title: Konvencija pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o izročitvi med državami članicami Evropske unije

eurovoc_concepts:
EU Member State
approximation of laws
extradition
human rights
imprisonment
public safety

text: 96 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 41996A1023(02) 23. 10. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI C 313/12 pripravljena na podlagi člena K. 3 Pogodbe o Evropski uniji, o izročitvi med državami članicami Evropske unije KONVENCIJA VISOKE POGODBENICE te konvencije, države članice Evropske unije SO SE – OB SKLICEVANJU na Akt Sveta Evropske unije z dne 27. septembra 1996, Z ŽELJO, da bi izboljšale pravosodno sodelovanje med državami članicami v kazenskih zadevah, tako glede pregona kot glede izvrševanja izrečenih kazni, OB UPOŠTEVANJU pomena izročitve v pravosodnem sodelovanju za uresničevanje teh namenov, OB POUDARJANJU, da so države članice zainteresirane, da se postopki izročitve izvajajo učinkovito in hitro, kolikor njihovi sistemi vladanja temeljijo na demokratičnih načelih in spoštujejo obveznosti, določene v Konvenciji za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščinah, podpisani v Rimu 4. novembra 1950, OB IZRAŽANJU zaupanja v strukture in delovanje svojih pravosodnih sistemov in ob zmožnosti vseh držav članic, da zagotovijo pošteno sojenje, OB UPOŠTEVANJU, da je z Aktom z dne 10. marca 1995 Svet oblikoval Konvencijo o poenostavljenem postopku izročitve med državami članicami Evropske unije, OB UPOŠTEVANJU interesa sklenitve konvencije med državami članicami Evropske unije, s katero se dopolni Evropska konvencija o izročitvi z dne 13. decembra 1957 in druge veljavne tozadevne konvencije, OB UPOŠTEVANJU, da se določbe omenjenih konvencij še naprej uporabljajo za vse zadeve, ki niso zajete v tej konvenciji – DOGOVORILE O NASLEDNJEM: Člen 1 Splošne določbe na skupnih mejah v okviru odnosov med državami članicami, ki so podpisnice navedene konvencije, in 1. Namen te konvencije je dopolniti naslednje določbe in med državami članicami Evropske unije olajšati njihovo uporabo: — Evropske konvencije o izročitvi z dne 13. decembra 1957 (v nadaljevanju „Evropska konvencija o izročitvi“), — prvega poglavja Konvencije o izročitvi in medsebojni pomoči v kazenskih zadevah med Kraljevino Belgijo, Velikim vojvodstvom Luksemburg in Kraljevino Nizozemsko z dne 27. junija 1962, kakor je spremenjena s Protokolom z dne 11. maja 1974 (v nadaljevanju „Beneluška pogodba“) v okviru odnosov med državami članicami Gospodarske unije Bene- luks. — Evropske konvencije dne 27. januarja 1997 (v nadaljevanju „Evropska konvencija o zatiranju terorizma“), terorizma zatiranju o z — Konvencije z dne 19. junija 1990 o uporabi Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi nadzora 2. Odstavek 1 ne vpliva na uporabo ugodnejših določb dvostran- skih ali večstranskih sporazumov med državami članicami, niti ne vpliva, kot to določa člen 28(3) Evropske konvencije o izročitvi, na dogovore o izročitvi na podlagi enotnih ali vzajemnih zako- nov, ki na ozemlju ene države članice zagotavljajo izvrševanje nalogov za prijetje, izdanih na ozemlju druge. 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 97 Člen 2 Kazniva dejanja, za katera se dovoli izročitev tega člena, zaprošena država članica upošteva informacije, vsebo- vane v nalogu za prijetje ali nalogu, ki ima enake pravne posle- dice, ali v obsodbi osebe, za katero se zahteva izročitev, pa tudi v izjavi o kaznivih dejanjih, ki jo predvideva člen 12(2)(b) Evropske konvencije o izročitvi ali v členu 11(2)(b) Beneluške pogodbe. 1. Izročitev se dovoli za kazniva dejanja, ki se po pravu države članice prosilke kaznujejo z odvzemom prostosti ali z varnostnim ukrepom z najvišjo zagroženo kaznijo najmanj 12 mesecev in po pravu zaprošene države članice z odvzemom prostosti ali var- nostnim ukrepom z najvišjo zagroženo kaznijo najmanj šest mesecev. 2. Izročitve ni mogoče zavrniti z utemeljitvijo, da pravo zapro- šene države ne predvideva enake vrste prostostnega varnostnega ukrepa kakor pravo države prosilke. 3. Člen 2(2) Evropske konvencije o izročitvi in člen 2(2) Beneluške pogodbe se uporabljata tudi, če je za določena kazniva dejanja zagrožena denarna kazen. 3. Ob notifikaciji iz člena 18(2) lahko katera koli država članica izjavi, da si pridržuje pravico, da ne uporabi odstavka 1, ali da ga uporabi pod določenimi posebnimi pogoji. 4. Država članica, ki si je pridržala pravico na podlagi odstavka 3, bo dovolila izročitev po pogojih iz člena 2(1) zaradi ravnanja katere koli osebe, ki je udeležena pri storitvi enega ali več kazni- vih dejanj skupine oseb s skupnim ciljem na področjih terorizma v smislu členov 1 in 2 Evropske konvencije o zatiranju terorizma, nezakonite trgovine z drogami in drugih oblik organiziranega kri- minala ali drugih nasilnih dejanj zoper življenje, telesno nedotakljivost ali osebno prostost ali ustvarjanje splošne nevar- nosti za ljudi, za kar je najvišja zagrožena kazen odvzem prostosti ali varnostni ukrep najmanj 12 mesecev, tudi če ta oseba ne sode- luje pri dejanski izvedbi zadevnega kaznivega dejanja ali dejanj; taka udeležba mora biti naklepna in storjena ob poznavanju bodisi cilja in splošne kaznive dejavnosti skupine bodisi njenega namena, da stori zadevno kaznivo dejanje ali dejanja. Člen 3 Dogovarjanje in združevanje z namenom storitve kaznivih dejanj Člen 4 1. Če je kaznivo dejanje, za katero se zahteva izročitev, v pravu države članice prosilke določeno kot dogovor za kaznivo dejanje ali združevanje z namenom storitve kaznivega dejanja in je zanj najvišja zagrožena kazen odvzem prostosti ali varnostni ukrep najmanj 12 mesecev, izročitve ni mogoče zavrniti z utemeljitvijo, da po pravu zaprošene države ista dejanja niso kazniva, če gre za dogovor ali združevanje z namenom storitve: (a) enega ali več kaznivih dejanj iz členov 1 in 2 Evropske kon- vencije o zatiranju terorizma; ali Nalog za odvzem prostosti v kraju, ki ni kazenski zavod Izročitve zaradi pregona ni mogoče zavrniti z utemeljitvijo, da je prošnji priložen, v skladu s členom 12(2)(a) Evropske konvencije o izročitvi ali s členom 11(2)(a) Beneluške pogodbe, nalog pravosodnih organov države članice prosilke za odvzem prostosti osebi v kraju, ki ni kazenski zavod. Člen 5 Politična kazniva dejanja (b) katerega koli drugega kaznivega dejanja, za katero je najvišji zagrožen odvzem prostosti ali varnostni ukrep najmanj 12 mesecev, na področju nezakonite trgovine z mamili ali drugih oblik organiziranega kriminala ali drugih nasilnih dejanj zoper življenje, telesno nedotakljivost ali osebno prostost ali ustvarjanju splošne nevarnosti za ljudi. 1. Za namene uporabe te konvencije zaprošena država članica ne more šteti nobenega kaznivega dejanja za politično kaznivo deja- nje, kaznivo dejanje povezano s političnim kaznivim dejanjem ali politično motivirano kaznivo dejanje. 2. Za namene ugotavljanja, ali gre za dogovarjanje ali združeva- nje za storitev katerega od kaznivih dejanj iz odstavka 1(a) ali (b) 2. Vsaka država članica lahko ob notifikaciji iz člena 18(2) izjavi, da bo uporabila odstavek 1 samo v zvezi s: 98 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 (a) kaznivimi dejanji iz členov 1 in 2 Evropske konvencije o zati- ranju terorizma; in (b) kaznivimi dejanji dogovarjanja ali združevanja – ki ustreza opisu ravnanja iz člena 3(4) – z namenom storitve enega ali več kaznivih dejanj iz členov 1 in 2 Evropske konvencije o zatiranju terorizma. 3. Določbe člena 3(2) Evropske konvencije o izročitvi in člena 5 Evropske konvencije o zatiranju terorizma ostajajo nespreme- njene. 4. Pridržki, izraženi v skladu s členom 13 Evropske konvencije o zatiranju terorizma, se ne uporabljajo za izročitev med državami članicami. 3. Pridržki iz odstavka 2 veljajo pet let od prvega dne uporabe te konvencije s strani zadevne države članice. Vendar se ti pridržki lahko obnovijo za naslednja enako dolga obdobja. Dvanajst mesecev pred dnevom izteka pridržka depozitar obvesti zadevno državo članico o izteku. Najpozneje tri mesece pred iztekom vsakega petletnega obdobja država članica obvesti depozitarja, da ohranja svoj pridržek, ga spreminja, da bi omilila pogoje za izročitev, ali ga umika. Če notifikacija iz prejšnjega odstavka ni bila opravljena, depozitar obvesti zadevno državo članico, da se šteje, da je njen pridržek avtomatično podaljšan za obdobje 6 mesecev, pred iztekom katerega mora država članica opraviti notifikacijo. Če ob izteku tega roka ni notifikacije, pridržek zapade. Člen 6 Fiskalna kazniva dejanja Člen 8 Zastaranje 1. Glede davkov, dajatev, carin in menjave se izročitev dovoli pod pogoji te konvencije, Evropske konvencije o izročitvi in Beneluške pogodbe v zvezi s kaznivimi dejanji, ki ustrezajo podobnemu kaznivemu dejanju po pravu zaprošene države članice. 2. Izročitve ni mogoče zavrniti z utemeljitvijo, da pravo zapro- šene države članice ne nalaga enake vrste davkov ali dajatev ali nima enake vrste določb v zvezi z davki, dajatvami, carinami in menjavo kakor pravo države članice prosilke. 3. Ob notifikaciji iz člena 18(2) lahko vsaka država članica izjavi, da bo dovolila izročitev v zvezi s fiskalnim kaznivim dejanjem samo za dejanja ali opustitve, ki bi lahko predstavljala kaznivo dejanje v zvezi s trošarino, davkom na dodano vrednost ali cari- nami. Člen 7 Izročitev državljanov 1. Izročitve ni mogoče zavrniti z utemeljitvijo, da je zahtevana oseba državljan zaprošene države v smislu člena 6 Evropske kon- vencije o izročitvi. 1. Izročitve ni mogoče zavrniti z utemeljitvijo, da je pregon ali kaznovanje osebe po pravu zaprošene države članice zastaralo. 2. Zaprošena država članica ima možnost, da ne uporabi odstavka 1, če gre za izročitev zaradi kaznivih dejanj, za katera je navedena država članica pristojna po lastnem kazenskem pravu. Člen 9 Amnestija Izročitev se ne dovoli za kaznivo dejanje, za katerega v zaprošeni državi članici velja amnestija, če je navedena država za pregon tega kaznivega dejanja pristojna po lastnem kazenskem pravu. Člen 10 Kazniva dejanja, ki niso zajeta v prošnji za izročitev 1. Izročeno osebo se lahko za kazniva dejanja, storjena pred njeno predajo, ki niso zajeta v prošnji za izročitev, brez pristanka zaprošene države članice: 2. Ob notifikaciji iz člena 18(2) lahko vsaka država članica izjavi, da ne bo dovolila izročitve svojih državljanov ali da jo bo dovo- lila samo pod določenimi posebnimi pogoji. (a) preganja ali ji sodi, če za kazniva dejanja ni zagrožen odvzem prostosti; 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 99 (b) preganja ali ji sodi, kolikor kazenski postopek ne povzroči uporabe ukrepa omejitve osebne svobode; Člen 12 (c) zanjo velja kazen ali ukrep, ki ne vključuje odvzema prostosti, vključno z denarno kaznijo ali ukrepom namesto nje, tudi če bi omejeval osebno svobodo; (d) preganja, ji sodi, se pripre z namenom izvršitve obsodbe ali varnostnega ukrepa ali se ji drugače omeji osebna svoboda, če se je po predaji izrecno odpovedala uporabi načela specialnosti za posamezna dejanja, storjena pred predajo. 2. Odpoved izročene osebe iz odstavka 1(d) se poda pred pristoj- nimi pravosodnimi organi države članice prosilke in se po postopku, določenem z notranjim pravom te države, zapiše v zapisnik. 3. Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je odpoved iz odstavka 1(d) podana tako, da se vidi, da jo je oseba podala prostovoljno in pri polni zavesti o posledicah. V ta namen ima izročena oseba pravico do zagovornika. 4. Če je država članica dala izjavo v skladu s členom 6(3), se odstavki 1(a), (b) in (c) tega člena ne uporabljajo v zvezi s fiskalnimi kaznivimi dejanji, z izjemo tistih, ki so navedena v členu 6(3). Nadaljnja izročitev v tretjo državo članico 1. Člen 15 Evropske konvencije o izročitvi in člen 14(1) Beneluške pogodbe se ne uporabljata za prošnje za nadaljnjo izro- čitev iz ene države članice v drugo. 2. Ob notifikaciji iz člena 18(2) lahko država članica izjavi, da se člen 15 Evropske konvencije o izročitvi in člen 14(1) Beneluške pogodbe še nadalje uporabljata, razen če člen 13 Konvencije o poenostavljenem postopku izročitve med državami članicami (1) določa drugače, ali če zadevna oseba privoli, da se izroči v tretjo državo članico. Člen 13 Osrednji organ in pošiljanje dokumentov po faksu 1. Vsaka država članica določi osrednji organ ali, če to zahteva njena ustavna ureditev, osrednje organe, odgovorne za pošiljanje in sprejemanje prošenj za izročitev in potrebne dokumentacije, ter tudi vse ostale uradne korespondence v zvezi s prošnjami za izročitev, razen če ni v tej konvenciji določeno drugače. 2. Ob notifikaciji iz člena 18(2) vsaka država članica navede organ ali organe, ki jih je določila v skladu z odstavkom 1 tega člena. Depozitarja obvesti o vseh morebitnih spremembah glede svoje določitve. Člen 11 Domneva o soglasju zaprošene države članice 3. Prošnja za izročitev in listine, navedene v odstavku 1, se lahko pošljejo po faksu. Vsak osrednji organ je opremljen s faksom za oddajanje in sprejemanje takšnih listin in zagotavlja, da brezhibno deluje. Vsaka država članica lahko ob notifikaciji iz člena 18(2) ali v katerem koli drugem času izjavi, da soglaša, da se v odnosih z drugimi državami članicami, ki so podale enako izjavo, za namene člena 14(1)(a) Evropske konvencije o izročitvi in člena 13(1)(a) Beneluške pogodbe domneva, da je soglasje dano, razen če se ne izrazi drugače, ko dovoli izročitev v posameznem primeru. 4. Da bi se zagotovila avtentičnost in zaupnost prenosa, se v napravo za faksiranje, ki jo ima osrednji organ, umesti kriptografska naprava, ki deluje, kadar se ta oprema uporablja v namene tega člena. Država članice se medsebojno posvetujejo o praktičnih dogovo- rih za uporabo tega člena. Kadar v posameznem primeru država članica izrazi, da ne sme šteti, da je njeno soglasje dano, se še vedno uporablja člen 10(1). (1) UL C 78, 30. 3. 1995, str. 1. 100 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 5. Da se zajamči avtentičnost izročitvene dokumentacije, osrednji organ države prosilke v svoji prošnji izjavi, da je oddana doku- mentacije, ki je priložena prošnji, enaka izvirnikom in opiše šte- vilčenje strani. Če zaprošena država izpodbija, da dokumenti ustrezajo izvirnikom, lahko njen osrednji organ zahteva od osrednjega organa države prosilke, da v razumnem roku priskrbi izvirnike dokumentacije ali verodostojne kopije dokumentacije bodisi po diplomatski poti bodisi po kakšni drugi medsebojno dogovorjeni poti. Člen 14 Dodatne informacije Ob notifikaciji iz člena 18(2) ali sicer ob kateri koli drugi priložnosti lahko vsaka država članica izjavi, da lahko v okviru odnosov z drugimi državami članicami, ki so podale enako izjavo, njihovi pravosodni organi ali drugi pristojni organi, kadar je to ustrezno, zaprosijo za dodatne informacije v skladu s členom 13 Evropske konvencije o izročitvi ali s členom 12 Beneluške pogodbe neposredno pravosodne organe ali druge organe, pristojne v kazenskih postopkih zoper osebo, katere izročitev se zahteva. Ko poda takšno izjavo, država članica določi svoje pravosodne organe ali druge pristojne organe, ki so pooblaščeni za sporočanje in sprejemanje takšnih dodatnih informacij. Člen 15 Overovitev Vsi dokumenti ali kopije dokumentov, ki se pošljejo zaradi izročitve, so oproščeni overovitve ali katerih koli drugi formalnosti, razen če to izrecno zahtevajo določbe te konvencije, Evropske konvencije o izročitvi ali Beneluške pogodbe. V takem primeru se šteje, da so kopije dokumentov overjene, če jih kot verodostojno kopijo potrdijo pravosodni organi, ki so izdali izvirnike, ali pa osrednji organi, navedeni v členu 13. Člen 16 Tranzit izročitvi in členu 21 Beneluške pogodbe, se uporabljajo naslednje določbe: (a) vsaka prošnja za tranzit mora vsebovati zadostne informacije, da tranzitna država članica lahko oceni prošnjo in uporabi ustrezne prisilne ukrepe pri izvedbi tranzita izročene osebe. V ta namen zadostujejo naslednje informacije: — identiteta osebe, ki se izroča, — obstoj naloga za prijetje ali drugega dokumenta z enakimi pravnimi posledicami ali izvršljive sodbe, — vrsta in zakonski opis kaznivega dejanja, — opis okoliščin, v katerih je bilo storjeno kaznivo dejanje, vključno z datumom in krajem; (b) prošnja za tranzit in informacije iz točke (a) se lahko pošljejo v tranzitno državo članico na kakršen koli način, ki omogoča ohranitev pisnega zapisa. Tranzitna država članica svojo odlo- čitev sporoči na enak način; (c) če pri letalskem prevozu, pri katerem ni načrtovan postanek, pride do nenačrtovanega postanka, država prosilka zagotovi tranzitni državi članici informacije, določene v točki (a); (d) ob upoštevanju določb te konvencije, zlasti členov 3, 5 in 7, se še naprej uporabljajo določbe člena 21(1), (2), (5) in (6) in člena 21(1) Beneluške Evropske konvencije o izročitvi pogodbe. Člen 17 Pridržki Glede te konvencije je mogoče vložiti le tiste pridržke, ki so v njej izrecno določeni. Člen 18 Začetek veljavnosti 1. To konvencijo sprejmejo države članice v skladu s svojimi ustavnimi pravili. V primeru tranzita čez ozemlje ene države članice v drugo državo članico pod pogoji, določenimi v členu 21 Evropske konvencije o 2. Države članice obvestijo generalnega sekretarja Sveta Evrop- ske unije, da so končani postopki, ki so v skladu z njihovimi ustavnimi pravili potrebni za sprejem te konvencije. 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 101 3. Ta konvencija začne veljati 90 dni po obvestilu iz odstavka 2, ki ga poda država članica Evropske unije, ki do takrat, ko Svet sprejme akt o tej konvenciji, zadnja opravi to formalnost. 4. Do začetka veljavnosti te konvencije lahko vsaka država čla- nica ob obvestilu iz odstavka 2 ali ob katerem koli drugem času izjavi, da se, v kolikor se nanaša nanjo, ta konvencija uporablja v njenih odnosih z državami članicami, ki so podale enako izjavo. Takšne izjave začnejo veljati 90 dni po njihovem deponiranju. 5. Ta konvencija se uporablja samo za prošnje, vložene po dnevu začetka njene veljavnosti ali uporabe med zaprošeno državo čla- nico in državo članico prosilko. Člen 19 Pristop novih držav članic 1. K tej konvenciji lahko pristopi vsaka država, ki postane članica Evropske unije. 3. Listine o pristopu se deponirajo pri depozitarju. 4. Ta konvencija začne veljati za vse države, ki k njej pristopijo, 90 dni po deponiranju listin o pristopu, ali z dnem začetka veljav- nosti te konvencije, če še ni začela veljati ob izteku omenjenega roka 90 dni. 5. Če ta konvencija v času deponiranja njihovih pristopnih listin še ne velja, se za države članice pristopnice uporablja člen 18(4). Člen 20 Depozitar 1. Generalni sekretar Sveta Evropske unije je depozitar te kon- vencije. 2. Besedilo te konvencije je v jeziku države pristopnice, ki ga pri- pravi Svet Evropske unije, enako verodostojno. 2. Depozitar v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi obvestila o napredku pri potrditvah in pristopih, izjavah in pridržkih ter vsa druga uradna obvestila, ki se nanašajo na to konvencijo. V potrditev tega so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali to konvencijo. V edinem izvirniku v angleškem, danskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna, izvirnik pa je deponiran v arhivih generalnega sekretariata Sveta Evropske unije. 102 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 Pour le gouvernement du Royaume de Belgique Voor de Regering van het Koninkrijk België Für die Regierung des Königreichs Belgien For regeringen for Kongeriget Danmark Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland Για την Κυβέρνηση της Ελληνικής Δημοκρατίας 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 103 Por el Gobierno del Reino de España Pour le gouvernement de la République française Thar ceann Rialtas na hÉireann For the Government of Ireland Per il Governo della Repubblica italiana Pour le gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg 104 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 Voor de Regering van het Koninkrijk der Nederlanden Für die Regierung der Republik Österreich Pelo Governo da República Portuguesa Suomen hallituksen puolesta På finska regeringens vägnar 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 105 På svenska regeringens vägnar For the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland 106 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 8 PRILOGA Skupna izjava o pravici do azila Države članice izjavljajo, da ta konvencija ne posega niti v pravico do azila, kakor jo priznavajo njihove ustave, niti v uporabo določb Konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kakor jo dopolnjujeta Konvencija o statusu oseb brez državljanstva z dne 28. septembra 1954 in Protokol o statusu beguncev z dne 31. januarja 1967. Izjava Danske, Finske in Švedske glede člena 7 te konvencije Danska, Finska in Švedska potrjujejo – kot so naznanile v času pogajanj o pristopu k Schengenskim sporazumom – da se v odnosih z drugimi državami članicami, ki zagotavljajo enako obravnavanje, ne bodo sklicevale na svoje izjave na podlagi člena 6(1) Evropske konvencije o izročitvi, da bi zavrnile izročitve rezidentov iz ne nordijskih držav. Izjava o pojmu „državljan“ Svet jemlje na znanje zavezo držav članic, da uporabijo Konvencijo Sveta Evrope z dne 21. marca 1983 o transferju obsojenih oseb v zvezi z državljani vsake države članice, v smislu člena 3(4) navedene konvencije. Zaveza držav članic iz prvega odstavka ne posega v uporabo člena 7(2) te konvencije. Izjava Grčije glede člena 5 Grčija tolmači člen 5 s stališča odstavka 3 navedenega člena. To tolmačenje zagotavlja skladnost s pogoji grške ustave, ki: — izrecno prepoveduje izročitev tujca, ki se preganja zaradi delovanja, namenjenega varstvu svobode, in — razlikuje med političnimi in tako imenovanim mešanimi kaznivimi dejanji, za katera pravila niso enaka kot za politična kazniva dejanja. 19/Zv. 8 SL Uradni list Evropske unije 107 Izjava Portugalske o izročitvi, ki se zahteva za kaznivo dejanje, za katero je zagrožena kazen dosmrtnega zapora ali priporni nalog Po vložitvi pridržka glede Evropske konvencije o izročitvi iz leta 1957 v tem smislu, da se ne dovoli izročitev oseb, ki se zahtevajo zaradi kaznivega dejanja, za katero je zgrožena kazen dosmrtni zapor ali priporni nalog, Portugalska izjavlja, da bo v primeru, ko se zahteva izročitev zaradi kaznivega dejanja, za katerega je zagrožena kazen dosmrtni zapor ali varnostni ukrep, v skladu z ustreznimi določbami Ustave Portugalske republike, kot jih tolmači njeno Ustavno sodišče, izročitev dovolila le, če bo štela, da so podana zadostna zagotovila države članice, ki vlaga zahtevo, da bo v skladu s svojo zakonodajo in prakso v zvezi z izvrševanjem kazni spodbudila uporabo katerih koli ukrepov pomilostitve, do katerih bi zahtevana oseba utegnila biti upravičena. Portugalska ponovno potrjuje veljavnost obvez, ki jih je prevzela z obstoječimi mednarodnimi sporazumi, katerih pogodbenica je, zlasti člena 5 Konvencije o pristopu Portugalske h Konvenciji o uporabi Schengenskega sporazuma. Izjava Sveta o nadaljevanju dejavnosti v zvezi s Konvencijo Svet izjavlja: (a) da meni, da so potrebni redni pregledi, na podlagi obvestil, ki jih podajo države članice, glede: — izvajanja te konvencije, — funkcioniranja te konvencije po začetku njene veljavnosti, — možnosti, da države članice spremenijo pridržke, vložene v okviru te konvencije, z namenom ublažitve pogojev za izročitev ali umika svojih pridržkov, — splošnega funkcioniranja postopkov izročitve med državami članicami; (b) da bo eno leto po začetku veljavnosti konvencije obravnaval vprašanje, ali bi bilo treba dati jurisdikcijo Sodišču Evropskih skupnosti


title: Recommandation du Conseil du 27 septembre 1996 sur la lutte contre l'emploi illégal de ressortissants d'États tiers

eurovoc_concepts:
employment policy
foreign national
free movement of workers
migration control
moonlighting
underground economy

formats: html pdfa1b print


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1866/96 DE LA COMMISSION du 27 septembre 1996 fixant les montants des aides à la fourniture des Açores et de Madère en produits du secteur du riz d'origine communautaire

eurovoc_concepts:
Azores
Madeira
aid system
rice
supply


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1865/96 DER KOMMISSION vom 27. September 1996 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Reis und Bruchreis

eurovoc_concepts:
export refund
rice


title: Σύμβαση η οποία καταρτίζεται βάσει του άρθρου Κ.3 της συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση, για την έκδοση μεταξύ των κρατών μελών της Ευρωπαϊκής Ένωσης - Κοινή δήλωση σχετικά με το δικαίωμα ασύλου - Δήλωση της Δανίας, της Φινλανδίας και της Σουηδίας σχετικά με το άρθρο 7 της παρούσας σύμβασης - Δήλωση σχετικά με την έννοια του όρου «ημεδαπός» - Δήλωση της Ελλάδος σχετικά με το άρθρο 5 - Δήλωση της Πορτογαλίας σχετικά με την έκδοση του ζητείται για έγκλημα για το οποίο επαπειλείται ποινή ή μέτρο ασφάλειας εφ’όρου ζωής - Δήλωση του Συμβουλίου σχετικά με τη συνέχεια που θα δοθεί στη σύμβαση

formats: html print


title: Commission Regulation (EC) No 1871/96 of 27 September 1996 amending Regulation (EEC) No 3886/92 laying down detailed rules for the application of the premium schemes provided for in the beef and veal sector, in respect of the payment of advances

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
aid system
beef
common organisation of markets
suckler cow


title: Gníomh ón gComhairle an 27 Meán Fómhair 1996 ag dréachtú Prótacail a ghabhann leis an gCoinbhinsiún maidir le leasanna airgeadais na gComhphobal Eorpach a chosaint

eurovoc_concepts:
EU Member State
European official
civil service
corruption
fight against crime
financial interests of members


title: EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 50/96 (1996. gada 27. septembris), ar kuru izdara grozījumus EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertificēšana)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
air quality
maritime transport
petrol
prevention of pollution

formats: html pdf print

text: 11/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 89 21997D0123(03) L 21/4 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 23. 1. 1997. EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 50/96 (1996. gada 27. septembris), ar kuru izdara grozījumus EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertificēšana) EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar protokolu, ar ko koriģē Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, še turpmāk “līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu, tā kā līguma II pielikumā grozījumi Lēmumu Nr. 67/95 (1); izdarīti ar EEZ Apvienotās komitejas 1995. gada 22. novembra tā kā līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīva 94/63/EK par gaistošo organisko savienojumu (GOS) izplūdes kontroli, ko izraisa benzīna uzglabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām (2), IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Līguma II pielikuma XVII nodaļā aiz 7. punkta (Padomes Direktīva 94/62/EK) iekļauj šādu punktu: “8. 394 L 0063: Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīva par gaistošo organisko savienojumu (GOS) izplūdes kontroli, ko izraisa benzīna uzglabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām (OV L 365, 31. 12. 1994. , 24. lpp. ). Šajā līgumā Direktīvas noteikumus groza šādi: I pielikuma 4. punktu nepiemēro esošajiem Islandes termināliem, kuru caurlaidspēja nepārsniedz 5 000 tonnas gadā un kurus apkalpo kuģi. ” 2. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/63/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas pievienots šā lēmuma redakcijām attiecīgajās valodās, ir autentisks. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā 1996. gada 1. oktobrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu. (1) OV L 8, 11. 1. 1996. , 38. lpp. (2) OV L 365, 31. 12. 1994. , 24. lpp. 90 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/2. sēj. Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. 4. pants Briselē, 1996. gada 27. septembrī EEZ Apvienotās komitejas vārdā — priekšsēdētājs H. HAFSTEIN


title: Regulamento (CE) nº 1875/96 da Comissão de 27 de Setembro de 1996 que altera o Regulamento (CE) nº 1466/95 que estabelece as regras especiais de execução das restituições à exportação no sector do leite e dos produtos lácteos

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
milk
milk product


title: VERORDENING (EG) Nr. 1873/96 VAN DE COMMISSIE van 27 september 1996 tot vaststelling van de maximumaankoopprijs en de hoeveelheden rundvlees die door de interventiebureaus worden aangekocht in het kader van de 168e deelinschrijving die overeenkomstig de Verordeningen (EEG) nr. 1627/89 en (EG) nr. 1825/96 in het kader van de algemene interventiemaatregelen is gehouden

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention buying
market intervention
purchase price


title: Council Act of 27 September 1996 drawing up the Convention relating to extradition between the Member States of the European Union

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
approximation of laws
cooperation policy
extradition
terrorism


title: Geänderter Vorschlag für einen Beschluß des Rates zur zweiten Anpassung des Beschlusses 94/268/Euratom (in der Fassung des Beschlusses 96/253/Euratom) über ein Rahmenprogramm für gemeinschaftliche Maßnahmen im Bereich der Forschung und Ausbildung für die Europäische Atomgemeinschaft (1994-1998)

eurovoc_concepts:
EAEC
EU financing
EU programme
research and development
research programme
vocational training

formats: pdf pdfa1b print

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 27. 09. 1996 KOM(96) 453 endg. 96/0034 (COD) 96/0035 (CNS) Geänderter Vorschlag fur einen BESCHLUSS DEf, EUROPÄISCHEN PARLAMENTS UND DES RATES ZUR ZWEITEN ANPASSUNG DES BESCHLUSSES 1110/94/EG (IN DER FASSUNG DES BESCHLUSSES 616/96/EG) ÜBER DAS VIERTE RAHMENPROGRAMM DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFT IM BEREICH DER FORSCHUNG, TECHNOLOGISCHEN ENTWICKLUNG UND DEMONSTRATION (1994-1998) Geänderter Vorschlag fur einen BRSCHUJSS DES RATES ZUR ZWEITEN ANPASSUNG DES BESCHLUSSES 94/268/EURATOM (IN DER FASSUNG DES BESCHLUSSES 96/253/EURATOM) ÜBER EIN RAHMENPROGRAMM FÜR GEMEINSCHAFTLICHE MASSNAHMEN IM BEREICH DER FORSCHUNG UND AUSBILDUNG FÜR DIE EUROPÄISCHE ATOMGEMEINSCHAFT (1994-1998) (gemäß Artikel 189 a, Absatz 2 des EG-Vertrages von der Kommission vorgelegt) Geänderter Vorschlag für einen ^ r , BESCHLUSS DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS UND DES RATES J ZUR ZWEITEN ANPASSUNG DES BESCHLUSSES 1110/94/EG (IN DER FASSUNG DES BESCHLUSSES 616/96/EG) ÜBER DAS VIERTE RAHMENPROGRAMM DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFT IM BEREICH DER FORSCHUNG, TECHNOLOGISCHEN ENTWICKLUNG UND DEMONSTRATION (1994-1998) ^ BEGRÜNDUNG hat Die Kommission im Rahmen, des Mitentscheidungsverfahrens einen Vorschlag über die Aufstockung der Mittel des Vierten FTE-Rahmenprogramms (1994-1998) um 595 Mio. ECU übermittelt*. Am 18. Juni 1996 hat das Europäische Parlament in erster Lesung zum Vorschlag der Kommission Stellung genommen. 28. Februar 1996 am Aufgrund dieser Stellungnahme legt die Kommission einen geänderten Vorschlag vor, in den einige Änderungen des Parlaments aufgenommen wurden. Die Änderungen betreffen folgende Punkte: - Aufnahme genauerer Angaben zur Mittelverteilung [Einziger Artikel Absatz 2a (neu); Anhang Ia (neu)], - Zusatzinformationen über im Multimedia-Bereich vorgesehene Tätigkeiten [Anhang II Ziffer ii) "Multimediale Lernsysteme", Absätze 2 und 4; Anhang II Ziffer xvii) einziger Absatz], - Verweise auf wichtige Dokumente der Kommission [Erwägung 4a (neu), Erwägung 5], - Tätigkeitsbeschreibung der Task Forces [Erwägung 7; Anhang II Ziffer i) Absatz 2 Einleitung], - Durchführung der Programme [Erwägung 8a], - Bedeutung einer nachhaltigen Wettbewerbsfähigkeit und Entwicklung [Anhang II Ziffer ii) "Prioritäre Themen" Absatz 1], - Stiftung eines Wissenschaftspreises (Descartes-Preis) für besonders herausragende europäische Forschungsarbeiten [Anhang II Ziffer xxii) (neu)]. Vorschlag für einen Beschluß des Europäischen Parlaments und des Rates zur zweiten Anpassung des Beschlusses 1110/94/EG (in der Fassung des Beschlusses 616/96/EG) über das Vierte Rahmenprogramm der Europäischen Gemeinschaft im Bereich der Forschung, technologischen Entwicklung und Demonstration (1994-1998) (KOM(96)12 endg. - 96/34(COD)). Geänderter Vorschlag fur einen o c I -. ~» r BESCHLUSS DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS UND DES RATES ^ ZUR ZWEITEN ANPASSUNG DES BESCHLUSSES 1110/94/EG (IN DER FASSUNG DES BESCHLUSSES 616/96/EG) ÜBER DAS VIERTE RAHMENPROGRAMM DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFT IM BEREICH DER FORSCHUNG, TECHNOLOGISCHEN ENTWICKLUNG UND DEMONSTRATION (1994-1998) z ^ Ursprünglicher Vorschlag der Kommission1 Geänderter Vorschlag Erwägung 4a (neu) W a c h s t u m, In den Weißbüchern d er Kommision ü b er W e t t b e w e r b s f ä h i g k e it B e s c h ä f t i g u ng rrr und a l l g e m e i n en B i l d u n gUj und in N o t w e n d i g k e it I n v e s t i t i o n en Forschung und Innovation betont u nd z ur b e r u f l i c h en ihrem Qrünbuch wurde die i m m a t e r i e l l er Ausbildung. s o w ie in (1) ABl. C 20 vom 24. 1. 1994, S (2) KOM(95) 590 (3) KOM(95) 688 Erwägung 5 Bei der Aufstockung der Mittel für das Vierte Rahmenprogramm muß die Entwicklung finanziellen der Vorausschau der Europäischen Union berücksichtigt werden; bei der Aufstockung der Mittel für -daß Vierte Rahmenprogramm muß die Entwicklung finanziellen der Vorausschau der Europäischen Union berücksichtigt die Kommission hat am 19. Mai 1996 ihren Beschluß zur Änderung der f i n a n z i e l l en V o r a u s s c h au vorgelegt(4); werden; :4) SEC(96)492 Erwägung 7 die Überlegungen der von der Kommission eingerichteten Task Forces Forschung/Industrie tragen zu einer besseren Festlegung der Forschungsprioritäten in Absprache mit der Industrie einschließlich der KMU,' und den Anwendern bei. Sie helfen bei einer verstärkten Koordinierung und Konzentration der Arbeiten und des in der gesamten Union vorhandenen Poten tials. Außerdem streben sie die Schaffung innovationsfördernder Rahmenbedingungen an; ABI. C 115 vom 19. 4. 1996, S. l zu einer richtet Kommission Zusammenarbeit eine die begrenzte Anzahl von Task Forces ein, um die Möglichkeiten für eine verstärkte in einzelnen Bereichen der Forschung und Entwicklung zu überprüfen. Sie besseren tragen F e s t l e g u ng d er Forschungsprioritäten in Absprache mit der Industrie, einschließlich KMU, und den Anwendern bei, und helfen bei verstärkten einer Koordinierung und Konzentration der Arbeiten und des in der gesamten vorhandenen Potentials. Außerdem streben sie die Schaffung innovationsfördern der Rahmenbedingungen an; Union Ursprünglicher Vorschlag der Kommission Geänderter Vorschlag Erwägung 8a die Durchführung der Programme werden. sollte verbessert die Diesbezüglich Einrichtung von Task Forces förderlich sein. sollte Einziger Artikel Anhang I wird durch Anhang I dieses Beschlusses ersetzt. 2. Anhang I wird durch Anhang I dieses Beschlusses ersetzt. 2a. Mit la Anhang dieses Beschlusses wird ein neuer Anhang la hinzugefügt, der die vorläufige Aufteilung der Mittel auf die priori- tären Themen enthält. ANHANG la (neu) In den Beschluß 1110/94/EG wird folgender Anhang la eingefügt: Anhang ia Prioritäre Themen: Vorläufige Aufteilung der Mittel auf die spezifischen Programme PRIORITÄRE THEMEN Telematik- anwendungen IT IMT Aufteilung der Beträge auf die spezifischen Programme (Mio. ECU) Meß- und Prüfver fahren Umwelt /Klima MAST Bio tech nologie Bio medizin Land wirtschaft/ Fischerei Nichtnukl. Energien Verkehr Sozio- ökon. Int. Zus. Luft- und Raumfahrt Multimediale Lernsysteme Kraftfahrzeuge Intermodalität und Interoperabilität im Verkehr Umwelt (Wasser) Biowissenschaften: Impfstoffe und Viniserkrankungen Maritime Systeme Zug der Zukunft 20 95 10 25 X X X 25 105 20 5 45 10 5 X 20 10 35 X X X X X X X X INSGESAMT 150 50 180 10 40 Anmerkung: Gezieltere Ausrichtung ohne Aufstockung der Mittel X 10 X 60 X 5 X X 65 10 50 X X 70 5 X X 5 INSGE SAMT 165 125 130 90 85 X 10 5 10 X 25 595 Ursprünglicher Vorschlag der Kommission Geänderter Vorschlag ANHANG II, ZIFFER i) ABSATZ 2, EINLEITENDER TEIL Dieses Konzept soll durch zwei verschiedene, ergänzende Haf-nahmen verwirklicht werden: sich Mit diesem Konzept werden konkrete &iele verfolgt. Dis Fördexung der HntarjsÄhmsi; roehxexsn i RMZZOSO- sàs JjadusJ^ie_dSJ^Qe^^ yjsd^gJ3sjnjn^,_ihx^ ïi^î^iîe^r^rJbsjEâiiigJseiJ:^ D^s___KonzfijLt soll durch verschiedene, Maßnahmen verwirklicht werden: baiSjasaa^ zwei ergänzende sich ANHANG II ZIFFER ii) "PRIORITÄRE THEMEN" ABSATZ 1 su auf. Trotz bleibt ihren einige Die. e\iropäische Industrie weist im mächtigen vergleich deutliche Konkurrenten Schwächen der vielversprechenden Entwicklung des Binnenmarktes die europäische Forschung und Indu strie aufgrund wirtschaftlicher, kultureller und institutioneller den Unterschiede M i t g l i e d s t a a t en s t a rk zersplittert. Es besteht ein drixigender einem Bedarf umfassenden, einsätzfähigen Konzept, mit dem die Forschungs-, technologischen Entwicklungs- und Demonstrationstätigkeiten in der EU und den Mitgliedstaaten eng auf d ie p o l i t i s c h en Markterfordernisse abgestimmt und zwischen u nd an bJ2_w_e_*. wlrjkasftafj gefördert werden können. Diese Zusammenarbeit sollte zu Synergien auf allen Stufen der Lieferkette führen und Forschungsarbeiten im Hinblick auf die Aufstellung einheitlicher Normen fördern. an auf. Trotz bleibt zwischen Die europäische Industrie weist im Vergleich zu ihren mächtigen deutliche Konkurrenten einige Schwächen der vielversprechenden Entwicklung des Binnenmarktes die europäische Forschung und Indu strie aufgrund wirtschaftlicher, kultureller und institutioneller den Unterschiede M i t g l i e d s t a a t en s t a rk zersplittert. Es besteht ein dringender einem Bedarf umfassenden, einsatzfähigen Konzept, um die Forschungs-, technologischen Entwicklungs- und Demonstrationstätigkeiten in der EU und den Mitgliedstaaten eng auf d ie Markterfordernisse abzustimmen und so die industrielle Wettbewerbs fähigkeit. dis wirtschaftliche Leistungsfähigkeit und eine nach haltige Entwicklung zu fördern. Diese Zusammenarbeit sollte zu Synergien auf allen Stufen der L i e f e r k e t te u nd Forschungsarbeiten im Hinblick auf die Aufstellung einheitlicher Normen fördern. p o l i t i s c h en f ü h r en u nd Ursprünglicher Vorschlag der Kommission Geänderter Vorschlag ANHANG II ZIFFER ii) "MULTIMEDIALE LERNSYSTEME" ABSATZ 1 Die Systeme der allgemeinen und beruflichen Bildung in Europa müssen dreifachen Herausforderung gerecht werden: einer vorbereiten,, auf die Lern- und Schulungsbedürfnisse von immer unterschiedlicheren Lernenden von Schulabgängern bis hin zu besonderen von Lernenden wie Behinderte oder Lernenden in ländlichen Gemeinden - eingehen und das Verhältnis der Kosten zum pädagogischen Nutzen verbessern, da dar gräfeere und unjiexacjiiedi i che re Bsdaxf__Jii£hk Kategorien von e i n er Die Systeme der allgemeinen und in Europa b e r u f l i c h en Bildung d r e i f a c h en m ü s s en Herausforderung g e r e c ht werden: Sie müssen ^ur. Fûrderwng__der Chanc^nsi^ichhslt. d ie Lern- und immer Schulungsbedürfnisse u n t e r s c h i e d l i c h e r en Lernenden von Schulabgängern b is h in zu b e s o n d e r en von Lernenden wie Behinderte oder und l ä n d l i c h en in Lernenden B. andgÄbJ^teji^ewlhrleju5ten und das V e r h ä l t n is zum pädagogischen Nutzen d er eingab sjeJ^zJieji. JMittel v e r b e s s e rn s o j as neuen an —die. djle_. ,_jau,r. ge. r- Jjg^f^jrjjLaJULo-n-a t. e. cLtLnjpJL. p g_i. e. n hexanjEührjeiL,. K a t e g o r i en Kosten der ANHANG II ZIFFER ii) "MULTIMEDIALE LERNSYSTEME" ABSATZ 4 Um sich diesen industriellen und sozialen Herausforderungen stellen zu können, ist der Forschungsetat der Gemeinschaft im Bereich der Multimedia-Lernsysteme nicht aus reichend. Eine Erhöhung der For schungsmittel ist notwendig, damit die europäische Industrie die Multimedia-Systeme, -Dienste und - Inhalte der Zukunft entwickeln und validieren kann. Die Industrie muß wettbewerbsfähig international sein, und die sprachliche Europas berücksichtigen und auf den Bedarf von Lehrern, Ausbildern und Lernenden Diese Tätigkeiten durch Validierung und Demonstration neuer Multimedia-Anwendungen in anderen geographischen Gegenden - wobei es vor allem um den Ausbau der mit Z u s a m m e n a r b e it Entwicklungsländern geht - in den GesamtZusammenhang der globalen I n f o r m a t i o n s g e s e l l s c h a ft eingebunden werden. reagieren. sollten kulturelle Vielfalt Um sich diesen industriellen und sozialen Herausforderungen stellen zu können, ist der Forsclumgsetat der Gemeinschaft im Bereich der Multimedia-Lernsysteme nicht aus reichend. Eine Erhöhung der For schungsmittel ist notwendig, damit die europäische Industrie die Multimedia-Systeme, -Dienste und - Inhalte der Zukunft entwickeln und validieren kann. Die Industrie muß wettbewerbsfähig international und sein, die sprachliche Europas berücksichtigen und auf den Bedarf von Lehrern, Ausbildern und Lernenden reagieren. In_dleÄem_Zu^ s_a m m e n h a ng cLe_r Sprachenproblematik, die_sjüsh__auia der sprachlichen Vielfalt Europas ergibt, sowie, den Problemen von kulturelle Vielfalt w. i r_d Jens b^spndexe-Aufmerksamkeit gewidmete Diese Tätigkeiten sollten durch Validierung und Demonstration neuer Multimedia-Anwendungen in anderen geographischen Gegenden - wobei es vor allem um den Ausbau der m it Z u s a m m e n a r b e it Entwicklungsländern geht - in den GesamtZusammenhang der globalen I n f o r m a t i o n s g e s e l l s c h a ft eingebunden werden. Ursprünglicher Vorschlag der Kommission Geänderter Vorschlag Anhang II Ziffer xvii) Einziger Absatz "Angesichts des prioritären Themas Multimedia-Lernsysteme wird verstärkt auf die folgenden Bereiche eingegangen: Innovation und Qualität der allgemeinen und beruflichen Bildung im formellen und Bereich; Untersuchung der kognitiven und pädagogischen der Multimedia-Lernmittel für die allgemeine und berufliche Bildung; sozioôkonomische Auswirkungen der Einführung multimedialen Lernsystemen. " informellen Aspekte von informellen Angesichts des prioritären Themas Multimedia-Lernsysteme wird verstärkt auf die folgenden Bereiche eingegangen: Innovation und Qualität der allgemeinen und beruflichen Bildung im formellen und Bereich; Untersuchung der kognitiven und pädagogischen der Multimedia-Lernmittel für die allgemeine und beruf liehe Bildung; soz ioökonomische^ r_ex'h£. 1 i_che_. _jjnd finanziÄULa Einführung Lernsystemen. Auswirkungen der multimedialen Aspekte v on ANHANG II ZIFFER xvii) (neu) AJIL ElLdja __Lejs Vjr. E-RXE. ii folgenden Q r g aja. i-. s_^JiJ^an„-. ^„Y_GLn Sommexkurssn 3LexgJLÄicJUb_axen andexsn. durch fiedankejjsir_ich. Moxtlaut_-exs. e_tz. t_:,. !___ IlEuxokoiifexenzsn^. und Maßiiahmen ^JV. £r^ab^yjmJ!Ü-aS£ja^ üie. __„™-™Jie. io H lis^_ejQjä. cJi jaX. t-S-BxeJLs wj,. s^eiia-chaiLîLlii-he jj_iiexhalb__jcojQ, R^mej^rj^xaioms-Ji Ejixo42Äi^j^h_eja JJR&iiiL-. LÄlsi^uagen äas. P r o i e k t sn Geänderter Vorschlag fur einen BESCHLUSS DES RATES <3fe ( o o ir Ccco S\ ZUR ZWEITEN ANPASSUNG DES BESCHLUSSES 94/268/EURATOM (IN DER FASSUNG DES BESCHLUSSES 96/253/EURATOM) ÜBER EIN RAHMENPROGRAMM FÜR GEMEINSCHAFTLICHE MASSNAHMEN IM BEREICH DER FORSCHUNG UND AUSBILDUNG FÜR DIE EUROPÄISCHE ATOMGEMEINSCHAFT (1994-1998) £ ^ / / r BEGRÜNDUNG Die Kommission hat am 28. Februar 1996 einen Vorschlag über die Aufstockung der Mittel des Euratom-Rahmenprogramms (1994-1998) um 105 Mio. ECU übermittelt*. Am 18. Juni 1996 hat das Europäische Parlament eine Stellungnahme zum Vorschlag der Kommission angenommen. Aufgrund dieser Stellungnahme hat die Kommission ihren Vorschlag geändert und einige Änderungen des Parlaments übernommen. Die Änderungen betreffen folgende Punkte: Rolle der Kommission bei der wissenschaftlichen Zusammenarbeit und Koordinierung [Erwägung la (neu)], Berücksichtigung der Wettbewerbsfähigkeit [Erwägung 3] durch Hersteller und Betreiber in der Union, wenn sicherheitstechnische Anforderungen erarbeitet werden, Hinweis auf die Programme PHARE und TACIS [Anhang II Einleitung Absatz 2], Aufnahme eines neuen Forschungsthemas im Bereich Strahlenschutz [Anhang II Punkt 2]. Vorschlag 94/268/EURATOM Rahmenprogramm Atomgemeinschaft (1994-1998) (KOM(96)0012 endg. - 96/0035 (CNS) für einen Beschluß des Rates zur zweiten Anpassung des Beschlusses [in der Fassung des Beschlusses 96/253/EURATOM] über ein für dip europäische im Bereich der Forschung und Ausbildung K Geänderter Vorschlag für einen SESCHLUSS DES RATES 9 b \ 0 0 ^ 5C CNS") ZUR ZWEITEN ANPASSUNG DES BESCHLUSSES 94/268/EURATOM (IN DER FASSUNG DES BESCHLUSSES 96/253/EURATOM) ÜBER EIN RAHMENPROGRAMM IM BEREICH DER FÜR GEMEINSCHAFTLICHE MASSNAHMEN FORSCHUNG UND AUSBILDUNG FÜR DIE EUROPÄISCHE ATOMGEMEINSCHAFT (1994-1998) 2<si Ursprünglicher Vorschlag der Kommission1 Geänderter Vorschlag Erwägung la (neu) Zusammenspiel Die Gemeinschaft kann hierbei, eing wichtige Rolle spielen, indem sie das die Koordinierung LaHsx. in den Mitgliedstaaten vorhandenen wissenschaftlichen Fähigkeiten auf hohem Niveau fördert. und Erwägung 3 ist für daß Es die wichtig, Gemeinschaft auf internationaler Ebene weiterhin eine bedeutende Rolle auf dem Gebiet der nuklearen Sicherheit übernimmt. Sie ist in die Weise besonderer Weiterentwicklung der Sicherheit der kerntechnischen Anlagen auf dem europäischen Kontinent verantwortlich. Die Hersteller und Betreiber der Union müssen die sicherheitstechnischen A n f o r d e r u n g en g e m e i n s am erarbeiten. Ihre Wettbewerbs fähigkeit hängt von den auf diesem Gebiet angestellten Forschungs- u nd t e c h n o l o g i s c h en Entwicklungsarbeiten ab. gesamten ist für daß gesamten Es die wichtig, Gemeinschaft auf internationaler Ebene weiterhin eine bedeutende Rolle auf dem Gebiet der nuklearen Sicherheit übernimmt. Sie ist in die Weise besonderer Weiterentwicklung der Sicherheit der kerntechnischen Anlagen auf dem europäischen Kontinent verantwortlich. Die Hersteller und Betreiber der Union müssen die sicherheitstechnischen A n f o r d e r u n g en B e r ü c k s i c h t i g u ng Wettbewerbsfähigkeit e r a r b e i t e n. Wettbewerbsfähigkeit hängt von den auf diesem Gebiet angestellten Forschungs-und technologischen Entwicklungsarbeiten ab. u n t er d er gemeinsam I h re ANHANG II EINLEITUNG ABSATZ 2 die Den Bürgern auf dem gesamten europäischen Kontinent liegt die Sicherheit bei der Kernspaltung sehr am Herzen. Ihre Erwartungen verlangen Aufstellung strengerer Sicherheitsnormen und ausgereiftere sicherheitstechni sche Methoden. Die europäischen Betreiber und Hersteller sollten diese Forderungen berücksichtigen, zumal die weltweite Konkurrenz zunimmt. Das Sicherheitsproblem ist außerdem in den Beziehungen der Union zu den mittel- und osteuropäischen Ländern und den Ländern Gemeinschaft unabhängiger Staaten (GUS) yjoji entscheidender Bedeutung • Eine der die Den Bürgern auf dem gesamten europäischen Kontinent liegt die Sicherheit bei der Kernspaltung sehr am Herzen. Ihre Erwartungen verlangen Aufstellung strengerer Sicherheitsnormen und ausgereiftere sicherheitstechni sche Methoden. Die europäischen Betreiber und Hersteller sollten diese Forderungen berücksichtigen, zumal die weltweite Konkurrenz zunimmt. Die Programme PHARE und T A C TS Unterstützungsmaßnahmen zur Lösung des Sicherheitsproblems in den mittel- osteuropäischen Ländern und den Ländern der Gemeinschaft unabhängiger Staaten u m f a s s en b e r e i ts und ABI. C 115 vom 19. 04. 1996, S. 13 10 Ursprünglicher Vorschlag der Kommission Geänderter Vorschlag die zusätzliche Unterstützung des Rahmenprogramms ist erforderlich, damit Forschungsarbeiten rascher durchgeführt werden, die Zusammenarbeit in ganz Europa vertieft wird und die Ergebnisse schneller verwertet und verbreitet werden. Eine (GUS). zusätzliche Unterstützung des Rahmenprogramms ist erforderlich, damit die rascher Forschungsarbeiten durchgeführt die Zusammenarbeit in ganz Europa vertieft wird und die Ergebnisse schneller verwertet und verbreitet werden. werden, ANHANG II ZIFFER 2 der Zum Thema r a d i o a k t i ve Abfälle könnte eine Zusammenarbeit b ei der Eigenschaften Festlegung für Lager p o t e n t i e l l er Standorte aufgebaut r a d i o a k t i v er Abfälle in der Europäischen werden. Die e n t w i c k e l t en U n i on R ü c k b a u t e c h n i k en f ür kerntechnische Anlagen könnten b ei r u s s i s c h er Bauart den Reaktoren e i n g e s e t zt e r f o r d e r l i c h e n f a l ls den s p e z i e l l en Bedürfnissen angepaßt werden. Die im Rückbau Reaktoren, d ie d e r z e it b e g r i f f en zur Schulung und zum Demonstration, Technologietransfer diesem Bereich genutzt werden. Für eine K o o r d i n i e r u ng d en Hilfsprogrammen der Union wird g e s o r g t. könnten b z w. sind, m it in der Zum Thema r a d i o a k t i ve Abfälle könnte eine Zusammenarbeit bei der Eigenschaften Festlegung für Lager p o t e n t i e l l er Standorte aufgebaut r a d i o a k t i v er Abfälle in der Europäischen werden. Die e n t w i c k e l t en U n i on R ü c k b a u t e c h n i k en f ür kerntechnische Anlagen könnten b ei r u s s i s c h er Bauart den Reaktoren e i n g e s e t zt e r f o r d e r l i c h e n f a l ls den s p e z i e l l en Bedürfnissen angepaßt werden. Die im Rückbau Reaktoren, d ie d e r z e it begriffen zur Schulung und zum Demonstration, Technologietransfer diesem Bereich genutzt werden. Für eine K o o r d i n i e r u ng d en Hilfsprogrammen der Union wird g e s o r g t. könnten b z w. sind, m it in a u s g e l ö s t er sowie Pie Forschungsarbeiten im Bereich des Strahlenschutzes werden sich auf die ersten Symptome durch s t r a h l en Krebserkrankungen die. epidemiologische Überwachung von Krebserkrankungen konzentrieren, die infolge einer akuten oder Strahlenbelastung chronischen auftreten. Pie Forschungsarbeiten werden im Rahmen einer breiten internationalen Zusammenarbeit durchgeführt und erstrecken sich auf unterschiedliche Bevölkerungs- gruppen, die ausgesetzt waren. Strahlungen 11 ISSN 0254-1467 KOM(96) 453 endg. DOKUMENTE DE 15 12 16 Katalognummer : CB-CO-96-462-DE-C ISBN 92-78-08879-X Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europaischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg •^


title: Directiva 96/62/CE do Conselho de 27 de Setembro de 1996 relativa à avaliação e gestão da qualidade do ar ambiente

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
action programme
atmospheric pollutant
environmental protection
pollution control
public health


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1876/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Σεπτεμβρίου 1996 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
stone fruit


title: Směrnice Rady 96/62/ES ze dne 27. září 1996 o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší

text: 15/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 95 31996L0062 L 296/55 RADA EVROPSKÉ UNIE, ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 21. 11. 1996 SMĚRNICE RADY 96/62/ES ze dne 27. září 1996 o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 130s odst. 1 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (2), v souladu s postupem stanoveným v článku 189c Smlouvy (3), vzhledem k tomu, že pátý akční program pro životní prostředí z roku 1992, jehož celkové zaměření bylo schváleno Radou a zástupci vlád členských států zasedajících v Radě v usnesení 93/C 138/01 ze dne 1. února 1993 (4), předpokládá změny ve stávajících právních předpisech v oblasti látek znečišťujících ovzduší; že uvedený program doporučuje stanovení dlouho- dobých cílů v oblasti kvality ovzduší; vzhledem k tomu, že by se za účelem ochrany životního prostředí jako celku a ochrany lidského zdraví mělo zabraňovat a předcházet koncentracím škodlivých látek znečišťujících ovzduší nebo tyto koncentrace snižovat a měly by se stanovit mezní hodnoty nebo výstražné prahové hodnoty pro znečištění vnějšího ovzduší; vzhledem k tomu, že Komise má provádět studie analyzující účinky kombinovaného působení různých znečišťujících látek nebo zdrojů znečištění a rovněž vliv podnebí na působení růz- ných znečišťujících látek, kterými se zabývá tato směrnice; vzhledem k tomu, že kvalita vnějšího ovzduší musí být posu- zována na základě mezních hodnot nebo výstražných prahových hodnot, a v případě ozonu na základě cílových hodnot nebo mez- ních hodnot, s ohledem na počet obyvatel a velikost ekosystémů vystavených znečištění ovzduší, jakož i na životní prostředí; vzhledem k tomu, že má-li být posuzování kvality vnějšího ovzduší na základě měření prováděných v členských státech porovnatelné, měla by být spolu se stanovením výstražných pra- hových hodnot a mezních a cílových hodnot též stanovena kritéria pro umístění a počet míst odběru vzorků, jakož i refe- renční metody měření; vzhledem k tomu, že k umožnění použití dalších postupů posu- zování kvality vnějšího ovzduší vedle měření je nezbytné stano- vit kritéria pro použití a požadovanou přesnost těchto postupů; vzhledem k tomu, že obecná opatření podle této směrnice musí být doplněna zvláštními opatřeními pro jednotlivé látky, na které se vztahuje tato směrnice; vzhledem k tomu, že za účelem splnění obecných cílů této směr- nice je potřeba přijmout uvedená zvláštní opatření co nejdříve; vzhledem k tomu, že z důvodu zohlednění specifických mecha- nismů vzniku ozonu může být nutné doplnit nebo nahradit uve- dené mezní hodnoty a výstražné prahové hodnoty cílovými hod- notami; vzhledem k tomu, že by se měly nashromáždit předběžné repre- zentativní údaje o hodnotách znečišťujících látek; vzhledem k tomu, že číselné vyjádření mezních hodnot a výstraž- ných prahových hodnot, a v případě ozonu cílových hodnot nebo mezních hodnot a výstražných prahových hodnot, má být zalo- ženo na výsledcích práce mezinárodních vědeckých skupin působících v této oblasti; (1) Úř. věst. C 216, 6. 8. 1994, s. 4. (2) Úř. věst. C 110, 2. 5. 1995, s. 5. (3) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 16. června 1995 (Úř. věst. C 166, 3. 7. 1995, s. 173). Společný postoj Rady ze dne 30. listo- padu 1995 (Úř. věst. C 59, 28. 2. 1996, s. 24) a rozhodnutí Evrop- ského parlamentu ze dne 22. května 1996 (Úř. věst. C 166, 10. 6. 1996, s. 63). (4) Úř. věst. C 138, 17. 5. 1993, s. 1. vzhledem k tomu, že za účelem ochrany životního prostředí jako celku a ochrany lidského zdraví je nezbytné, aby v případě překročení mezních hodnot členské státy podnikly ve stanovené lhůtě kroky k dosažení souladu s těmito hodnotami; vzhledem k tomu, že opatření přijatá členskými státy musí přihlížet k požadavkům nařízení týkajících se provozu průmys- lových zařízení podle práva Společenství v oblasti integrované prevence a omezování znečištění, jestliže se toto právo používá; vzhledem k tomu, že uvedená opatření vyžadují čas na provedení a nabytí účinku, a proto může být nutné stanovit u mezních hod- not přechodné meze tolerance; 96 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 3 vzhledem k tomu, že v členských státech mohou existovat oblasti s vyšší úrovní znečištění než stanovuje mezní hodnota, ale v rámci přípustné meze tolerance; vzhledem k tomu, že ve stanovené lhůtě musí být dosaženo dodržování mezní hodnoty; vzhledem k tomu, že členské státy musí vzájemně konzultovat situaci, kdy následkem významného znečištění vzniklého v jiném členském státě hodnota znečišťující látky překročí nebo hrozí překročit součet mezní hodnoty a meze tolerance, případně výst- ražnou prahovou hodnotu; vzhledem k tomu, že stanovení výstražných prahových hodnot, při jejichž dosažení by měla být přijímána preventivní opatření, umožní omezit dopad případů znečištění na lidské zdraví; vzhledem k tomu, že v oblastech a aglomeracích, kde jsou kon- centrace znečišťujících látek nižší než mezní hodnoty, musí člen- ské státy usilovat o zachování nejlepší možné kvality vnějšího ovzduší slučitelné s udržitelným rozvojem; vzhledem k tomu, že za účelem snazšího zpracování a porovnání získaných údajů by uvedené údaje měly být poskytnuty Komisi ve standardizované formě; vzhledem k tomu, že provádění rozsáhlé a komplexní politiky posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší musí být postaveno na pevných technických a vědeckých základech a na trvalé výměně názorů mezi členskými státy; vzhledem k tomu, že je nutné vyvarovat se zbytečného nárůstu množství informací, které musí členské státy předávat; že infor- mace shromážděné Komisí v rámci provádění této směrnice jsou využitelné Evropskou agenturou pro životní prostředí (EEA), a Komise je tudíž může agentuře předávat; vzhledem k tomu, že by mohlo být žádoucí přizpůsobit kritéria a metody pro posuzování kvality vnějšího ovzduší vědeckote- chnickému pokroku a stanovit opatření nutná k výměně infor- mací na základě této směrnice; že z důvodu usnadnění práce nezbytné pro tento účel by měl být stanoven postup, na jehož základě by probíhala úzká spolupráce mezi členskými státy a Komisí v rámci společného výboru; vzhledem k tomu, že za účelem podpory vzájemné výměny infor- mací mezi členskými státy a EEA má Komise vydávat ve spolu- práci s EEA každé tři roky zprávu o kvalitě vnějšího ovzduší ve Společenství; vzhledem k tomu, že nejprve by měly být řešeny látky, na něž se vztahují směrnice Rady 80/779/EHS ze dne 15. července 1980 o mezních a směrných hodnotách kvality ovzduší pro oxid siřičitý a suspendované částice (1), směrnice Rady 82/884/EHS ze dne 3. prosince 1982 o mezních hodnotách pro olovo v ovzduší (2), směrnice Rady ze dne 7. března 1985 o normách kvality ovzduší pro oxid dusičitý (85/203/EHS) (3) a směrnice Rady 92/72/EHS ze dne 21. září 1992 o znečišťování ovzduší ozonem (4), (1) Úř. věst. L 229, 30. 8. 1980, s. 30. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 91/692/EHS (Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 48). (2) Úř. věst. L 378, 31. 12. 1982, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 91/692/EHS. (3) Úř. věst. L 87, 27. 3. 1985, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směr- nicí 91/692/EHS. (4) Úř. věst. L 297, 13. 10. 1992, s. 1. PŘIJALA TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Cíle Obecným účelem této směrnice je vymezit základní zásady spo- lečné strategie s tímto cílem: — definovat a stanovit cíle pro kvalitu vnějšího ovzduší ve Spo- lečenství, jejichž smyslem je zabraňovat a předcházet škod- livým účinkům na lidské zdraví a životní prostředí jako celek nebo tyto účinky snižovat, — posuzovat kvalitu vnějšího ovzduší v členských státech na základě společných metod a kritérií, — získávat odpovídající informace o kvalitě vnějšího ovzduší a zajišťovat přístupnost informací veřejnosti, mimo jiné prostřednictvím výstražných prahových hodnot, — udržovat kvalitu vnějšího ovzduší tam, kde je dobrá, a v ostat- ních případech ji zlepšovat. Článek 2 Definice Pro účely této směrnice se rozumí: 1. 2. 3. 4. „vnějším ovzduším“ venkovní ovzduší v troposféře s výjim- kou pracovních prostředí; „znečišťující látkou“ každá látka člověkem přímo nebo nepřímo vnesená do vnějšího ovzduší, která má pravděpo- dobně škodlivé účinky na lidské zdraví nebo na životní prostředí jako celek; „hodnotou“ koncentrace znečišťující látky ve vnějším ovzduší nebo její depozice na zemský povrch v dané době; „posuzováním“ všechny metody měření, výpočtu, prognózy látky nebo odborného odhadu hodnoty znečišťující ve vnějším ovzduší; 5. „mezní hodnotou“ hodnota stanovená na základě vědeckých poznatků za účelem zabránění, předcházení nebo snižování 15/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 97 škodlivých účinků na lidské zdraví nebo na životní prostředí jako celek, které je třeba dosáhnout ve stanovené lhůtě a která poté nesmí být překročena; „cílovou hodnotou“ hodnota stanovená za účelem zabránění většímu množství dlouhodobých škodlivých účinků na lid- ské zdraví nebo na životní prostředí jako celek, které je třeba dosáhnout pokud možno ve stanovené lhůtě; „výstražnou prahovou hodnotou“ hodnota, jejíž překročení znamená, že i krátká expozice dané látce ohrožuje lidské zdraví, a při jejímž dosažení podniknou členské státy oka- mžitě kroky podle této směrnice; „mezí tolerance“ procento mezní hodnoty, o které může být tato hodnota za podmínek stanovených v této směrnici překročena; 6. 7. 8. 9. „oblastí“ členskými státy vymezená část jejich státního území; 10. „aglomerací“ oblast s více než 250 000 obyvateli nebo, je-li počet obyvatel roven 250 000 nebo nižší, s takovou husto- tou obyvatel na km2, která je pro členské státy dostatečným důvodem k posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší. Článek 3 Uplatňování a odpovědnost Členské státy pověří uplatňováním této směrnice příslušné orgány a subjekty na patřičné úrovni, které jsou odpovědné za: — uplatňování této směrnice, — posuzování kvality vnějšího ovzduší, Článek 4 Stanovení mezních hodnot a výstražných prahových hodnot pro vnější ovzduší 1. Komise předkládá Radě návrhy na stanovení mezních hodnot a případně výstražných prahových hodnot pro znečišťující látky uvedené v příloze I podle tohoto harmonogramu: — pro znečišťující látky 1 až 5 nejpozději do 31. prosince 1996, — pro ozon v souladu s článkem 8 směrnice 92/72/EHS, — pro znečišťující látky 7 a 8 nejpozději do 31. prosince 1997, — pro znečišťující látky 9 až 13 co nejdříve, ale nejpozději do 31. prosince 1999. Při stanovení mezních hodnot a případně výstražných prahových hodnot se zohledňují faktory, jejichž orientační výčet je uveden v příloze II. Pokud jde o ozon, budou uvedené návrhy brát v úvahu specifické mechanismy tvorby této znečišťující látky a v této souvislosti budou moci stanovit cílové nebo mezní hodnoty. Dojde-li k překročení cílové hodnoty stanovené pro ozon, člen- ské státy informují Komisi o opatřeních přijatých k jejímu opě- tovnému dosažení. Na základě této informace Komise posoudí, zda jsou nezbytná dodatečná opatření na úrovni Společenství, a v případě potřeby předloží návrhy Radě. Co se týče jiných znečišťujících látek, Komise předloží Radě návrhy na stanovení mezních hodnot a případně výstražných pra- hových hodnot, ukáže-li se na základě vědeckého pokroku a s ohledem na kritéria stanovená v příloze III, že je ve Společen- ství nezbytné zabraňovat a předcházet škodlivým účinkům uve- dených znečišťujících látek na lidské zdraví nebo životní prostředí jako celek nebo tyto škodlivé účinky omezovat. 2. Komise odpovídá za přezkoumání údajů, na jejichž základě byly stanoveny mezní hodnoty a výstražné prahové hodnoty uve- dené v odstavci 1, přičemž vezme v úvahu aktuální výsledky vědeckého výzkumu v oblasti životního prostředí a epidemiolo- gie, stejně jako aktuální vývoj v oblasti metrologie. — schvalování měřicích mechanismů a přístrojů (metod, vyba- vení, sítí, laboratoří), 3. Společně se stanovením mezních hodnot a výstražných pra- hových hodnot se stanovují také kritéria a metody pro: — zajištění přesnosti měření pomocí měřicích přístrojů a kon- troly dodržování přesnosti zejména prostřednictvím interních kontrol jakosti prováděných mimo jiné v souladu s požadavky evropských norem pro zabezpe- čení jakosti, těchto přístrojů, — analýzu metod posuzování, — koordinaci Komisí organizovaných programů Společenství pro zabezpečování jakosti na jejich území. Členské státy zpřístupní veřejnosti informace podle prvního pod- Komisi. odstavce předáním zároveň jejich s a) měření používaná při uplatňování právních předpisů podle odstavce 1: — výběr míst odběru vzorků, — minimální počet míst odběru vzorků, — referenční metody a způsoby odběru vzorků; b) používání jiných metod posuzování kvality vnějšího ovzduší, zvláště modelování: — prostorové rozlišení pro modelování a metody objektiv- ního hodnocení, — referenční metody modelování. 98 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 3 Tato kritéria a metody se stanovují pro každou znečišťující látku s ohledem na velikost aglomerací nebo na hodnoty znečišťujících látek v posuzovaných oblastech. 4. S ohledem na skutečné hodnoty příslušné znečišťující látky při stanovení mezních hodnot, jakož i na čas potřebný k provedení opatření za účelem zlepšení kvality vnějšího ovzduší, může Rada pro mezní hodnotu rovněž stanovit přechodnou mez tolerance. Tato mez bude snižována podle pravidel, jež budou určena pro každou znečišťující látku tak, aby bylo dosaženo mezní hodnoty nejpozději do konce období, které bude pro každou znečišťující látku stanoveno současně se stanovením mezní hodnoty. 5. V souladu se Smlouvou přijme Rada právní předpisy podle odstavce 1 a ustanovení podle odstavců 3 a 4. 6. Přijme-li členský stát přísnější opatření, než jaká jsou uvedena v předpisech podle odstavce 5, uvědomí o těchto opatřeních Komisi. 7. Hodlá-li členský stát stanovit mezní hodnoty nebo výstražné prahové hodnoty pro znečišťující látky, které nejsou uvedeny v příloze I a na které se nevztahují předpisy Společenství o kvalitě vnějšího ovzduší ve Společenství, uvědomí včas Komisi o svém záměru. Komise poskytne včas odpověď na otázku, zda je nutno přijímat na úrovni Společenství opatření podle kritérií v příloze III. Článek 5 Předběžné posouzení kvality vnějšího ovzduší látek Členské státy, které nedisponují reprezentativními hodnotami znečišťujících oblasti a aglomerace, provedou sérii reprezentativních měření, šetření nebo posouzení, aby měly včas k dispozici údaje nezbytné k uplatňování předpisů podle čl. 4 odst. 1. naměřenými všechny pro Článek 6 — v aglomeracích ve smyslu čl. 2 odst. 10, — v oblastech, v nichž se hodnoty pohybují mezi mezními hod- notami a hodnotami stanovenými v odstavci 3, — v jiných oblastech, v nichž hodnoty přesahují mezní hodnoty. Stanovená opatření mohou být doplněna metodami modelování s cílem zajištění odpovídajícího množství informací o kvalitě vnějšího ovzduší. 3. K posouzení kvality vnějšího ovzduší lze použít kombinaci měření a modelování, jsou-li hodnoty v určitém reprezentativním období nižší než hodnota, která je nižší než mezní hodnota a která má být stanovena v souladu s předpisy přijatými podle čl. 4 odst. 5. 4. Jsou-li hodnoty nižší než hodnota, která má být stanovena v souladu s předpisy přijatými podle čl. 4 odst. 5, je případně možné použít k posouzení úrovně znečištění pouze modelování nebo odborný odhad. Toto ustanovení se nevztahuje na aglome- race v případě znečišťujících látek, pro které byly stanoveny výst- ražné prahové hodnoty v souladu s předpisy přijatými podle čl. 4 odst. 5. 5. V místech, kde musí být koncentrace znečišťujících látek měřeny, se měření provádějí na určených místech měření, a to buď kontinuálně, nebo jednorázovým odběrem vzorků; počet měření musí být dostatečný pro stanovení sledovaných hodnot. Článek 7 Zlepšování kvality vnějšího ovzduší Obecné požadavky 1. Členské státy učiní nezbytná opaření k zajištění dodržování mezních hodnot. 2. Opatření činěná k dosažení cílů této směrnice: a) zohledňují a půdy; integrovaný přístup k ochraně ovzduší, vody b) nejsou v rozporu s právem Společenství v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci; Posuzování kvality vnějšího ovzduší c) nemají žádné významné nepříznivé účinky na životní prostředí v ostatních členských státech. 1. Po stanovení mezních hodnot a výstražných prahových hod- not bude v souladu s tímto článkem posuzována kvalita vnějšího ovzduší na celém území členských států. 2. V souladu s kritérii v čl. 4 odst. 3 je měření příslušných zne- čišťujících látek podle čl. 4 odst. 3 povinné v těchto oblastech: 3. Členské státy vypracují akční plány, v nichž uvedou krátko- dobá opatření, která mají být přijata v případě rizika překročení mezních hodnot nebo výstražných prahových hodnot s cílem sní- žení tohoto rizika a zkrácení doby trvání takové situace. V někte- rých případech mohou uvedené plány stanovit opatření na kon- trolu a v nezbytném případě i na pozastavení činností, které přispívají k překračování mezních hodnot, včetně provozu moto- rových vozidel. 15/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 99 Článek 8 Článek 10 Opatření pro oblasti, v nichž hodnoty překračují mezní hodnotu Opatření v případě překročení výstražných prahových hodnot 1. Členské státy vypracují seznam oblastí a aglomerací, v nichž hodnoty jedné nebo několika znečišťujících látek překračují sou- čet mezní hodnoty a meze tolerance. Nebyla-li pro určitou znečišťující látku stanovena mez tolerance, postupuje se v oblastech a aglomeracích, v nichž hodnota uve- dené znečišťující látky překračuje mezní hodnotu, stejným způ- sobem jako v oblastech a aglomeracích uvedených v prvním pod- odstavci a na tyto oblasti a aglomerace se vztahují odstavce 3, 4 a 5. Dojde-li k překročení výstražných prahových hodnot, členské státy zabezpečí přijetí nezbytných opatření k informování (např. prostřednictvím rozhlasu, televize a tisku). veřejnosti informace státy také zasílají Komisi předběžné Členské o naměřených hodnotách a délce trvání případů zvýšeného znečištění, a to nejpozději tři měsíce od jejich výskytu. Seznam základních údajů, které mají být poskytnuty veřejnosti, bude vypracován současně se stanovením výstražných prahových hodnot. 2. Členské státy vypracují seznam oblastí a aglomerací, v nichž se hodnoty jedné nebo několika znečišťujících látek pohybují mezi mezní hodnotou a součtem mezní hodnoty a meze tolerance. Článek 11 Předávání informací a zpráv 3. Pro oblasti a aglomerace uvedené v odstavci 1 přijmou člen- ské státy opatření k zajištění vypracování nebo uplatňování plánu či programu, na jehož základě bude ve stanovené lhůtě dosaženo mezní hodnoty. Uvedený plán nebo program musí být zpřístupněn veřejnosti a musí obsahovat přinejmenším informace vyjmenované v příloze IV. 4. Pro oblasti a aglomerace uvedené v odstavci 1, v nichž je hod- nota více než jedné znečišťující látky vyšší než mezní hodnoty, vypracují členské státy integrovaný plán zahrnující všechny takové znečišťující látky. 5. Komise pravidelně kontroluje plnění plánů nebo programů předložených podle odstavce 3 posuzováním dosaženého pokroku a trendů v oblasti znečištění ovzduší. 6. Pokud následkem významného znečištění vzniklého v jiném členském státě hodnota znečišťující látky překročí nebo hrozí překročit součet mezní hodnoty a meze tolerance nebo případně výstražnou prahovou hodnotu, musí dané členské státy vzniklou situaci vzájemně konzultovat a hledat řešení. Komise se může těchto konzultací účastnit. Článek 9 Poté, co Rada přijme první návrh podle první odrážky čl. 4 odst. 1: 1. členské státy oznámí Komisi příslušné orgány, laboratoře a subjekty podle článku 3 a a) v souvislosti s oblastmi podle čl. 8 odst. 1: i) informují Komisi o výskytu hodnot překračujících sou- čet mezní hodnoty a meze tolerance, o dnech nebo obdobích, kdy byly uvedené hodnoty naměřeny, a o hodnotách zaznamenaných v průběhu devíti měsíců následujících po skončení každého roku. Nebyla-li pro určitou znečišťující látku stanovena mez tolerance, postupuje se v oblastech a aglomeracích, v nichž hodnota uvedené znečišťující látky překračuje mezní hodnotu, stejným způsobem jako v oblastech a aglomeracích uvedených v prvním pododstavci; ii) informují Komisi o příčinách každého zaznamenaného případu v průběhu devíti měsíců následujících po skon- čení každého roku; iii) zasílají Komisi plány nebo programy podle čl. 8 odst. 3 nejpozději dva roky od konce roku, v jehož průběhu byly dané hodnoty naměřeny; Požadavky pro oblasti, v nichž jsou hodnoty nižší než mezní hodnota iv) informují Komisi každé tři roky o stavu plnění plánu nebo programu; Členské státy vypracují seznam oblastí a aglomerací, v nichž jsou hodnoty znečišťujících látek nižší než mezní hodnoty. b) zasílají Komisi každoročně, ale nejpozději devět měsíců od konce každého roku, seznam oblastí a aglomerací podle čl. 8 odst. 1 a 2 a článku 9; Členské státy udržují hodnoty znečišťujících látek v těchto oblastech a aglomeracích pod mezními hodnotami a usilují o zachování nejlepší možné kvality vnějšího ovzduší v souladu s udržitelným rozvojem. c) zasílají Komisi v rámci zprávy za příslušný úsek péče o životní prostředí podle článku 4 směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. prosince 1991, kterou se 100 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 3 normalizují a racionalizují zprávy o provádění některých směrnic týkajících se životního prostředí (1), každé tři roky a nejpozději devět měsíců od konce každého tříletého období souhrnné informace o hodnotách naměřených nebo případně vyhodnocených v oblastech a aglomeracích podle článků 8 a 9; d) informují Komisi o používaných metodách předběžného posouzení kvality ovzduší podle článku 5. Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stanovi- skem výboru. Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru nebo pokud výbor žádné stanovisko nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh opatření, která mají být přijata. Rada se usnese kvalifikovanou většinou. Pokud se Rada neusnese ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise. 2. Komise zveřejňuje: a) každoročně seznam oblastí a aglomerací podle čl. 8 odst. 1; Článek 13 b) každé tři roky zprávu o kvalitě vnějšího ovzduší ve Spole- čenství. Tato zpráva obsahuje souhrnné informace získané prostřednictvím mechanismu výměny informací mezi Komisí a členskými státy. 3. Komise bude při sestavování zprávy podle odst. 2 písm. b) podle potřeby využívat odborné zázemí Evropské agentury pro životní prostředí. Článek 12 Výbor a funkce výboru 1. Změny nezbytné k přizpůsobení kritérií a metod podle čl. 4 odst. 2, pravidel předávání informací poskytovaných na základě článku 11, jakož i dalších úkolů uvedených v předpisech přijatých podle čl. 4 odst. 3 vědeckotechnickému pokroku se přijímají v souladu s postupem stanoveným v odstavci 2 tohoto článku. Uvedené přizpůsobení nesmí přímo ani nepřímo způsobit změnu mezních hodnot ani výstražných prahových hodnot. 1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 18 měsíců po vstupu této směrnice v platnost, co se týče předpisů týkajících se článků 1 až 4 a 12 a příloh I, II, III a IV, a nejpozději ke dni, od něhož se použijí předpisy podle čl. 4 odst. 5, co se týče předpisů týkajících se ostatních článků. Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na jejich tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy. 2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitros- tátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 14 Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. 2. Komisi je nápomocen výbor složený ze zástupců členských států, kterému předsedá zástupce Komise. Tato směrnice je určena členským státům. Článek 15 Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 148 odst. 2 Smlouvy pro přijímání roz- hodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v uvedeném článku. Předseda nehlasuje. V Bruselu dne 27. září 1996. Za Radu předseda M. LOWRY (1) Úř. věst. L 377, 31. 12. 1991, s. 48. 15/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 101 PŘÍLOHA I SEZNAM LÁTEK ZNEČIŠŤUJÍCÍCH OVZDUŠÍ, KTERÉ JE NUTNO BRÁT V ÚVAHU PŘI POSUZOVÁNÍ A ŘÍZENÍ KVALITY VNĚJŠÍHO OVZDUŠÍ I. Znečišťující látky, které musí být zkoumány v počáteční fázi, včetně znečišťujících látek, na které se vztahují stávající směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší 1. Oxid siřičitý 2. Oxid dusičitý 3. Částice jemné frakce jako např. saze (včetně PM 10) 4. Suspendované částice 5. Olovo 6. Ozon II. Jiné látky znečišťující ovzduší 7. Benzen 8. Oxid uhelnatý 9. Polycyklické aromatické uhlovodíky 10. Kadmium 11. Arsen 12. Nikl 13. Rtuť 102 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 3 PŘÍLOHA II FAKTORY ZOHLEDŇOVANÉ PŘI STANOVOVÁNÍ MEZNÍCH HODNOT A VÝSTRAŽNÝCH PRAHOVÝCH HODNOT Při stanovování mezní hodnoty či případně výstražné prahové hodnoty je možné přihlédnout zejména k faktorům uvedeným v tomto orientačním výčtu: — stupeň expozice obyvatelstva, a zvláště citlivých podskupin, — klimatické podmínky, — citlivost živočichů a rostlin a jejich stanovišť, — historické dědictví vystavené působení znečišťujících látek, — ekonomická a technická proveditelnost, — dálkový přenos znečišťujících látek týkající se i sekundárních znečišťujících látek včetně ozonu. 15/sv. 3 CS Úřední věstník Evropské unie 103 PŘÍLOHA III KRITÉRIA VÝBĚRU LÁTEK ZNEČIŠŤUJÍCÍCH OVZDUŠÍ, K NIMŽ SE MÁ PŘIHLÍŽET 1. Možnost, závažnost a četnost účinků; co se týče lidského zdraví a životního prostředí jako celku, je třeba brát zvláštní zřetel na nezvratné účinky. 2. Velká rozšířenost a vysoká koncentrace znečišťující látky v ovzduší. 3. Přeměny znečišťujících látek v životním prostředí nebo metabolické změny, neboť tyto změny mohou vést ke vzniku chemikálií s vyšší toxicitou. 4. Přetrvávání znečišťujících látek v životním prostředí, zvláště pokud znečišťující látka není biologicky rozložitelná a může se hromadit v lidském organismu, v životním prostředí nebo v potravinovém řetězci. 5. Účinky znečišťující látky: — množství obyvatel, biologických zdrojů nebo ekosystémů vystavených působení znečišťující látky, — existence zvláště citlivých cílových organismů v dané oblasti. 6. Je také možno použít metody hodnocení rizika. Při výběru znečišťujících látek musí být brána v úvahu příslušná kritéria nebezpečnosti stanovená směrnicí 67/548/EHS (1) a jejími následnými úpravami. (1) Úř. věst. 196, 16. 8. 1967, s. 1/670. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 91/632/EHS (Úř. věst. L 338, 10. 12. 1991, s. 23). 104 CS Úřední věstník Evropské unie 15/sv. 3 PŘÍLOHA IV INFORMACE, KTERÉ MAJÍ BÝT ZAHRNUTY DO MÍSTNÍCH, REGIONÁLNÍCH NEBO NÁRODNÍCH PROGRAMŮ ZLEPŠOVÁNÍ KVALITY VNĚJŠÍHO OVZDUŠÍ Informace poskytované podle čl. 8 odst. 3 1. Místo překročení mezní hodnoty — region — město (mapa) — měřicí stanice (mapa, zeměpisné souřadnice). 2. Všeobecné informace — typ oblasti (město, průmyslová nebo venkovská oblast) — odhadovaná znečištěná plocha (km2) a odhadovaný počet obyvatel vystavených znečištění — důležité klimatické údaje — důležité topografické údaje — dostatečné informace o druhu cílových organismů, které mají být v oblasti chráněny. 3. Odpovědné orgány Jména a adresy osob odpovědných za vypracování a uplatňování plánů zlepšování kvality vnějšího ovzduší. 4. Povaha a posuzování znečištění — koncentrace naměřené v předešlých letech (před realizací opatření na zlepšování kvality vnějšího ovzduší) — koncentrace naměřené od zahájení projektu — používané metody posuzování. 5. Původ znečištění — seznam hlavních zdrojů emisí odpovědných za znečištění (mapa) — celkové množství emisí z těchto zdrojů (tuny/rok) — informace o znečištění pocházejícím z jiných regionů. 6. Rozbor situace — podrobnosti o faktorech, které vedly k překročení mezní hodnoty (přenos včetně přeshraničního dálkového přenosu znečišťujících látek, vznik sekundárních znečišťujících látek) — podrobnosti o možných opatřeních na zlepšení kvality vnějšího ovzduší. 7. Podrobnosti o opatřeních nebo projektech zlepšování kvality vnějšího ovzduší, které existovaly před vstupem této směrnice v platnost — místní, regionální, národní, mezinárodní opatření — sledované účinky těchto opatření. 8. Podrobnosti o opatřeních nebo projektech přijatých za účelem snížení znečištění po vstupu této směrnice v platnost — seznam a popis všech opatření stanovených v projektu — harmonogram realizace — očekávané zlepšení kvality ovzduší a předpokládaná lhůta dosažení uvedených cílů. 9. Podrobnosti o plánovaných nebo dlouhodobě připravovaných opatřeních nebo projektech. 10. Seznam publikací, dokumentů, prací atd. , které doplňují informace požadované podle této přílohy


title: Protokoll aufgrund von Artikel K.3 des Vertrags über die Europäische Union zum Übereinkommen über den Schutz der finanziellen Interessen der Europäischen Gemeinschaften - Erklärungen der Mitgliedstaaten bei der Annahme des Rechtsaktes über die Fertigstellung des Protokolls

eurovoc_concepts:
EU Member State
European civil service
administrative sanction
corruption
financial interests of members
national law


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1874/96 af 27. september 1996 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for oksekødssektoren

eurovoc_concepts:
beef
export refund