen huolto Ydinturvallisuuden tekniset näkökohdat b. c. d. e. TURVALLISUUSONGELMAT KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAISSA JA ITSENÄISTEN VALTIOIDEN YHTEISÖSSÄ KOMISSION EURATOMIN PERUSTAMISSOPIMUKSEN 40 ARTIKLAN MUKAINEN TEHTÄVÄ Ydinalan investointien edistämiseksi toteutettavat toimet Katsaus ydinenergian alalla tapahtuneeseen kehitykseen EUROOPAN YDINENERGIATEOLLISUUS : PÄÄOMINAISUUDET JA HAASTEET Ydinteollisuuden toiminta ja liiketoimintamahdollisuudet Ydinpolttoaineen tuotantoedellytykset Ydinturvallisuutta koskevat tekniset haasteet Käytetty polttoaine, ydinjäte ja käytöstä poistaminen Radioaktiivisten aineiden kuljetus Plutoniumin käyttö Tulevaisuuden ydinteknologia, tutkimus ja kehitys PÄÄTELMÄT I 1. 2. 3. II 1. 2. 3. III IV 1. 2. V 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. VI LIITTEET A et 1 3 4 4 5 5 7 8 8 8 9 9 9 10 11 11 12 13 13 14 15 15 16 17 17 17 18 18 19 19 20 21 22 22 24 26 JOHDANTO Yhteisön ohjeellinen ydinohjelma (PINO Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston otsikkona on "Määräykset ydinenergia-alan kehityksen edistämisestä". Tämän osaston IV luku käsittelee investointeja ja sen 40 artikla kuuluu seuraavasti: "Edistääkseen henkilöiden ja yritysten aloitteita ja helpottaakseen niiden investointien yhteensovittamista ydinenergian alalla komissio julkaisee määräajoin ohjeellisia ohjelmia erityisesti ydinenergian toteuttamisen tuotantotavoitteista edellyttämistä investoinneista. ja kaikista tavoitteiden Komissio pyytää ennen ohjelmien julkistamista niistä talous- ja sosiaalikomitean lausunnon". Perustamissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen komissio on julkaissut kolme ohjeellista ohjelmaa vuosilta 1966, 1972 ja 1984 ja yhden ajantasaistetun ohjelman vuodelta 19901. Vuonna 1990 komissio katsoi, että vuoden 1984 PINC-ohjelmassa2 esitetyt suuntaviivat olivat pääpiirteiltään edelleen perusteltuja sekä yhteisön ydinenergian tuotantotavoitteiden kannalta että siltä osin, miten niiden toteutuminen vaikuttaa kaikkiin alalla toimiviin osapuoliin, kuten viranomaisiin, sähköntuottajiin ja eri ydinteollisuuden aloihin. Komissio katsoi myös, että yleinen energiapolitiikka kattoi kaikki ydinenergian eri alueiden väliset kysymykset. Vuoden 1984 PINC-ohjelma oli yksi niistä asiakirjoista, jotka neuvosto otti huomioon vuonna 1986 asettaessaan energiatavoitteet vuodeksi 19953. Komissio katsoo, että on jälleen aiheellista tarkastella ydinenergiaa koskevia tärkeimpiä kysymyksiä Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaisesti pitäen kuitenkin tarkkaan mielessä kyseisessä artiklassa ja koko Euratomin perustamissopimuksessa asetetut velvoitteet. Sen jälkeen kun PINC hyväksyttiin edellisen kerran vuonna 1984, yhteisön ja energian markkinajärjestelyt ovat energiatilanne on muuttunut 1 H Ydinvoimalaitosten suunnittelu- ja rakennusteollisuus ja Euroopan sisämarkkinoiden loppuunsaattaminen. Komission vuonna 1984 antama yhteisön ajantasaistettu ohjeellinen ydinohjelma", KOM (89) 347 lopullinen, 7. 2. 1990. 2 "Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 40 artiklan mukainen ohjeellinen ydinenergiaohjelma vuodeksi 1984", KOM (85) 401 lopullinen, 23. 7. 1985, yhdessä talous- ja sosiaalikomitean 30 päivänä toukokuuta 1985 antaman lausunnon ESC 472/85 kanssa. 3 Neuvoston päätöslauselma, annettu 16 päivänä syyskuuta 1986, yhteisön energiapoliittisista jäsenvaltioiden politiikkojen lähentämisestä (EYVL 86/C 241/01, 25. 9. 1986). tavoitteista vuodeksi 1995 ja ja ilmastonmuutoksen vakavuus vapautumassa. Tietämysenergiankäyttöönliittyvistäympäristönäkökohdista tarve vähentää on kasvanut maailmanlaajuisesti kasvihuonekaasujen päästöjä tiedostetaan entistä paremmin. Lisääntynyt tietoisuus Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja IVY:n ydinvoimalaitosten ydinturvallisuuteen liittyvistä ratkaisevista kysymyksistä sekä näissä maissa tapahtuneet aseistariisuntapolitiikan lujittumiseen johtaneet merkittävät poliittiset muutokset ovat myös merkityksellisiä tekijöitä. Kaikki nämä kehitysaskeleet vaikuttavat ydinenergia-alan tulevaan kehitykseen. ja Komission aikomuksena on vuoden 1996 PINC-ohjelmassa antaa yleiskuva Euroopan unionin tilanteesta ydinenergian alalla sekä ilmaista, miten tärkeänä komissio pitää ydinvoimaan liittyviä asioita. Vuoden 1996 PINC- ohjelman ilmoitettiin hiljattain julkaistussa komission valkoisessa kirjassa "Euroopan unionin energiapolitiikka"4, ja ohjelman sisältö noudattaa valkoisessa kirjassa esitettyä yhteistä energiastrategiaa. julkaisemisesta vapautettuihin Kuten valkoisessa kirjassa korostettiin, yhteisö on siirtymässä yhdentyneisiin, kilpailukykyisempiin ja energiamarkkinoihin. Sen vuoksi nykyisessä ohjeellisessa ydinohjelmassa noudatettava lähestymistapa on aikaisempaa markkinakeskeisempi. Siinä painotetaan myös teollisuuden eteen tulevia tärkeitä haasteita ja käsitellään yleisen mielipiteen kautta esille tulleita pääasiallisia huolenaiheita. entistä Ydinvoima on selvästikin kiistanalainen kysymys unionissa, ja siitä esiintyy monia erilaisia mielipiteitä, kun otetaan huomioon, että jäsenvaltioilla on keskenään hyvin erilaiset energiarakenteet ja erilainen lähestymistapa ydinenergian käyttöön. Komissio kuitenkin uskoo, että sen on tärkeää saattaa ajan tasalle kantansa tähän kysymykseen ja pyrkiä siihen, että näissä asioissa noudatettaisiin mahdollisimman suurta avoimuutta. Valkoinen kirja: Euroopan unionin energiapolitiikka Valkoisessa kirjassa Euroopan unionin energiapolitiikasta komissio määrittelee kolme energia-alan kannalta olennaisinta tavoitetta. Ne ovat yleinen kilpailukyky, energian toimitusvarmuus ja ympäristönsuojelu. Kuten komissio huomauttaa: lisääntyminen 'Tavoitteisiin pyrkiessään yhteisön on otettava huomioon ennustettu erityisesti energiariippuvuuden että ympäristönsuojelun nimissä tehdyt valinnat voivat lisätä tätä riippuvuutta. Huomiotta ei voi jättää sitäkään, että yhdentyminen edellyttää kaikkien jäsenvaltioiden ottavan toisetkin huomioon energiamuotoja valitessaan. " se, ja KOM (95) 682, 13. 12. 1995 kehystä mutta pysyen Yhteisön ydinenergia-alan tulevaa kehitystä olisi käsiteltävä osana tätä laajempaa viitekehystä maailmanlaajuiset energiapoliittiset kysymykset kattavaa samalla Euratomin perustamissopimuksen asiaankuuluvien määräysten hengessä. Puitteet ydinenergian kehittämiselle tarjoavan politiikan tarkoituksena on pyrkiä saavuttamaan valkoisessa kirjassa esitetyt kolme energiapoliittista tavoitetta. Ydinenergian tulevaisuus yhteisössä riippuu pitkälti siitä, onko sen käyttö yhteiskunnan ja poliittisten johtajien mielestä hyväksyttävää. Valkoisessa kirjassa tilannetta eritellään seuraavasti: kuitenkin "Hyväksyttävyysongelman taustalla on huoli ydinturvallisuudesta, ydinjätteen kuljettamisesta ja hävittämisestä sekä ydinaseiden estämisestä. Monipuolistumisvaatimukset, leviämisen ydinteollisuuden ulkoinen kilpailukyky sekä useiden jäsenvaltioiden sähkömarkkinoiden ydinvoiman merkitystä sähköntuotannossa. yhtenäistyminen korostavat Käytännössä monet jäsenvaltiot ovat suuressa määrin riippuvaisia ydinenergiasta, toiset taas ovat valinneet ydinvoimaa välttävän linjan, ja kolmas ryhmä on päättänyt vähentää riippuvuutta ydinenergialla tuotetusta energiasta tai sulkea olemassaolevat ydinvoimalaitokset. Euratomin perustamissopimuksessa eurooppalaisille laitoksille määrätään velvollisuuksia, joiden puitteissa on luvallista kehittää ydinvoimaa toimenpideohjelmien sääntöjen mukaisesti. Politiikan hyväksyttävyys vaikuttaa väistämättä eri energiatekniikoiden ja polttoaineiden välillä tehtäviin valintoihin, mutta ydinvoima tulisi säilyttää vaihtoehtojen joukossa. " kansallisten ja Valkoisessa kirjassa esitetyt perustelut luovat pohjan tälle uudelle ohjeelliselle ydinohjelmalle. Ohjelman tavoitteena on auttaa arvioimaan uudelleen, millaisia ydinenergian eri käyttömuodot Euroopan unionissa ovat nykyisellään ja millaisiksi ne saattavat tulevaisuudessa kehittyä. Tämän asiakirjan tasolla noudatettavia perusperiaatteita. lopussa esitetään tiettyjä yhteisön Ottaen huomioon, että ydinenergialla on merkittävä teollinen ulottuvuus sekä sähköntuotannon että koko polttoainekierron tasolla, ydinteollisuudella on tärkeä vastuu sen joutuessa kohtaamaan tulevina vuosina eteensä tulevat haasteet. Nämä haasteet on selostettu tässä asiakirjassa. Ydinenergian asema yhteisössä ja maailmanlaajuisella tasolla Euroopan unionissa on nykyään pitkälle kehittynyt ydinteollisuus, joka kattaa koko polttoainekierron ja jolla on oma teknologiaperusta. Belgiassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Alankomaissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimii yli 140 ydinreaktoria, mikä tekee unionista maailman johtavan ydinvoimalla tuotetun sähkön tuottajan. Ydinvoimalaitokset tuottavat arviolta yhden kolmasosan Euroopan yhteisössä tuotetusta sähköstä. Länsi-Euroopan ydinteollisuuden hankkima käytännön kokemus on ainakin yhtä laajempikin kuin Yhdysvalloilla, Japanilla tai muilla tärkeillä teollisuusmailla. laaja, ellei Suuret Aasian maat (Kiina, Intia, Etelä-Korea) ja Keski- ja Itä-Euroopan IVY ovat päättäneet käyttää ydinvoimaa yhtenä keinona maat sekä täyttämiseen. Lisäksi muut Aasian maat, kuten energiantarpeensa ilmaisseet aikovansa Indonesia, Thaimaa, Pakistan ja Turkki, ovat sisällyttää ydinvoiman energiasuunnitelmiinsa. Yhdysvallat ei kuitenkaan ole vuoden 1974 jälkeen myöntänyt lupaa uusien ydinvoimalaitosten rakentamiseen, vaikka merkittävä joukko voimalaitoksia onkin toiminnassa ja tutkimustoimintaa jatketaan edelleen. Argentiina ja Brasilia kannustavat ydinvoimalla tapahtuvan sähköntuotannon kehittämistä, kun taas muut Latinalaisen Amerikan maat ovat päättäneet olla käyttämättä ydinenergian tarjoamaa vaihtoehtoa. II YDINENERGIAVAIHTOEHTO OSANA YHTEISÖN ENERGIAPOLITIIKKAA käsitellään Kaikki yhteisön tasolla tehdyt ydinenergiaa koskevat päätökset on liitettävä osaksi yleistä energiapolitiikkaa koskevaa päätöksentekoa. Euratomin perustamissopimuksen mukaan yhteisön vastuulle kuuluu yhteistä energiapolitiikkaa koskevien suuntaviivojen määrittely. Energiapoliittisia tavoitteita pohjalta energiapolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa. Ydinenergiaa koskevat poliittiset päätökset on tehtävä osana PINC-ohjelmassa ja valkoisessa kirjassa esitettyä viitekehystä, niissä määritellyt teollisuuden haasteet huomioon ottaen. Olisi pidettävä mielessä se tosiseikka, että yleinen mielipide ydinenergian käytön hyväksyttävyydestä vaihtelee maasta riippuen. On myös selvää, että ydinturvallisuutta on pidettävä aivan ensisijaisena kysymyksenä. perustamissopimuksen unionin Kuten valkoisessa kirjassa mainitaan, kaikkien yhteisön energiapolitiikkojen olisi edistettävä ainakin kolmea seuraavaa olennaista tavoitetta: yleinen taloudellinen kilpailukyky; toimitusvarmuus; ympäristönsuojelu. Ydinenergian käyttö on arvioitava näiden tavoitteiden sekä sen perusteella, kuinka paljon se edistää näiden energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamista. 1. Yleinen kilpailukyky a. Ydinvoimalla tuotetun sähkön tuotantokustannukset Vuonna 1993 julkaistun OECD:n ja IE A: n yhteistyönä tekemän tutkimuksen5 mukaan ydinvoimalla tapahtuvan sähköntuotannon kokonaiskustannukset jakautuvat seuraavasti, kun alennusprosentti on keskimäärin 5 prosenttia: alkuinvestoinnit 45 - 55 prosenttia, käyttö-ja kunnossapitokustannukset 20 - 25 prosenttia, polttoaine 20 - 25 prosenttia. Jos alennusprosentin määrä on keskimäärin 10 prosenttia, investointikustannusten osuus on 58 - 70 prosenttia, käyttö- ja kunnossapitokustannusten 1 5 - 20 prosenttia ja polttoaineen 12 -20 prosenttia. Vastarakennettujen vesijäähdytteisten reaktorien osalta (länsimaissa eniten käytetty tyyppi) sähköntuotannon kokonaiskustannusten määräksi arvioidaan (vuoden 1991 hintataso) 22 - 30 ecua/1 000 kWh, kun alennusprosentti on 5 prosenttia, ja 33 - 41 ecua/1 000 kWh, kun alennusprosentti on 10 prosenttia. reaktorityyppien (kuten kaasujäähdytteiset Kustannukset ovat korkeammat vanhempien vesijäähdytteisten reaktorien, muiden tai kevytvesireaktorien osalta, jotka eivät voi hyötyä standardoinnin tai sarjatuotannon tällaisen kustannuksista. Yhden investointikustannukset voivat olla kaksinkertaiset ydinvoimalaitoksen sellaisen voimalaitoksen kustannuksiin verrattuna, joka kuuluu johonkin voimalaitossarjaan. alhaisista reaktorit) Investointikustannuksiin kuuluvat perusrakennuskustannukset, tekniset kustannukset, satunnaiset menot, käytöstäpoistosta aiheutuvat kustannukset johtuvat pitkän aikavälin kustannukset. ja purkujätteen huollosta Kaikkien ydinvoimaa käyttävien jäsenvaltioiden turvallisuusviranomaiset velvoittavat sähköntuottajat perustamaan käytöstäpoistoa ja jätehuoltoa varten vararahaston, jonka varojen määrästä kukin jäsenvaltio voi itse päättää. Käytöstäpoiston kustannukset vaihtelevat kustannukset riippuen. Arvioihin ydinvoimalaitoksen Käytöstäpoiston ominaisuuksista liittyvistä epävarmuustekijöistä huolimatta vaikuttaa siltä, että käytöstäpoiston prosenttiosuus investoinnin kokonaiskustannuksista on nykyisin suhteellisen alhainen. Nykyarvion mukaan teholtaan 1 000 M We: n vesijäähdytteisen reaktorin käytöstäpoiston kustannukset ovat kokonaiskustannuksista (käypä hinta), mutta muiden reaktorityyppien osalta alkuinvestointien 15 prosenttia 10 - S II Projected costs of generating electricity - update 1992" Tämäntyyppisten OECD. n tutkimusten tulokset perustuvat ydinvoimalaitoksia omaavilta jäsenvaltioilta kyselytutkimuksessa saatuihin vastauksiin. niiden osuus saattaa olla korkeampi. Tämä prosenttiosuus pienenee, kun - 3,7 prosenttia, kun siihen sovelletaan alennusprosenttia alennusprosentti on 5 prosenttia, - 2,1 prosenttia, kun alennusprosentti on 10 prosenttia). (1,4 ja 0,2 Polttoainekustannukset Polttoainekustannukset vaihtelevat riippuen reaktorin tyypistä ja siitä, minkälainen sen polttoainekierto on. Sellaisen polttoainekierron osalta, jossa polttoaine jälleenkäsitellään, polttoainekustannusten määräksi arvioidaan yhteensä 4,6 ecua/1 000 kWh (vuoden 1991 hintataso); kierrossa, jossa polttoaine on käytetään vain kerran, kokonaiskustannukset ovat arviolta 4,1 ecua/1 000 kWh. Ydinjätteen kuljetus ja loppusijoitus loppusijoituksesta Vuoden 1994 OECD. n raportin6 mukaan jälleenkäsittelystä, lasituksesta ja jätteen osuus polttoainekustannuksista on 27 prosenttia ja kuljetuskustannusten 1 , 5 -2 prosenttia. Jos polttoaine käytetään kierron aikana vain kerran, säteilytetyn polttoaineen kuljetus ja varastointi ovat arviolta 10 prosenttia polttoainekustannuksista, jolloin säteilytetyn polttoaineen kapseloinnin ja loppusijoituksen osuus näistä kustannuksista on noin 5 prosenttia. kustannusten aiheutuvien Varastointikustannukset Erään aikaisemman, vuodelta 1990 olevan raportin7 mukaan matala- aktiivisen säteilytetyn polttoaineen varastointikustannukset vaihtelevat 400 ecusta 1 300 ecuun/m3, ja korkea-aktiivisen säteilytetyn jätteen varastoinnin alennetut investointikustannukset ovat arviolta 100 000 ecua/m3. Kustannusten arviointiin vaikuttaa tietenkin se, mihin olettamuksiin ne perustuvat, ja niihin liittyy tiettyjä epävarmuustekijöitä erityisesti siltä osin kuin on kyse jätehuollosta ja varastoinnista. Kuten mainituista OECD:n esittämistä arvioista kuitenkin ilmenee, merkittävilläkin jätteen kuljetus- ja varastointikustannusten vaihteluilla on ainoastaan vähäinen vaikutus ydinvoimalla tuotetun sähkön kokonaiskustannuksiin, koska ydinpolttoaineen kustannusten osuus kokonaiskustannuksista on ainoastaan 20 - 25 prosenttia. b. Ydinenergian kilpailukyky muihin energialähteisiin verrattuna Teollinen kilpailukyky viittaa tuotantokustannuksiin (kWh:na). Pääasiassa näiden kustannusten perusteella määritetään hinta, jolla ydinvoimalla tuotettu sähkö jaellaan kuluttajille, joihin kuuluu myös tuotetun sähkön 6 The Economics of the Nuclear Fuel Cycle, NEA/OECD - 1994 7 Evaluation of Storage and disposal costs for conditioned radioactive waste in several European countries, Report EUR 12871 raskas teollisuus, joka on yksi tärkeimmistä ydinvoimalla tuotetun sähkön yksittäisistä kuluttajista. jäsenvaltioiden antamien Edellä mainitussa OECD:n ja IE A: n yhteisessä tutkimuksessa vuodelta 1993 vertaillaan sähkön eri tuotantolähteiden kustannuksista esitettyjä arvioita tietojen perusteella soveltamalla suhteutettujen keskimääräisten kustannusten (levelized average cost) menetelmää. Tästä tutkimuksesta ilmenee, että vuosittain 5 prosentilla alennettujen keskimääräisten kustannusten perusteella vaikuttaa siltä, että ydinvoima on taloudellisin vaihtoehto kolmessatoista viidestätoista tutkitusta valtiosta (poikkeuksina olivat Yhdistynyt kuningaskunta ja Alankomaat). Jos alennusprosentti on 10 prosenttia, ydinvoiman käytöstä on todellista taloudellista etua viidelle valtiolle; loput viisi valtiota voivat valita ydinvoiman ja maakaasun käytön välillä. Nämä päätelmät perustuvat oletukseen, jonka mukaan polttoaineiden hinnat pysyvät vakaina, mikä ei ole mitenkään varmaa, sillä maakaasun kysyntä on kasvamassa. Tutkimukseen sisältyvät myös käytöstäpoiston ja jätteen loppusijoituksen kustannukset. Tämä tutkimus aiotaan saattaa ajan tasalle vuonna 1997. Eräässä toisessa vuonna 1992 julkaistussa OECD:n tutkimuksessa tarkastellaan ydinenergian käytön yleisiä taloudellisia vaikutuksia. Ydinenergian käytön valinneista maista laadittu talousanalyysi osoittaa, että tällä valinnalla on selvästi edullinen vaikutus maksutaseeseen energian tuonnista saatavien säästöjen vuoksi. Ydinvoimalla tuotetun sähkön taloudellinen houkuttelevuus riippuu tietenkin monista eri tekijöistä eikä sen vuoksi ole yllätys, että eri tutkimuksista saadut tulokset poikkeavat toisistaan. Yhteisön sisäisten energiamarkkinoiden vapautumiseen johtava kehitys merkitsee, että ydinenergia joutuu kilpailemaan samoissa rajoissa ja samoilla edellytyksillä kuin muutkin energialähteet. Sisämarkkinoiden täydellinen toteutuminen ja asiaankuuluvien valtiontuki-ja kilpailusääntöjen tiukka soveltaminen johtaa siihen, että kaikilla energialähteillä on sama toimintakehys, jossa painotetaan kustannusten avoimuutta. Raaka-ainekustannuksilla on todennäköisesti melko vähäinen vaikutus ydinteollisuuden kilpailukykyyn riippumatta siitä, mihin suuntaan uranium in lähtöaineen hinnat tai vaihtokurssit kehittyvät tulevaisuudessa, sillä ostohinnan osuus sähkön tuotantokustannuksista on nykyisin huomattavasti alle 10 prosenttia. Jäljelle jäävä osa tuotantokustannuksista aiheutuu pääasiallisesti Euroopan unionin sisäisestä teknologisesta ja teollisesta panoksesta. Unionilla on tarvittava asiantuntemus ydintekniikan alalla ja valmiudet tämän tekniikan kehittämiseen edelleen. Olisi huomattava, että ydinteollisuuden pääomavaltaisuuden vuoksi sen taloudellinen houkuttelevuus on erittäin riippuvaista muun muassa korkotasosta. Lisäksi olisi otettava huomioon se, että ydinvoimalla tuotetun sähkön kustannukset ja hinnoittelu arvioidaan todennäköisesti uudelleen joissakin sen mukaan, miten sähkömarkkinoiden vapautuminen tapauksissa (esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa) etenevät. yksityistäminen niiden ja c. Vienti Ydinpolttoainekiertoon tai ydinvoimalaitosten rakentamiseen osallistuvien teollisuusyritysten ja tuottajien osuus Euroopan unionin vientituloista on erikoistuneille merkittävä. eurooppalaisille yrityksille on tarjolla yhä parempia vientimahdollisuuksia laajoilla maailmanmarkkinoilla. loppusijoitukseen Ydinjätehuoltoon ja Vientimarkkinat ovat välttämättömät Euroopan teollisuusyritysten teknisen tason ja niiden hankkiman taitotiedon säilyttämiseksi erityisesti niiden yritysten osalta, jotka toimivat polttoainekiertoon tai laitteiden valmistukseen liittyvillä aloilla. Komissio on neuvotellut ja neuvottelee parhaillaan ydinsopimuksista kolmansien maiden kanssa edistääkseen ydinalan tavaroihin ja palveluihin liittyvää liiketoimintaa ja kaupankäyntiä. Olisi huomattava, että kaikenlaiseen ydinalan vientiin unionista on sovellettava kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n sääntöjä ja Euratomin ydinmateriaalivalvontajärjestelmää. d. Pitkän aikavälin investoinnit ja investoinnit tehdään pitkällä aikavälillä. Niiden Ydinteollisuudessa ja suotuisa toteuttamiseen tarvitaan pitkä toimitusaika sekä vakaa lainsäädännöllinen taloudellinen ympäristö. Ydinvoimalaitoksen suunnittelu ja rakentaminen kestävät 5 - 10 vuotta, minkä jälkeen laitosta käytetään ja pidetään kunnossa 40 vuotta tai kauemmin. Ohjaajien on voitava olla varmoja siitä, että polttoainetta ja polttoainepalveluja on saatavissa koko tämän ajan ja että käytetyn polttoaineen ja ydinjätteen asianmukainen prosessointi on mahdollista. toteuttamisessa ottaa Jäsenvaltiot voivat sähkön sisämarkkinoiden asianmukaisesti huomioon ydinteollisuuden tarpeen pitkän aikavälin suunnitteluun ja luoda edellytykset tällaisten suurien pitkän aikavälin investointien toteuttamiseksi. e. Pätevän oman työvoiman käyttö Yli 90 prosenttia ydinenergian kustannuksista muodostuu Euroopan unionissa toimivien talouselämän eri toimijoiden tarjoamista palveluista. Tästä seuraa, että oman työvoiman välitön tai välillinen työpanos on huomattava. Tämä työllisyysvaikutus ja sen ylläpitäminen on seurausta ydinenergian kohdistuvasta tuotantoteollisuuden sijoitustoiminnasta ja rakennettujen voimalaitosten käytöstä. haaroihin Ydinteollisuus arvioi työllistävänsä Euroopassa yli 400 000 henkilöä, jotka toimivat suoraan sähköntuotantoon liittyvissä työtehtävissä, ovat yleensä korkealle koulutettuja ja myötävaikuttavat siten Euroopan unionin taloudelliseen, sosiaaliseen, teolliseen ja tieteelliseen kehitykseen. ja polttoainekiertoon f. Innovaatio ja teknologian kehittäminen ilman tutkimuksen Euratomin perustamissopimuksessa on alusta asti tunnustettu, että ydinenergian kehittäminen ei olisi onnistunut ja läpimurtoja. Ydinteollisuus on kehityksen alalla tapahtuneita tärkeitä menestynyt jatkuvasti innovaatioiden ja uusien tekniikoiden soveltamisen aloilla. Ydinalan tutkimustyötä on tarpeen jatkaa yhdessä uusiutuvien energialähteiden tutkimuksen kanssa samalla, kun pyritään parantamaan energiatehokkuutta. Yhteisön tutkimusta ja kehitystä koskevat puiteohjelmat yhdessä kansallisten ohjelmien kanssa tukevat turvallisuuden paranemista, kyseisen uusien toiminnan teollisuudenalan vientimarkkinoiden luomista. tehostamista ja 2. a. Toimitusvarmuus Energia-alan uudet suuntaukset Euroopan unionissa Kuten valkoisessa kirjassa mainitaan, energian tarjonnan ja kysynnän tulevia kehityssuuntauksia on vaikea ennustaa. On kuitenkin tutkittu erilaisia skenaarioita, joissa esitetään useita mahdollisia sosiaalis-taloudellisia tulevaisuudennäkymiä, jotka voisivat toteutua vuoteen 2020 mennessä8. Kyseisessä tutkimuksessa: "Yhteisön politiikkaan mahdollisesti vaikuttavia näkökohtia ovat muun muassa seuraavat: Eurooppa tuontienergiasta; tulee huomattavasti entistä riippuvaisemmaksi kaasusta tulee öljyn kilpailija energiavalikoiman suurimpana osana; eurooppalaiset kuluttajattulevatentistä riippuvaisemmiksi "verkoissa" toimitettavasta energiasta; tulevaisuuden energiavalikoiman koostumusta ei voi vielä tarkasti määritellä. Koostumuksesta päätettäessä avaintekijöitä ovat ilmastonmuutoskysymyksille ja markkinoiden vapautumisen vaikutukset ja joidenkin uusiutuvien polttoaineiden kaupallisen kannattavuuden toteutuminen. " annettava tekniikan paino, Näiden näkökohtien perusteella ydinenergialla on tulevaisuudessakin tärkeä osuus Euroopan yhteisön energiantuotannosta. Tästä on hyötyä erityisesti siinä tapauksessa, että nykyisellään tyydyttävä energiavaihtoehtojen monipuolinen tarjonta yksipuolistuu, kuten jotkut asiantuntijat ennustavat. Sen vuoksi on edelleen pyrittävä säästämään energiaa, monipuolistamaan energialähteitä ja pysyttelemään mahdollisimman pitkälle omavaraisina. kansallisista Yhteisön toisistaan poikkeavista jäsenvaltioiden on 8 Euroopan energiatilanne vuoteen 2020 asti: skenaario. SEC (95) 2283, 20. 12. 1995 9 energiantuotantoon politiikoistaan kohdistuvien paineiden keventämiseksi. Ydinenergia voi olla yksi keino saavuttaa tämä tavoite. huolimatta toimittava yhdessä Energian kysynnän maailmanlaajuinen kasvu Koska energiamarkkinat ovat kansainväliset, energiatilannetta on syytä tarkastella myös maailmanlaajuisesti. Koska energian kysyntä on viime aikoina pysynyt samana Euroopassa ja laskenut entisessä Neuvostoliitossa, jää helposti huomaamatta, että Aasiassa energian kysyntä kasvaa erittäin nopeasti. Lisäksi kolmannen maailman maiden tuleva väestönkasvuja kehitys lisäävät niiden fossiilisten polttoaineiden kulutusta. Edellä mainitun skenaarioihin perustuvan komission tutkimuksen mukaan energian kokonaiskysyntä maailmassa saattaa kasvaa noin 50 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Energiatehokkuuden parantamiseksi, energiansäästön edistämiseksi ja uusiutuvienenergialähteidenkehittämiseksitoteutetutyhteensovitetuttoimet johtaisivat siihen, että maailman fossiilisten polttoaineiden kysyntä kasvaisi tulevaisuudessa vähemmän. Siltä osin kuin on kyse tähän kysyntään vastaamisesta, maailman fossiilisten polttoaineiden varat eivät suinkaan ole ehtymättömät. Maailman energianeuvoston (World Energy Council) viimeisimpien arvioiden mukaan öljyvarat (joista 75 prosenttia on OPEC-maiden hallinnassa) voivat nykyisen kulutuksen perusteella riittää hieman yli 40 vuodeksi, maakaasu noin 65 vuodeksi, kivihiili yli 200 vuodeksi ja uraani noin 25 - 30 vuodeksi, jollei polttoainetta jälleenkäsitellä (jos polttoaine jälleenkäsitellään, uraanivarojen käyttöikä pitenee moninkertaisesti). Fossiilisten polttoaineiden varojen määrää on kuitenkin monesti aliarvioitu, sillä aikaisemmin ei ole otettu riittävän hyvin huomioon tuottojen talteenottotekniikoiden kehittymistä. Kuluneiden 20 vuoden aikana fossiilisten polttoaineiden todetut varat ovat pysyneet melko vakaina ja joissakin tapauksissa lisääntyneet korkeasta ja nousevasta kulutustasosta huolimatta, eikä viime vuosina ole ollut mitään syytä etsiä uusia suuria uraaniesiintymiä. Olisi myös huomattava, että uraanivaroja esiintyy laajalti useissa eri maissa. Öljynhinnat, jotka ovat nyt alimmillaan sitten vuoden 1973, saattavat hyvinkin nousta keskipitkällä aikavälillä. Kansainvälisillä markkinoilla kaupan olevan uraanin hinnat ovat laskeneet IVY:stä tulevien toimitusten vuoksi, mutta suuntaus on kääntymässä päinvastaiseksi. Jos päätetään kierrättää ydinpolttoaineita (plutonium), uraniumin tarve kuitenkin vähenee. jopa Kaikki nämä tekijät huomioon ottaen eräät eniten energiaa kuluttavista maista pitävät ydinenergian käyttöä yhtenä keinona ratkaista omat energiantuotanto-ongelmansa. Toisaalta eräät maat ovat päättäneet olla rakentamatta ydinvoimaloita niihin liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi ja käyttäneet muita tapoja monipuolistaakseen energiantuotantoansa. 10 c. Ydinpolttoaineiden erityisominaisuudet Ydinpolttoaineiden käyttötapa eroaa muista polttoaineista. Uraania louhitaan yksinomaan energiantuotantoa varten. Mikä tärkeintä, kun sen alkukäytöstä aiheutuvat jätetuotteet on poistettu, uraania ja sen sivutuotetta plutoniumia voidaan kierrättää ja käyttää edelleen energiantuotantoon. Koska uranium in sisältämästä potentiaalisesta energiasta kuluu sen ensimmäisellä käyttökerralla ainoastaan pieni osa, sitä on järkevää kierrättää pitkällä aikavälillä jopa useaan kertaan, kunhan löydetään tekniset ratkaisut, joiden avulla kierrätys on turvallista ja taloudellisesti kannattavaa. Myös ydinaseiden purkamisen yhteydessä saatua ydinainetta (plutonium) voidaan kierrättää sen käyttämiseksi ydinpolttoaineena sähköntuotannossa. Plutoniumin kaikkiin muotoihin ja ydinaseiden leviämisen estämiseen liittyviä kysymyksiä. Lisäksi on vielä epäselvää, onko sen kierrätys taloudellisesti kannattavaa. liittyy ympäristön turvallisuuteen d. Ydinaseiden leviämisen estäminen ja ydinmateriaalivalvonta Ydinalan kaupan ja energiantuotannon turvallisuuden sekä yhden tai useamman maan antamien ydinaseiden leviämisen estämistä koskevien sitoumusten välillä on ilmeinen yhteys. Euroopan unioni on myötävaikuttanut merkittävästi ydinaseiden leviämisen estämiseen liittyvien mekanismien kehittämiseen, tehokasta ydinmateriaalivalvontaa. Ydinaseiden leviämisen estäminen on ensiarvoisen tärkeää ottaen huomioon, että ydinaseissa on mahdollista käyttää halkeavana aineena joko vahvasti rikastettua uraania tai minkä tahansa luokan plutoniumia9. ja sen alueella suoritetaan on liittyy yhteisöistä alueellisista kokemus Euratomilla ydinmateriaalivalvonnasta ja ydinaseiden leviämisen estämisestä. Sen toiminta leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen (NPT) kirjaimeen ja henkeen erityisesti siltä osin kuin on kyse ydinmateriaalivalvontajärjestelmän alueellisen liittymisestä toisiinsa sekä maailmanlaajuisesta yhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön edistämiseksi. ja maailmanlaajuisen läheisesti ydinaseiden pisin on erinomainen Euratom alueellisesta esimerkki ydinmateriaalivalvontajärjestelmästä. Se perustuu Euroopan yhteisön lainsäädäntöön ja toimii tehokkaasti. Komission ja IAEA:n (Kansainvälinen atomienergiajärjestö) välillä tehtiin vuonna 1992 uusia yhteistyöjärjestelyjä voimavarojen optimoimiseksi ja ydinmateriaalivalvonnan parantamiseksi. integroidusta 9 Uraanin väkevöimiseen asekäyttöön soveltuvalle tasolle tarvitaan isotooppien erotusta, kun taas kemiallinen erotus, jota plutoniumin valmistuksessa käytetään, on pienempi este plutoniumin muuntamiselle sotilaallisiin tarkoituksiin soveltuvaksi. 11 Tavoitteena oli lujittaa yhteistyötä näiden kahden organisaation välillä seuraavien sovittujen periaatteiden mukaisesti: Euratomin asemaa vahvistetaan omaa luokkaansa olevana alueellisena järjestelmänä; tutkimuksen ja teknologian kehittämisen vastavuoroista tukemista pidetään olennaisen tärkeänä; logistiikan tukea edistetään; yhteistä koulutusta ja laitteistonhankintaa kehitetään; tarkastusjärjestelyt tarkastuskustannuksista; optimoidaan, jotta IAEA voi säästää kukin organisaatio säilyttää oikeutensa tehdä itsenäisiä johtopäätöksiä. Tähän mennessä saatua kokemusta tämän uuden täytäntöönpanosta pidetään myönteisenä. lähestymistavan Euroopan unioni antoi täyden tukensa ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen (NPT) jatkamiselle varauksetta ja määräämättömäksi jatkamista ajaksi, koskeneen vuonna 1995 pidetyn konferenssin tuloksia pidetään sen vuoksi myönteisinä. ja NPT-sopimuksen uudelleentarkastelua ja sen Tässä yhteydessä olisi muistettava, että 19. - 20. päivänä huhtikuuta 1996 pidetyssä Moskovan huippukokouksessa vahvistettiin, että G7-maat ja Venäjä ovat sitoutuneet tekemään sopimuksen ydinkokeiden kieltämisestä (CTBT), joka allekirjoitettiin syyskuussa 1996. Olisi myös huomattava, että ydinmateriaalin vienti Euroopan unionista sellaisiin kolmansiin maihin, joilla ei ole hallussaan ydinaseita, on täysin IAEA:n ydinmateriaalivalvonnan alaista. Euroopan unionilla on siis tärkeä asema paitsi ydinmateriaalin ja alan laitteiden kaupassa, myös ydinaseiden ja ydinmateriaalivalvontaan liittyvillä tärkeillä alueilla. leviämisen estämiseen Väestön ja ympäristön suojelu ydinenergian käyttökelpoisuudesta on vallinnut Yleisesti ottaen yhteisymmärrys Euratomin 20 ensimmäisen voimassaolovuoden ajan. Tämä yhteisymmärrys heikkeni Three Mile Islandilla tapahtuneen onnettomuuden jälkeen ja lähes katosi Tshernobylin onnettomuuden jälkeen, vaikka tämän voimalaitoksen rakennustapaa ja turvallisuustekijöitä ei voikaan verrata Euroopan on kansainvälisesti hyväksyttyä, että ydinenergian käyttöjä sen turvallisuuden varmistaminen ovat saman asian kaksi puolta. Ydinenergiaa käyttävien maiden on asetettava turvallisuus etusijalle. ydinvoimalaitoksiin. Nykyään unionissa toimiviin 12 a. Turvallisuutta koskevat perusnormit säteilysuojelua ja ihmisten terveyden suojelua varten Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan b kohdassa edellytetään, että yhteisö "laatii yhtenäiset turvallisuusmääräykset väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi sekä huolehtii niiden noudattamisesta" sopimuksessa määrätyllä tavalla. laadittu Euratomin perustamissopimuksen 31 artiklan mukaisesti on perusnormit, joilla tarkoitetaan säteilysuojelua koskevia pääperiaatteita ja väestön ja työntekijöiden turvallisuuden kannalta suurimpia sallittuja annoksia. Nämä normit, jotka saatettiin ajan tasalle vuonna 1996, toimivat koko Euroopan unionin säteilysuojelun perustana10. Lisäksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 129 artiklassa määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun toteuttamiseen ja että terveyden suojelu kuuluu osana yhteisön muuhun politiikkaan. b. Hiilidioksidi- ja muiden haitallisten päästöjen vähentäminen Hiilidioksidin kehittyminen ilmakehässä on vakava uhka, ja kivihiilen ja muiden fossiilisten polttoaineiden käyttöä on vähennettävä. Vaikka Euroopassa käytetään energiaa tehokkaammin kuin Yhdysvalloissa, Kiinassa tai Venäjällä, se voi silti vähentää hiilidioksidi-ja muita päästöjään esimerkiksi tehostamalla energiansäästöä ja edistämällä uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Ydinenergian käytön etuna on hiilidioksidin ja muiden kasvihuonekaasujen päästöjen väheneminen. Olisi huomattava, että koko Euroopassa vältytään vuosittain noin 700 miljoonan tonnin hiilidioksidipäästöiltä jo nyt käyttämällä ydinenergiaa sen sijaan, että sama määrä sähköä olisi tuotettu käyttämällä erilaisia fossiilisia polttoaineita11. Lisäksi ydinvoimalla tuotettu sähkö myötävaikuttaa siihen, että vältytään myös muiden haitallisten päästöjen, kuten hiukkasten, rikkidioksidin, typen oksidien ja metaanin, joutumiselta ilmakehään. c. Ympäristövaikutusten arviointi ja hätävalmius Euratomin perustamissopimuksessa on myös erityismääräykset (35 - 37 artikla) eliökehään joutuneen radioaktiivisen aineen säteilyvaikutusten arvioimiseksi. Ydinvoimalaitokset on suunniteltu ja rakennettu siten, että käytännöllisesti katsoen kaikki niiden toiminnasta aiheutuvat haitalliset sivutuotteet pysyvät rakennuksen sisällä jopa onnettomuusoloissa. Yleinen käsitys ydinenergian käytöstä aiheutuvasta radioaktiivisten päästöjen uhasta 10 Neuvoston direktiivi 96/29/EURATOM, annettu 13 päivänä toukokuuta 1996, perusnormien vahvistamisesta väestön ja työntekijöiden suojelemiseksi ionisoivan säteilyn aiheuttamilta vaaroilta (EYVL N:o L 159, 29. 6. 1996) 11 Euroopan energiatilanne vuoteen 2020 asti: skenaario. SEC (95) 2238, 20. 12. 1995 13 on kuitenkin toisenlainen, olipa kyse tavanomaisista käyttöolosuhteista tai onnettomuustilanteesta. huolellisesti. Niiden Euroopan unionin teollisten ydinvoimalaitosten vaikutus ympäristöön Euratomin arvioidaan perustamissopimuksen ja siitä johdetun lainsäädännön erityisvaatimukset ja niihin sovelletaan myös ympäristövaikutusten arviointia koskevaa neuvoston direktiiviä12 sekä Espoon yleissopimusta (yleissopimus hankkeiden valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista). täytettävä on Kuten yhteisön perusnormeissa vaaditaan, kaikki jäsenvaltiot ovat laatineet onnettomuuden varalta valmiussuunnitelmat varmistaakseen, että viranomaiset pystyvät asianmukaisella tavalla selviytymään mahdollisista radioaktiiviseen säteilyyn liittyvistä seurauksista ydinonnettomuuden sattuessa. Näitä suunnitelmia täydentää vuonna 1987 annetun neuvoston direktiivin13 nojalla järjestelyt nopean käyttöön otetut yhteisön tietojenvaihdon varmistamiseksi. Näille ohjelmille on etua RODOS- järjestelmän yhtenäisestä lähestymistavasta; tätä järjestelmää kehitetään parhaillaan päätöksenteon tueksi toteutettaessa laitosalueen ulkopuolisia tietyissä pelastustoimia ydinonnettomuuksissa, jäsenvaltioissa ja muualla enimmäkseen säteilysuojelua koskevan tutkimusohjelman kautta. ja sitä sovelletaan Laitosalueen ulkopuolisia seurauksia aiheuttavan ydinonnettomuuden tapahtuessa on tärkeää, että väestö saa riittävästi tietoa siitä, miten on aiheellista toimia. Eräässä vuonna 1989 annetussa neuvoston direktiivissä ja säädetään säteilyvaaratilanteessa noudatettavia ohjeita koskevien tietojen antamisesta väestölle14. tarvittavia suojelutoimenpiteitä Radioaktiivisen jätteen huolto jätteen huolto on ja Radioaktiivisen ympäristönsuojelua. Ydinjätehuollossa ja loppusijoituksessa käytetään teollisia tekniikoita, joita parannetaan jatkuvasti. On kuitenkin edelleen tehtävä jätteen määrän vähentämiseksi ja jätehuollossa käytettyjen tekniikoiden parantamiseksi. tutkimustyötä käsiteltävän järjestelmällistä turvallisuutta tärkeä osa Komissio hyväksyi vuonna 1994 tiedonannon radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta15. Tässä toimintaohjelmassa, jossa käsitellään pääasiallisesti turvallisuutta ja ympäristönsuojelua koskevia huolenaiheita, esitetään yhtenäistettyä lähestymistapaa noudattaen yhteisön tasolla sovellettavat radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevat periaatteet 12 Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL N. o L 175, 5. 7. 1985 13 Neuvoston direktiivi 87/600/EURATOM, annettu 14 päivänä joulukuuta 1987, yhteisön järjestelyistä nopeaksi tietojenvaihdoksi säteilyhätätilanteen yhteydessä (EYVL N:o L 371, 30. 12. 1987) 14 Neuvoston direktiivi 89/618/EURATOM, annettu 27 päivänä marraskuuta 1989 15 KOM (94) 66 lopullinen, 2. 3. 1994 14 yhdenvertaisen suojelun tason varmistamiseksi koko yhteisössä. Siinä esitellään kattava keskipitkän ja pitkän aikavälin ohjelma mutta keskitytään ainoastaan niihin kysymyksiin, joissa radioaktiivista jätettä koskevasta yhteisestä tasolla. Näihin kysymyksiin kuuluvat radioaktiivisen jätteen määrittely ja luokittelu, jätteen määrän minimointi, kuljetus, huolto ja loppusijoitus, tiedotustoiminta sekä radioaktiivisen jätteen huollon rahoitus. lähestymistavasta olisi hyötyä yhteisön kansainvälisen Euroopan unionin ja asianomaisten kansainvälisten asiantuntijajärjestöjen, kuten ja OECD:n atomienergiajärjestön ydinenergiajärjestön (NEA), välillä vallitsee yhteisymmärrys tällä alueella sovitusta lähestymistavasta. Tämä yhteisymmärrys lujittuisi entisestään, jos radioaktiivisen jätteen huollosta tehtäisiin kansainvälinen yleissopimus. IAEA:ssa on jo aloitettu sopimusluonnoksen valmistelu. Komissio antaa täyden tukensa käynnissä olevalle prosessille. (IAEA) e. Ydinturvallisuuden tekniset näkökohdat Ministerineuvosto hyväksyi vuonna 1975 ensimmäisen päätöslauselmansa ydinturvallisuuden teknisistä ongelmista16. Päätöslauselma on edelleen tärkeä yhteistyön edistämiseksi ydinturvallisuuden alalla. Euratomin perustamissopimuksen määräykset eivät koske ydinturvallisuuteen suoraan liittyviä ydinteknisiä kysymyksiä. Päätöslauselmassa luodaan perusta vapaaehtoiselle yhteistyölle yhteisön jäsenvaltioiden ja komission kesken ydinvoimalaitosten turvallisuuden kannalta merkittävissä teknisissä ja teollisissa kysymyksissä. Siinä vaaditaan "turvallisuusvaatimusten ja - perusteiden asteittaista yhdenmukaistamista, jotta varmistettaisiin, että väestön ja ympäristön suojelun taso ydinalan toiminnasta aiheutuvalta radioaktiiviselta säteilyltä on yhdenvertainen jotta edistettäisiin kaupan kehittymistä. " ja tyydyttävä, ja tehtävän yhteistyön perustaa hyväksymällä Hieman ennen unionin sisämarkkinoiden toteutumista (1993) neuvosto lujitti jäsenvaltioiden ja komission välillä ydinturvallisuuden teknisten ongelmien toisen ratkaisemiseksi päätöslauselman 18. päivänä kesäkuuta 199217. Päätöslauselmassa annetaan suuntaviivat, joiden avulla voidaan pyrkiä yhteisymmärrykseen turvallisuusvaatimuksista koko unionissa. Vaatimuksista olennaisista sekä saavutettu yhteisymmärrys valmistusstandardeihin liittyviä yhdenmukaistamispyrkimyksiä, jotka ovat tärkeitä voimalaitoksissa käytettävien komponenttien mekaanisen kestävyyden kannalta. Vuoden 1992 päätöslauselmassa edellytetään myös, että turvallisuusvaatimusten ja -perusteiden yhdenmukaistaminen Euroopan unionissa on linjassa yhteistyöstä kolmansien maiden tehtävää yhteistyötä koskevan ohjelman kanssa. edistäisi kaikkia materiaaleihin 16 Neuvoston päätöslauselma, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1975 (EYVL N:o C 185, 14. 8. 1975) 17 Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992 (EYVL C 172,8. 7. 1992) 15 TURVALLISUUSONGELMAT KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAISSA JA ITSENÄISTEN VALTIOIDEN YHTEISÖSSÄ Vuonna 1986 tapahtunut Tshernobylin onnettomuus paljasti tiettyjä puutteita reaktorien suunnittelussa, rakennuksessa, toiminnassa yleisesti kyseisen alueen maiden turvallisuuskulttuurissa. Sen aikaiset viranomaiset kuitenkin aliarvioivat tilanteen vakavuuden vuosien ajan. Vasta 1990-luvun alussa kävi ilmeiseksi, että olisi ryhdyttävä pikaisiin toimiin vanhimpien reaktoreiden kunnon parantamiseksi ja jopa sen varalta, että ne voitaisiin tarpeen vaatiessa poistaa käytöstä. G-7-maat sitoutuivat Munchenissä vuonna 1992 pidetyssä talousalan huippukokouksessa toteuttamaan toimintaohjelman, jonka G-24-maat hyväksyivät perustaksi teknisen avun toimittamiselle ydinturvallisuuden alalla. Euroopan unioni puolestaan otti huolehtiakseen Keski- ja Itä- Euroopan sekä Baltian maihin suunnatun PHARE-ohjelman ja IVY-maihin suunnatun TACIS-ohjelman tarjoaman teknisen avun käytöstä. Tällaista apua annettiin pääasiallisesti seuraavilla aloilla: turvallisuusviranomaisten tukeminen suunnittelun ja ohjauksen tukeminen varaosat jätehuolto ja polttoainekierto • ennakkovaroitusärjestelmät Tshernobyl. Ensisijaisena tavoitteena oli lyhyellä aikavälillä toteuttaa toimenpiteet kiireellisimpien puutteiden korjaamiseksi varsinkin vähiten turvallisien reaktorien osalta, sekä saada kyseinen maa omaksumaan eurooppalainen turvallisuuskulttuuri. Myös pitkän aikavälin toimenpiteitä toteutetaan joko käytössä tai rakenteilla olevien reaktorien sekä muiden ydinvoimalaitosten saattamiseksi kansainvälisesti hyväksytyn turvallisuustason mukaisiksi. Euratomin lainat ovat yksi tapa rahoittaa tarvittavat investoinnit. Tällaisten ohjelmien toimeenpano edellyttää, että kaikki Keski- ja Itä- Euroopan maat sekä IVY ryhtyvät nopeasti toimiin Pariisin ja Wienin yleissopimuksissa määritellyn ydinenergian siviilikäytön vastuujärjestelmän käyttöön ottamiseksi, jolloin Euroopan ydinteollisuus voi tukea niitä tyydyttävän lainsäädännöllisen kehyksen mukaisesti. täytäntöönpano Euroopan energiaperuskirjan periaatteiden tapahtuu peruskirjasopimuksen, kaikkiin energiamuotoihin sovellettavan sitovan välineen avulla, joka oli avoinna allekirjoitettavaksi joulukuusta 1994 vuoden 1995 kesäkuun puoleen väliin asti. Viimeisenä allekirjoituspäivänä sopimuksen olivat allekirjoittaneet Euroopan yhteisöjen lisäksi 50 valtiota, joiden joukossa olivat kaikki Euroopan maat ja joitakin OECD-maita Yhdysvaltoja ja Kanadaa lukuun ottamatta. Ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevaa julistusta harkitaan vielä. 16 IV KOMISSION EURATOMIN PERUSTAMISSOPIMUKSEN 40 ARTIKLAN MUKAINEN TEHTÄVÄ 1. Ydinalan investointien edistämiseksi toteutettavat toimet Yleisesti ottaen komission tehtävänä on Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaan "edistää henkilöiden ja yritysten aloitteita ja helpottaa niiden investointien yhteensovittamista ydinenergian alalla". Vaikka jäsenvaltiot tekevätkin omat päätöksensä, komissio voi vaikuttaa niiden strategiavalintoihin ja siten luoda Euroopan unionille edellytykset hyötyä mahdollisimman paljon ydinenergian käytöstä. toimista ovat voimalaitosten Esimerkkeinä komission suunnittelua, käyttöä, kunnossapitoa ja hyväksyntää koskevien vaatimusten, sääntöjen, perusteiden ja käytäntöjen nopean yhdenmukaistamisen edistäminen ja kannustaminen. toteuttamista 2. Katsaus ydinenergian alalla tapahtuneeseen kehitykseen Nyt kun Euratomin perustamissopimuksen allekirjoittamisesta on kulunut 40 vuotta, sen täytäntöönpanon perusteella komission on tunnustettava, että ydinenergiasta on tullut osa teollista, taloudellista ja sosiaalista arkipäivää useissa erittäin kehittyneissä maissa ja että Länsi-Euroopan ydinteollisuus on saavuttanut kypsyytensä. Euroopan yhteisön ydinvoimalaitosten sähköntuotantokapasiteetti oli 120 GWe vuonna 1995. Jäsenvaltioiden nykyisten suunnitelmien mukaan se nousee vielä hieman saavuttaen125 GWe vuonna 2000. Siitä eteenpäin ei ole saatavilla tarkkoja suunnitelmia, mutta komission laatimissa kehitysarvioissa18 ennustetaan, että kapasiteetin vaihteluväli on tiettyjen pitkän aikavälin olettamusten perusteella 118 - 138 GWe välillä vuonna 2010. Nämä olettamukset koskevat esimerkiksi energian tulevia hintoja, energiatehokkuuden tasoa ja hallitusten tekemiä poliittisia valintoja. Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että ydinteollisuudelle ei kannata antaa pidemmälle kuin vuoteen 2000 asti asetettuja määrällisiä tuotanto-tai investointitavoitteita, ottaen lisäksi huomioon, että unionin nykyisenä tavoitteena on antaa markkinatalouden sääntöjen tehdä tehtävänsä. taloudelliset Jos tulevat toimintakehystä, saatetaan lähestymistapaa. Esimerkiksi kasvihuonekaasujen tuotantotavoitteet tulevaisuuteen. saatetaan jälleen jos torjumiseksi, tai poliittiset paineet muuttavat nykyistä aikavälin pidemmän tehdään uusia poliittisia valintoja sähkön pidemmälle vuoksi asettaa ydinvoimalla tuotetun tämän tarvita 18 Euroopan energiatilanne vuoteen 2020 asti: skenaario, SEC (95) 2283, 20. 12. 1995 17 Joka tapauksessa on tarve kehittää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ydinenergian alalla ja määritellä ne suurimmat haasteet, joiden eteen ydinteollisuus tulevaisuudessa joutuu. Sen vuoksi komissio aikoo tämän asiakirjan seuraavissa kappaleissa tutkia, mitkä ovat ydinenergia-alan tärkeimmät ominaispiirteet ja minkälaisten haasteiden eteen se tulevina vuosina joutuu, sekä ehdottaa joitakin periaatteita, tasolla ydinenergian rauhanomaisen käytön osalta. joita olisi noudatettava yhteisön V EUROOPAN YDINENERGIATEOLLISUUS. PÄÄOMINAISUUDET JA HAASTEET Maailmassa joudutaan tulevina vuosina yhä vaikeampien energiaan liittyvien ympäristöongelmien eteen. Ydinenergia on yksi keino tuottaa suuri määrä sähköä taloudellisesti käyttämättä loppuun maapallon fossiilisten polttoaineiden varantoja. 1. Ydinteollisuuden toiminta ja liiketoimintamahdollisuudet Tällä hetkellä mahdollisuudet uusien ydinvoimalaitosten rakentamiseen ovat Euroopan yhteisössä melko rajoitetut. Toiminnassa olevien voimalaitosten korvaamiseksi uusilla tai niiden uudenaikaistamiseksi ja parantamiseksi on kuitenkin laadittu investointiohjelmat. On myös toteutettu tutkimusohjelmia uuden reaktorisukupolven kehittämiseksi. Nämä ohjelmat mahdollistavat periaatteessa sen, että ydinteollisuus voi kehittää edelleen teknistä perustaansa, tutkimustoimintaansa ja kehitysvalmiuksiaan sekä parantaa mahdollisuuksien mukaan kilpailukykyään ja taitotietoaan. kehitykseen, Joidenkin kilpailijoidemme kohdalla tilanne on toisenlainen. Varsinkin Japanissa on mahdollisuudet uuteen näiden mahdollisuuksien käyttämiseksi japanilaiset yritykset ovat luoneet kiinteät yhteydet pohjoisamerikkalaisiin teollisuusyrityksiin. Kaukoidässä tapahtuva nopea talouskasvu merkitsee, että myös sen markkinat kasvavat. Euroopan teollisuuden on oltava valmis tarttumaan jokaiseen tilaisuuteen toimia näissä maissa. Euroopan unionin yritysten polttoainekierron alalla hankkimaa asiantuntemusta hyödynnetään jo kasvavilla Kaukoidän markkinoilla. Myös suurilla jätehuolto-ja käytöstäpoistoalan markkinoilla on paljon mahdollisuuksia varsinkin Yhdysvalloissa. ja Euroopan unioni on sitoutunut yhteistyössä kolmansien maiden kanssa varmistamaan, että turvallisuus asetetaan aina etusijalle ydinenergiaa käytettäessä ("turvallisuus etusijalle" -periaate). Unioni on sitoutunut erityisesti yhteistyöhön turvallisuuskulttuurin edistämiseksi kaikissa niissä maissa, joissa on ydinreaktoreita, kansainvälisen avoimuuden lisäämiseksi ydinalalla ja energia-alan uudistuksen jatkamiseksi siirtymävaiheessa olevissa maissa sellaisten tehokkaiden strategioiden perusteella, jotka tähtäävät maailmalle avautumiseen ja ympäristöön liittyvien periaatteiden hyväksymiseen. ja vastaavien taloudellisten Teollisuuden on myös kyettävä toimimaan yhteistyössä Keski- ja Itä- IVYn kanssa tämän kehyksen mukaisesti Euroopan maiden sekä 18 edellyttäen, että rahoitus on riittävää ja käytettävissä on kansainvälisten sääntöjen mukainen siviilioikeudellisten sitoumusten järjestelmä. Euroopan teollisuuden mukaantulo varmistaisi, että kansainvälisesti hyväksyttyjä turvallisuusstandardeja noudatetaan. Kaikkien ydinenergiaa käyttävien valtioiden on myös tarpeen osallistua nykyisiin ydinenergiaa koskeviin yleissopimuksiin (Pariisin/Wienin yleissopimus) tarjotakseen siten täyden oikeusturvan sekä ydinteollisuudelle että Euroopan kansalaisille. 2. Ydinpolttoaineen tuotantoedellytykset Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ei ole havaittavissa katkoksia uraanin tai sen rikastuspalveluiden tuotannossa. IVY:n luonnonuraanin markkinoilta valtaaman markkinaosuuden huomattava kasvu on kuitenkin viime vuosina muodostanut vakavan huolenaiheen Euroopan ydinpolttoaineteollisuudelle ja johtanut uraanin tuotannon huomattavaan laskuun yhteisössä ja yhteisön Lisäksi on perinteisen markkinatalouden mahdollista, että ydinaseiden purkamisen yhteydessä saatu ydinaine ja aiheuttaa pahentaa ylikapasiteettia Euratomin rikastusmarkkinoilla. Komission hankintakeskuksen politiikkana on vaihdella hankintalähteitä; tätä niiden soveltamaa politiikkaa sovelletaan tavalla käyttämällä hankintakeskuksen oikeutta tehdä sopimuksia, ja tarkoituksena on välttää ylenmääräistä riippuvuutta mistään yksittäisestä hankintalähteestä. Komissio tutkii myös mahdollisuuksia ratkaista ongelma ryhtymällä yhteistyöhön tärkeimpien asianomaisten valtioiden kanssa. luonnonuraanin markkinoiden epätasapainoa ja energiantuottajamaissa. joustavalla Viimeisimmät merkit uraanin hintojen vakiintumisesta saattavat merkitä sitä, että kaivosteollisuus alkaa jälleen tehdä tarvittavia investointeja maailman uraanintarpeen tyydyttämiseksi vuosisadan loppuun asti. On jo havaittavissa merkkejä siitä, että tuotanto on kasvanut Australiassa, Yhdysvalloissa ja Namibiassa, ja Kanadassa sen määrä on pysynyt edelleen korkeana. Tämä kehityssuuntaus on kuitenkin vielä vahvistamatta. Unioni tukee ydinaseiden purkamisesta saatujen halkeamiskelpoisten aineiden turvallista varastointia, niiden rauhanomaista käyttöä sekä turvallista ja varmaa kuljetusta koskevia yhteistyöohjelmia. 3. Ydinturvallisuutta koskevat tekniset haasteet 11. 3 osaston e kohdassa tarkoitetut ydinturvallisuuteen liittyviä teknisiä ongelmia koskevat neuvoston päätöslauselmat (1975, 1992) pannaan täytäntöön seuraavien kolmen toisiaan täydentävän toimen kautta: i. ii. pyrkimykset saada aikaan yhteisymmärrys ydinvoimalaitosten ohjaajien, suunnittelijoiden, valmistajien, sääntelevien elinten ja teknistä tukea tarjoavien laitosten kesken niistä teknisistä kysymyksistä, jotka ovat olennaisia käyttöturvallisuuden ja turvallisen suunnittelun kannalta; jäsenvaltioiden ja komission yhteinen pyrkimys tärkeiden eurooppalaisten ydinvoimalahankkeiden turvallisuuden arvioimiseksi; 19 iii. ydinvoimalaitoksen komponenttien mekaanisen kestävyyden kannalta merkittävien teknisten standardien yhdenmukaistaminen turvallisuuden vuoksi. toimien yhdessä toimenpiteet vaikuttaisivat pitäisi myös yhteisymmärryksen Nämä jolloin aikaansaamiseksi turvallisuutta koskevista perusvaatimuksista, vältetään luomasta esteitä tavaroiden ja palvelujen vapaalle liikkuvuudelle. Näiden standardien yhdenmukaistamispyrkimyksiä, turvallisuusvaatimukset otetaan huomioon riittävän varhaisessa vaiheessa. Komission reaktoriturvallisuutta käsittelevät pysyvät asiantuntijakomiteat, viranomaiset ja mekaanisia standardeja käsittelevät asiantuntijatyöryhmät tarjoavat mahdollisuuden jatkuvaan kanssakäymiseen ja yhteistyöhön asianomaisten toimijoiden kesken. teknisten lujittaa kun Toinen vuoden 1992 päätöslauselman tavoitteista on varmistaa yhtenäisyys Euroopan yhteisössä noudatettavan parhaan ydinturvallisuuskäytännön ja yhteisön teknisissä yhteistyö-ja avunanto-ohjelmissa Keski-ja Itä-Euroopan maihin ja Itsenäisten valtioiden yhteisöön tapahtuvan taitotiedon siirron välillä. Nämä ohjelmat perustuvat taitotiedon, turvallisuuskulttuurin ja tämän seurauksena myös laitteistojen siirtoon. Vuosina 1991 - 1995 Euroopan unioni varasi 555 miljoonaa ecua KIE-maissa ja IVY:ssä toteutettaviin hankkeisiin. Sen aikomuksena on kohdentaa tälle alalle samanlaiset keskimääräiset vuosibudjetit myös vuosina 1996 -1999. Euroopan yhteisön itä- ja länsieurooppalaisten yhteistyökumppaneiden, kuten ohjaajien, suunnittelijoiden, valmistajien, teknistä tukea tarjoavien organisaatioiden ja sääntelevien elinten välisiä yhteyksiä. Yhteiset asiantuntijaryhmät voivat tarjota asianmukaisia mahdollisuuksia kanssakäymiseen ja yhteistyöhön ydinturvallisuuden alalla. Laajemmin ottaen IAEA:n osana tehty kansainvälinen yleissopimus ydinturvallisuudesta on tärkeä askel turvallisuusongelmista huolehtimiseksi myös maailmanlaajuisella tasolla. Tämän yleissopimuksen mukaan sopimuspuolet sitoutuvat noudattamaan kansainvälisten asiantuntijoiden yhteisymmärryksessä hyväksymiä perusperiaatteita, ja tämä on myös todennettavissa. Mahdollisimman monia valtioita olisi sen vuoksi kannustettava ratifioimaan tämä yleissopimus ja soveltamaan sitä. 4. Käytetty polttoaine, ydinjäte ja käytöstä poistaminen Ydinjätehuolto, käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyä ja ydinvoimalaitosten käytöstä poistamista varten niiden elinkaaren lopussa on olemassa teollisia prosesseja. Käytetystä polttoaineesta voidaan huolehtia monin eri tavoin. Yksi tapa on takaisinoton mahdollistavaan jätteen sijoittaa käytetty polttoaine loppusijoituspaikkaan. käytetyt on tapa polttoainesauvat kemiallisesti poistamalla niistä plutonium ja uraani, lasittaa tästä aiheutuva jäteaine ja sijoittaa lasitettu jäte varastoon. Näitä ratkaisuja tutkitaan useissa maissa. Kolmas mahdollisuus on haudata käytetty jälleenkäsitellä Toinen 20 polttoaine käsittelemättömänä syvällä maaperässä oleviin pysyviin varastoihin. Ensimmäisessä ja kolmannessa ratkaisussa kaikki käytetyn polttoaineen sisältämät aineosat, mukaan lukien plutonium ja lievästi väkevöity uraani, katsotaan jätteeksi. Toisessa ratkaisussa vähennetään loppusijoitettavaksi tarkoitetun korkea-aktiivisen jätteen määrää kierrättämällä uusiokäyttöön soveltuvaa plutoniumia ja lievästi väkevöityä tai köyhdytettyä uraania. Varastointi- ja loppusijoitusmenetelmiä kehitetään jatkuvasti toteuttamalla tutkimus- ja esittelyohjelmia, joita olisi hyödynnettävä järjestelmällisesti. Yhteisöllä on käytöstäpoistamisen alalla jo hieman kokemusta, joka perustuu joukkoon eri tapauksia, kuten ydinreaktorit Gundremmingen-A ja Greifswald Saksassa, Chinon-A ja St. Laurent-A Ranskassa, Windscale AGRja Berkeley Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Vandellos I Espanjassa ja jälleenkäsittelylaitokset AT-1 Ranskassa ja Eurochemic Belgiassa. Tähän mennessä on kuitenkin tyydytty uudenaikaistamaan ja parantamaan vanhimpia voimalaitoksia ja siten pidentämään investoinnin käyttöikää, eikä niitä vielä ole poistettu käytöstä. Kun Euroopan unionissa ja Yhdysvalloissa suunnitellaan uusia ydinvoimalaitoksia, kiinnitetään huomiota niiden myöhemmästä kustannusten alentamiseen. käytöstä poistamisesta aiheutuvien 5. Radioaktiivisten aineiden kuljetus Kaikissa jäsenvaltioissa noudatetaan radioaktiivisten aineiden kuljetuksessa tiettyä turvallisuuspolitiikkaa. Komissio on laatinut määräajoin kertomuksia vuonna 1992 radioaktiivisen jätteen siirroista annetun neuvoston direktiivin19 mukaisesti. Komissio on hiljattain hyväksynyt lisäkertomuksen, jossa esitellään väestön ja ympäristön asianmukaisen säteilysuojelun varmistamiseksi hyväksytyt ja täytäntöönpannut määräykset20. Se kattaa kaikista toiminnoista peräisin olevien radioaktiivisten aineiden siirrot, mukaan lukien lääkkeet, joita kuljetetut lastit enimmäkseen sisältävät. Kertomuksessa todetaan, että "radioaktiivisen aineiden siirrot ovat joka vuosi tapahtuneet turvallisesti kaikkialla maailmassa" ja että "näiden tulosten onnistuminen on useiden vuosikymmenien ajan tinkimättömästi sovellettujen joiden soveltuvuutta ja täytäntöönpanoa asiantuntijaryhmät säännöllisesti valvovat ja pitävät ajan tasalla". Tällainen erinomainen turvallisuushistoria ei kuitenkaan saisi antaa syytä väärään turvallisuudentunteeseen. tiukkojen, yhdenmukaisten määräysten ansiota, 19 Neuvoston direktiivi 92/3/EURATOM, annettu 3 päivänä helmikuuta 1992, Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä sekä yhteisöön ja yhteisöstä pois tapahtuvien radioaktiivisen jätteen siirtojen valvonnasta ja tarkkailusta 20 Tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle radioaktiivisten aineiden kuljetuksen turvallisuudesta Euroopan unionissa, KOM (96) 11, 20. 3. 1996 21 6. Plutoniumin kävttö Ranskassa, Belgiassa, Saksassa ja Sveitsissä säteilytettyjen polttoaineiden jälleenkäsittelystä saatua plutoniumia on kierrätetty onnistuneesti kevytvesireaktoreissa (LWR). Voimalaitosten ohjaajat ovat tyytyväisiä tuloksiin21. Nopeaneutronireaktorit pystyvät teoriassa polttamaan plutoniumia, myös ydinaseiden purkamisen yhteydessä saatua aseluokan plutoniumia, vaikka niitä ei vielä olekaan testattu tällaista tarkoitusta varten, mutta tutkimukset ovat käynnissä. Nopeaneutronireaktoreita voidaan käyttää myös aktinideiksi nimitettyjen raskaiden alkuaineiden muodostaman radioaktiivisen jätteen määrän vähentämiseen. Ydinteollisuuden haasteena on varmistaa, että plutoniumin kierrätys on turvallista ja taloudellista. Tällä hetkellä plutonium on jälleenkäsittelyyn, kuljetukseen ja sen vuoksi kustannusten muuntamiseen MOX-polttoaineeksi ostohintansa perusteella kalliimpaa kuin lievästi rikastettu uraani (LEU). On kuitenkin olemassa monia muitakin näkökohtia, joiden perusteella polttoaineen valinta määräytyy tällä alalla. Plutoniumin käytöllä siviilitason ydinpolttoainekierrossa on tärkeä merkitys maailmanlaajuiselle ydinaseiden leviämisen estämistä koskevalle politiikalle. liittyvien 7. Tulevaisuuden ydinteknologia, tutkimus ja kehitys Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat useaan kertaan korostaneet tutkimuksen merkitystä pyrittäessä selviytymään kaikista eteen tulevista uusista haasteista ja vastaamaan väestöä askarruttaviin kysymyksiin. - 1998)22 painotetaan, että Euratomin T&K-puiteohjelmassa lujitettava osoittamalla kykymme pitää ydinenergiavaihtoehtoa on hallinnassa valmiudet sovellusalat. Nämä ydinturvallisuuden säilyttämiseen osoitetaan ensisijaisesti seuraavin tavoin: täydet kaikki (1994 sen kehittämällä dynaaminen tapa lähestyä ydinturvallisuuskysymyksiä; suurten eurooppalaisten tutkimuslaitosten yhteiskäyttö; yhteisymmärryksen aikaansaaminen ydinpolttoainekiertoon ratkaisevista ilmiöistä; liittyvistä 21 Vaikka Yhdysvalloissa on toiminnassa noin 110 suurta sähköä tuottavaa reaktoria, niissä käytettyä polttoainetta ei jälleenkäsitellä Carterin hallituksen 1970-luvulla plutoniumiin perustuvan polttoainekierron kieltämisestä tekemän päätöksen vuoksi. Toisaalta Japani aikoo jälleenkierrätettyä plutoniumia ydinvoimalaitostensa polttoaineena. 22 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 26 päivänä huhtikuuta 1994, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994 - 1998) (EYVL N:o L 126, 18. 5. 1994) lähitulevaisuudessa ryhtyä käyttämään 22 keinojen luominen vakavien reaktorionnettomuuksien ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi; tieteellisteknisen perustan luominen ydinjätehuollon turvallisuudelle pitkällä aikavälillä; ydinmateriaalivalvonnan tekniikoiden kehittämisen jatkaminen; säteilysuojelun sisällyttäminen maailmanlaajuiseen järjestelmään ihmisten ja luonnon suojelemiseksi. Joko epäsuorilla toimilla toteutettaviin tai Yhteisen tutkimuskeskuksen kautta täytäntöönpantava toimintoihin kuuluvat uudet valvonta-ja seurantajärjestelmät, vakaviin onnettomuuksiin liittyvät näkökohdat, uusien turvallisuusominaisuuksien kehittäminen innovatiivisille reaktoreille, laitosten vanheneminen, polttoainekierron ja jätehuollon turvallisuus sekä ydinmateriaalivalvonta. Lähitulevaisuudessa valmistuu uusi reaktorisukupolvi, jota kehitettäessä on ollut selkeänä tavoitteena viimeisimmän turvallisuuden alalla tapahtuneen kehityksen huomioon ottaminen. Eurooppalainen painevesireaktori (EPR) on yksi tällaisista eurooppalaisenteollisuuden kehittämistä reaktoreista. Tarkoituksena on suunnitella suuritehoinen sähköä tuottava ydinvoimalaitos, joka on taloudellisesti elinkelpoinen ja täyttää turvallisuusviranomaisten vaatimukset. EPR:n kehittely on vaiheessa, jossa suunnitellaan sen rakenteen yksityiskohtia, ja prototyypin rakentaminen on odotettavissa muutaman vuoden kuluessa. Nopeaneutronireaktorien (FNR) kehittely jatkuu, mutta hitaasti. Tämä johtuu Ranskassa, Japanissa ja Venäjällä sijaitsevia reaktoreita testattaessa ilmenneistä ongelmista. FNR saattaa jopa kyetä sähkön massatuotantoon Euroopassa, kunhan tämänhetkiset tekniset ongelmat on saatu ratkaistua. Jos näin käy, sen käyttö ja joitain etuja siltä osin kuin on kyse saattaa loppusijoituksesta, kuten edellä tässä asiakirjassa on jo todettu. Tällä hetkellä lämpöydinfuusio on laaja tekninen hanke, johon osallistuvat Euroopan unioni tarjoamat mahdollisuudet energia-alan kehittämiseksi ovat huomattavat hyvin pitkän aikavälillä, mutta se vie suuren osan tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen varatuista julkisista budjeteista. ja Sveitsi. Sen jätehuollosta tarjota Ottaen huomioon sen, miten äärimmäisen vaikeaa fuusiotekniikan kehittäminen on, Euroopan unioni on myös päättänyt toimia yhteistyössä maailmanlaajuisesti tärkeimpien yhteistyökumppaneidensa (Yhdysvallat, Japani ja Venäjä) kanssa osana ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor) -sopimusta. 23 VI. PÄÄTELMÄT Ydinenergian hallintaan, kuten käytettyyn polttoaineeseen, ydinjätteen loppusijoitukseen ja purkujätteen huoltoon, liittyvien kysymysten ratkaiseminen sekä muista lainsäädäntöviranomaisten, organisaatioiden ensisijaisina tavoitteina. t u l e v a i s u u d en selviytyminen ydinteollisuuden asianomaisten ja muiden h a a s t e i s ta ovat toimitusvarmuuteen, Ydinenergian käytöllä on suotuisa vaikutus energian polttoaineen tuontiin, huipputeknologian alan taitotietoon, koulutetun työvoiman työllisyyteen ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen. Toisaalta ydinturvallisuuteen, kuljetukseen, ydinjätehuoltoon, purkujätteen huoltoon ja ydinaseiden leviämisen liittyvät huolenaiheet aiheuttavat ongelmia. Nämä kaikki ovat estämiseen kysymyksiä, joihin on kiinnitettävä paljon huomiota ja jotka jatkuvasti vaativat huolellista asiaan paneutumista. Myös tekniikan kehittäminen edelleen ja kansainvälisen yhteistyön lisääminen on tärkeätä. Nyt lähes 40 vuotta Euratomin perustamissopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Euroopan yhteisöllä on kehittynyt ydinteollisuus, jonka oma teknologiaperusta kattaa koko polttoainekierron. Tietyt jäsenvaltiot ovat päättäneet olla tuottamatta ydinenergiaa suunnitelman ovat ydinvoimalaitostensa käytöstäpoistamiseksi. Euroopan unioni ja eräät sen jäsenvaltioista voivat tulevaa energiantuotantostrategiaansa laatiessaan tarkastella uudelleen ydinenergian asemaa muiden vaihtoehtojen rinnalla. eräät muut päättäneet laatia ja Tulevaisuudessa ydinenergian asemasta käytäviin keskusteluihin vaikuttaa se, muodostuvatko olosuhteet sellaisiksi, että yhteisö käy yhä riippuvaisemmaksi fossiilisten polttoaineiden tuonnista voidakseen turvata tulevan energiahuoltonsa. Aikaisemmin ydinenergian käyttö sähköntuotantoon auttoi vähentämäänfossiilisten lasku kansainvälisillä polttoaineiden kulutusta; sitä seuraava kysynnän öljymarkkinoilla on edistänyt öljyn ja energian hintojen alenemista. Komissio katsoo, että olisi noudatettava joitakin yhteisiä periaatteita kehyksen luomiseksi ydinenergian jatkuvalle käytölle energiantuotannossa. Jäljempänä esitetyissä ehdotuksissa on otettu huomioon tarve säilyttää tasapaino kansallisten ja yhteisön velvollisuuksien välillä. Ehdotukset perustuvat Euratomin perustamissopimukseen ja Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, jotka kumpikin tarjoavat asianmukaisen kehyksen yhteisön toimille. Ehdotetut periaatteet ovat seuraavat: oikeus kehittää tai olla kehittämättä ydinenergian rauhanomaista käyttöä kuuluu jäsenvaltiolle itselleen; kunkin jäsenvaltion tässä asiassa tekemää valintaa on kunnioitettava; jäsenvaltioiden, jotka ovat päättäneet käyttää ydinenergiaa, on varmistettava, että ydinturvallisuuden taso on korkea, noudatettava samalla asiaankuuluvissa kansainvälisissä sopimuksissa asetettuja ydinaseiden 24 leviämisen estämistä koskevia vaatimuksia sekä varmistettava ihmisten terveyden suojelun korkea taso. jäsenvaltio huolehtiikin omien vaikka kukin turvallisuusnormiensa laatimisesta ja ydinvoimalaitostensa luvituksesta ja kansalliset ohjaajat näiden voimalaitosten toiminnan turvallisuudesta, ne yhdessä jakavat vastuun ydinturvallisuuden varmistamisesta Euroopan kansalaisille. Vaikka tällaiset periaatteet voivat muodostaa perustan näitä kysymyksiä koskevalle yhteiselle ja yhteistyön kehittämisestä voi olla hyötyä. lähestymistavalle, myös kokemusten vaihdosta Jos näitä periaatteita noudatetaan jäsenvaltioissa, ne saattavat toimia kehyksenä myös sille, että ydinteollisuus pysyy jatkossakin tärkeässä asemassa Euroopan unionissa ja antaa siten arvokkaan lisän unionin energiatuotannolle ja sen taloudelliselle toiminnalle. Ei riitä, että ydinturvallisuuden taso on korkea vain yhteisössä. Ydinturvallisuutta on tarpeen parantaa myös Keski-ja Itä-Euroopan maissa ja entisen Neuvostoliiton uusissa itsenäisissä valtioissa, ja sen onnistumiseksi tarvitaan jäsenvaltioiden, Euroopan yhteisön ja sen yhteistyökumppaneina olevien maiden sekä laajemman kansainvälisen yhteisön ponnistelujen yhdistämistä. 25 LIITTEET TAULUKOT : 1. Ydinohjelmat Euroopan unionissa 27 1. 1 Ydinvoimalaitokset kapasiteetti - tilanne 1. 1. 1996 - käyttökapasiteetti ja suunniteltu 27 27 28 28 29 30 30 31 32 33 34 1. 2 Luonnonuraanin tuotanto 1. 3 Konversiokapasiteetti 1. 4 Rikastuskapasiteetti 1. 5 Uraanipolttoaineen valmistuskapasiteetti 1. 6 MOX-polttoaineen valmistus 1. 7 Jälleenkäsittely 2. Ydinenergian osuus sähköntuotannosta 3. Sähköntuotannon kustannukset 4. Käyttöikään suhteutetut ydinpolttoainekierron kustannukset LYHENTEET 26 1 • YDINOHJELMAT EUROOPAN UNIONISSA1 1. 1 - Ydinvoimalaitokset - käyttökapasiteetti ia suunniteltu kapasiteetti tilanne 1. 1. 1996 Verkostoon liitetyt Rakenteilla olevat Yksiköitä GWe Yksiköitä GWe Belgia Suomi Ranska Saksa Alankomaat Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunt a 7 4 56 21 2 9 12 35 5,6 2,3 58,5 22,7 0,5 7,0 10,0 12,9 EU 15 146 119,5 1. 2 - Luonnonuraanin tuotanto (tU/vuosi)3 - - 4 - - - - - 4 - - 5,8 - - - - - 5,8 1995 2000 2010 Belgia Ranska Germany Portugali Espanja 40 1016 35 18 255 45 500 0 50 810 45 0 0 50 850 Lähde - Nuclear Energy Data 1996, NEA/OECD 1 000 kg uraania vuodessa 27 1. 3 - Konversiokapasiteetti (tU/vuosi)2 1995 14 000 2000 15 500 2010 15 500 6 000 6 000 6 000 Ranska (UF6) Comurhex / Pierrelatte Yhdistynyt kuningaskunta (UF6) BNFL / Springfields 1. 4 - Rikastuskapasiteetti (103 SWU/vuosi)9 1995 10 800 2000 10 800 2010 10 800 3 450 4 000 4 500 Ranska Eurodif Saksa Urenco Alankomaat Urenco Yhdistynyt kuningaskunta Urenco 2 3 1 000 kg uraania vuodessa Erotustyöyksikköä vuodessa 28 1. 5 - Uraanipolttoaineen valmistuskapasiteetti (t HM/vuosi)4 Belgia FBFC / Dessel LWR Ranska FBFC / Romans & Pienrelatte LWR Saksa Siemens / Lingen LWR Espanja ENUSA / Juzbado LWR Ruotsi ABB Atom / Vasteras LWR Yhdistynyt kuningaskunta BNFL / Springfields LWR Yhdistynyt kuningaskunta BNFL / Springfields GCR 1995 400 2000 400 2010 400 1150 1150 1150 950 400 400 220 250 250 400 600 600 330 200 200 1590 1550 260 1 000 kg raskasmetallia vuodessa 29 1. 6 - MOX-polttoaineen valmistus (t HM/vuosi)4 1995 2000 2010 35 15 120 25 8 35 15 120 1206 1207 705 15 120 120 120 Belgia Dessel Ranska Cadarache Ranska Melox, Marcoule Saksa Hanau Yhdistynyt kuningaskunta Sellafield 1. 7 - Jälleenkäsittely (t HM/vuosi)4 Ranska Marcoule (Gas Graphite) Ranska La Hague (LWR) Yhdistynyt kuningaskunta Sellafield (Magnox + AGR) Yhdistynyt kuningaskunta THORP / Sellafield (LWR) 1995 400 2000 0 2010 0 1 600 1 600 1 600 1 500 1 500 1 500 223 633 678 1 000 kg raskasmetallia vuodessa Lisäkapasiteetti on luvitusvaiheessa. Luvitusmenettely on keskeytetty. Toiminnan aloitusajankohta : 1997/98 30 2 - YDINENERGIAN OSUUS SÄHKÖNTUOTANNOSTA (%) 19908 19959 20008 Belgia Saksa Espanja. Ranska Alankomaat Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta EU-15 Yhdysvallat Japani 60,8 27,8 35,9 75,5 4,9 35,3 46,7 20,7 33,6 19,1 25,9 Korean tasavalta 49,1 55,5 29,6 34,1 76,1 4,9 29,9 46,5 24,9 34,8 19,9 32,2 36,3 58,7 26,0 34,2 76,0 4,8 25,2 47,6 23,4 33,1 18,6 31,7 37,5 Sveitsi 42,6 38,7 38,1 Euroopan energiatilanne vuoteen 2020 asti: skenaario SEC(95) 2283,20. 12. 1995 - vuodeksi 2000 : tavanomaiseen kehitykseen perustuva skenaario Energia - Lähde EUROSTAT - väliaikaiset tiedot (kolmansien maiden osalta OECD) 31 3 - SÄHKÖNTUOTANNON KUSTANNUKSET (ecua/1 OOOkWh) 10 Investoinnit Käyttö & kunnossapit o Polttoaine YHTEENSÄ 5 % vuotuinen alennusprosentti Ydinenergia 11 - 22 Kivihiili Maakaasu 7 - 15 4,5- 9 3,7 - 12 3,7-11 1,8 - 5,2 4- 8 1 3 - 26 1 9 - 42 2 2 - 40 2 6 - 74 2 6 - 56 alennusprosentti 10 % vuotuinen Ydinenergia Kivihiili Maakaasu 1 9 - 74 1 5 - 26 7 - 17 4 - 12 7 - 11 2,2 - 5,2 4,5- 7 1 3 - 26 1 9 - 38 3 3 - 60 3 3 - 60 3 0 - 60 Oletukset : 1000 M We: n PWR, joka otetaan käyttöön vuonna 2000 vuoden 1991 hintataso 10 Projected Costs of Generating Electricity - Update 1992 NEA/OECD, BEA - 1993 32 4 - KÄYTTÖIKÄÄN SUHTEUTETUT YDIN POLTTOAINEKIERRON KUSTANNUKSET (ecua/1000 kWh)11 Jälleenkäsittely Suora loppusijoittaminen Uraani Konversio Rikastus Polttoaineen valmistus Ensivaiheen välisumma Käytetyn polttoaineen kuljetus Jälleenkäsittely ja lasitus Jätteen loppusijoitus Käytetyn polttoaineen kuljetus/varastointi Käytetyn polttoaineen kapselointi/loppusijoitus Jälkivaiheen välisumma Vähennykset (U + Pu) Kustannukset yhteensä 1I22 0J6 1^38 0,74 3,50 0,08 1,235 0,015 1,33 -0,19 4,64 1,22 0J6 1^38 0,74 3,50 0,38 0,18 0,56 4,06 Oletukset : 1000 MWe:n PWR, joka otetaan käyttöön vuonna 2000 5 %:n vuotuinen alennusprosentti vuoden 1991 hintataso ii The Economies of the Nuclear Fuel Cycle NEA/OECD - 1994 33 ABB AGR BNFL KIE IVY EPR FBFC FNR GCR IAEA IEA ITER LWR MOX NEA NPT OECD OPEC PINC PWR SWU THORP LYHGNTttT Asea Brown Boveri Advanced Gas Cooled Reactor, kehittynyt kaasujäähdytteinen reaktori British Nuclear Fuels pic Keski- ja Itä-Euroopan maat Itsenäisten valtioiden yhteisö European Pressurized Water Reactor, eurooppalainen painevesireaktori Franco Belge de Fabrication de Combustible Fast Neutron Reactor, nopeaneutronireaktori Gas Cooled Reactor, kaasujäähdytteinen reaktori International Atomic Energy Agency, Kansainvälinen atomienergiajärjestö International Energy Agency, Kansainvälinen energiajärjestö International Thermonuclear Experimental Reactor, kansainvälinen lämpöydinkoereaktori Light Water Reactor, kevytvesireaktori Mixed Oxide Fuel, sekaoksidipolttoaine Nuclear Energy Agency, OECD:n ydinenergiajärjestö Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons, sopimus ydinaseiden leviämisen estämisestä Organisation for Economic Cooperation and Development, Euroopan taloudellinen yhteistyö- ja kehittämisjärjestö Organisation of Petroleum Exporting Countries Illustrative Nuclear Program in the Community, yhteisön ohjeellinen ydinohjelma Pressurized Water Reactor, painevesireaktori Separative Work Units, erotustyöyksiköt Thermal Oxide Reprocessing Plant, termisten reaktoreiden uraanioksidipolttoaineita jätteenkäsittelylaitos käyttävien 34 ISSN 1024-4492 KOM(96) 339 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 Luettelonumero : CB-CO-96-479-F1-C ISBN 92-78-09294-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για το «Λευκό Βιβλίο - προετοιμασία των Συνδεδεμένων Κρατών της Κεντρικής και Ανατολικής Ευρώπης για την ενσωμάτωσή τους στην εσωτερική αγορά»#(97/C 30/20)#

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
European integration
accession to the European Union
associated country
single market

formats: html pdfa1b print


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zum "Universaldienst in der Telekommunikation im Hinblick auf ein vollstaendig liberalisiertes Umfeld" (97/C 30/08)#

eurovoc_concepts:
communications systems
competition
market access
telecommunications
telephone


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για την «Πρόταση οδηγίας του Συμβουλίου για την τροποποίηση των οδηγιών 66/400/ΕΟΚ, 66/401/ΕΟΚ, 66/402/ΕΟΚ, 66/403/ΕΟΚ, 69/208/ΕΟΚ και 70/458/ΕΟΚ του Συμβουλίου για την εμπορία σπόρων τεύτλων προς σπορά, σπόρων προς σπορά κτηνοτροφικών φυτών, σπόρων δημητριακών προς σπορά, σπόρων γεωμήλων προς φύτευση, σπόρων προς σπορά των ελαιούχων και κλωστικών φυτών προς σπορά κηπευτικών»

eurovoc_concepts: labelling marketing packaging seed seedling


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2497/96 af Guido PODESTÀ til Kommissionen. Udvælgelse af pilotprojekter til bevarelse af arkitekturarven

eurovoc_concepts:
EU financing
architectural heritage
budget
cultural policy
heritage protection
project evaluation
public awareness campaign


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2483/96 dell'on. Ursula SCHLEICHER alla Commissione. Introduzione dell'obbligo dell'indicazione della regione di origine o di provenienza dei generi alimentari

eurovoc_concepts:
animal disease
beef
cattle
consumer information
designation of origin
foodstuff
free movement of goods
labelling
location of production
originating product

formats: html print


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για την «Πρόταση Κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου που αφορά την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3922/91 για την εναρμόνιση των τεχνικών απαιτήσεων και των διοικητικών διαδικασιών στον τομέα της πολιτικής αεροπορίας» () (97/C 30/09)#

eurovoc_concepts:
Community certification
administrative procedure
civil aviation
harmonisation of standards
technical regulations


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2483/96 του Ursula SCHLEICHER προς την Επ τροπή. Καθιέρωση της υποχρεωτικής αναφοράς του τόπου καταγωγής ή προέλευσης στα τρόφιμα


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over "De universele dienst in de telecommunicatiesector in het perspectief van een volledig geliberaliseerde omgeving"#(97/C 30/08)#


title: Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om soegsmaal med nedlaeggelse af paastand om forbud inden for omraadet beskyttelse af forbrugernes interesser« () (97/C 30/27)#

eurovoc_concepts:
access to the courts
application of EU law
consumer protection
restriction on competition
single market


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad inzake steunverlening aan de scheepsbouw"

eurovoc_concepts:
OECD
State aid
competition law
international agreement
shipbuilding


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2521/96 do Deputado Fernand HERMAN à Comissão. Comité Consultivo para os mercados públicos

eurovoc_concepts:
administrative responsibility
advisory committee (EU)
candidate
professional experience
public contract
single market


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2482/96 del Michl EBNER a la Comisión. Campañas contra el tabaco

eurovoc_concepts:
action programme
cancer
common organisation of markets
market support
public awareness campaign
public health
smoking
tobacco


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1849/96 DELLA COMMISSIONE del 25 settembre 1996 che fissa le restituzioni massime all'esportazione di olio di oliva per la ventesima gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente indetta dal regolamento (CE) n. 2544/95

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αριθ. 2522/96 του Riccardo NENCINI προς την Επιτροπή. Τουριστικά λεωφορεία στη Φλωρεντία

eurovoc_concepts:
Tuscany
bus
equal treatment
free movement of persons
local government
metropolis
tourism
tourism policy
urban economy


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2494/96 del Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. Oficina de la UE en Nicaragua

eurovoc_concepts:
EU control
EU financing
Nicaragua
appointment of staff
project management