title: Euroopan unionin tutkimus ja teknologinen kehittäminen - Vuosikertomus 1996

eurovoc_concepts:
activity report
research and development
research policy
technological change

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 09. 09. 1996 KOM(96) 4. 17 lopull. EUROOPAN UNIONIN TUTKIMUS JA TEKNOLOGINEN KEHITTÄMINEN VUOSIKERTOMUS 1996 (Komission esittämä) a Tutkimustoimintaa koskeva komission vuosikertomus ilmestyy nyt toista kertaa. Vuosikertomuksen laatimisesta määrätään EY:n perustamissopimuksen 130 p artiklassa, jonka mukaan komissio toimittaa vuosittain kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen sisältyy tutkimusta ja teknologista kehittämistä ja edellisvuoden tulosten hyödyntämistä koskevia tietoja sekä kuluvan vuoden työohjelma. Tässä vuosikertomuksessa luodaan katsaus yhteisön koko tutkimustoimintaan. Sen ensimmäisessä osassa annetaan lukijalle lyhyt kuvaus tilanteesta vuoden 1995 lopussa sekä tiivistelmä työohjelmasta ja painopisteistä vuodeksi 1996. Kertomuksen toisessa osassa annetaan hieman yksityiskohtaisempia tietoja vuoden 1995 tutkimustoimista, jotka on toteutettu pääasiallisesti neljännen puiteohjelman (1994 - 1998) osana mutta joihin sisältyvät myös ne kolmannen puiteohjelman hankkeet, jotka tuolloin olivat vielä meneillään. Toimet on koottu kahdeksi kokonaisuudeksi, "Tutkimustoiminta vuonna 1995" ja "Työohjelmat vuodeksi 1996". * * * Vuosi 1995 olijalleen vilkas vuosi yhteisön tutkimuspolitiikassa. Se oli neljännen puiteohjelman (1994 - 1998) ensimmäinen kokonainen täytäntöönpanovuosi. Ehdotuspyyntöjen esittäminen ja käsittely sekä hankkeita koskevien sopimusten tekeminen jatkui läpi vuoden. Euroopan unionin laajennuttua vuoden 1995 alussa Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen jälkeen komissio ehdotti Euroopan yhteisön neljännen puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman talousarvion tarkistamista. Parlamentti ja neuvosto hyväksyivät ehdotukset lopullisesti maaliskuussa 1996. Vuonna 1995 komissio esitteli kolmen komission jäsenen tekemän yhteisen aloitteen pohjalta tutkimus- ja teollisuusalan erityisryhmien {Task Forces) käsitteen tarkoituksenaan neuvonpidon kehittäminen ja tutkimustoimien parempi yhteensovittaminen. Erityisryhmät keskittyvät seuraaviin aiheisiin: tulevaisuuden auto, opetusohjelmistot ja multimedia, uuden sukupolven lentokone, rokotteet ja virussairaudet, tulevaisuuden juna, liikenteen intermodaalisuus, tulevaisuuden merenkulkujärjestelmät ja ympäristö - vesi. Vuonna 1995 otettiin käyttöön uusi tutkimusohjelmien seuranta-ja arviointijärjestelmä. Neljännen puiteohjelman 18 erityisohjelman ja itse puiteohjelman seurannan ovat toteuttaneet ulkopuoliset riippumattomat asiantuntijat. Toukokuussa komissio esitti tiedonannon tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kanssa. Lokakuussa komissio esitti tiedonannon kansainvälisistä yhteistyönäkymistä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla, jota koskeva neuvoston päätöslauselma hyväksyttiin maaliskuussa 1996. Lisäksi Euroopan unioni jatkoi keskusteluja tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä Välimeren alueen maiden sekä Keski-ja Itä- Euroopan assosioituneiden valtioiden kanssa. Kanadan Israelin kanssa käydyt neuvottelutkahdenvälisistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevista sopimuksista saatettiin päätökseen. ja Joulukuussa komissio julkaisi innovaatiota käsittelevän vihreän kirjan, jolla pyrittiin aloittamaan laaja-alainen neuvonpito innovaation ongelmista Euroopassa. Vihreässä kirjassa käsitellään innovaatioon liittyviä eri tekijöitä, eritellään tämänhetkistä tilannetta ja esitetään ehdotuksia tuleviksi toimiksi. Lisäksi komissio on lujittanut edelleen toimiaan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi Euroopassa edistämällä tutkimusta ja koulutusta sekä lisäämällä yhteistyötä kansallisten TTK-politiikkojen sovittamiseksi paremmin yhteen. Kesäkuussa 1995 tutkimusasioita käsittelevä neuvosto hyväksyi jäsenvaltioiden tiedettä ja teknologiaa koskevien politiikkojen yhteensovittamista koskevan päätöslauselman, jossa painotetaan kansallisia TTK-toimia koskevan säännöllisen tietojenvaihdon merkitystä. Vuoden 1995 tutkimustoiminta ja yhteisön tutkimusponnistusten merkitys yleensä voidaan tiivistää muutamaan lukuun, jotka liittyvät neljännen puiteohjelman jäsenvaltioita, Euroopan talousalueen jäsenvaltioita ja EFTA-valtioita koskevaan toimintaan: vuonna 1995 käynnistettiin 2 660 uutta hanketta, joissa oli yhteensä 12 185 osallistujaa; vuoden 1995 lopussa oli käynnissä yhteensä 10 695 hanketta, joiden kustannukset olivat yhteensä 2 037miljoonaa ecua. Ne edustavat kaikkiaan 74 874 valtioiden rajat ylittävää yhteistyöhön perustuvaa kytkentää koko yhteisön alueella tai Euroopan talousalueella toimivien tutkimusryhmien välillä monenkeskisissä yhteisrahoitteisissa toimissa. Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välille muodostuneita yhteistyöhön perustuvia kytkentöjä oli 3 237. * * * Vuonna 1996 komissio aikoo jatkaa työtään neljännen puiteohjelman, erityisohjelmien panemiseksi tehokkaasti täytäntöön. Komissio esitti tammikuussa 1996 ehdotuksen neljännen puiteohjelman (EY ja Euratom) määrärahojen korottamisesta 700 miljoonalla eculla neljännen puiteohjelman hyväksymisestä huhtikuussa 1994 tehdyissä päätöksissä esitettyjen määräysten mukaisesti. Vuonna 1996 erityisryhmät jatkavat työtään ja keskustelu kyseisestä käsitteestä jatkuu tästä uudesta lähestymistavasta saadun kokemuksen hyödyntämiseksi. ae- Vuoden 1996 aikana komissio aloittaa keskustelut viidennen puiteohjelman valmistelusta julkaisemalla kesällä 1996 politiikkaa koskevan strategisen asiakirjan. Tutkimustoimet on tarpeen keskittää siten, että varmistetaan Euroopan unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien toimien tehokkuuden ja vaikutuksen jatkuminen ja edistetään Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja kasvua sekä parannetaan Euroopan kansalaisten työllisyyttä ja elämisen laatua. Muihin tärkeisiin aiheisiin, joita komissio aikoo tänä vuonna käsitellä, kuuluvat keskustelujen jatkaminen innovaatioiden kehityksestä, kansainvälinen tieteellinen ja teknologinen yhteistyö, kansallisten TTK-politiikkojen yhteensovittaminen, ohjelmien arviointi ja hallinnointi, mukaan lukien viitenä aikaisempana vuonna toteutettujen yhteisön tutkimustoimien arviointi, sekä hallinnointimenettelyjen yksinkertaistaminen. * * * Komission toivomuksena on, että tämä vuosikertomus olisi lukijan kannalta tarkoituksenmukainen ja valaiseva sekä niille, jotka jo ovat mukana yhteisön tutkimustyössä että niille, jotka tutustuvat siihen tämän kertomuksen kautta. Pyrkimyksenä on, että tämä kertomus olisi hyödyllinen viiteasiakirja ja yhteinen tietolähde tutkijoille, yrityksille, tutkimuslaitoksille, tutkimuspolitiikan suunnittelijoille, poliitikoille ja itse asiassa kaikille niille, joille Euroopan unionin kilpailukykyjä sen kansalaisten hyvinvointi on tärkeää. ^•oniMaBaBsssHaBaBaHaKaMaBaBssaaaaaBaiiMaaBMMBHH SISÄLLYS YHTEENVETO ENSIMMÄINEN OSA : Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva yhteisön politiikka vuosina 1995-1996 I. Yhteisön TTK-politiikan puitteet ja suuntaukset vuosina 1995-1996 1. 1. Tutkimustoiminnan yleinen esittely: tavoitteet ja saavutukset 1. 2. Neljännen puiteohjelman toteuttaminen Kansainvälinen yhteistyö Innovaatio ja T&K-toimien levittäminen Tutkijakoulutus Yhteisön politiikan ja kansallisten politiikkojen yhteensovittaminen II. ITI. IV. V. VI. Vuoden 1996 näkymät TOINEN OSA : Yhteenveto vuoden 1995 TTK-toimista ja vuoden 1996 työohjelmat EY:n ja Euratomin neljännen puiteohjelman ensimmäinen toimenpidekokonaisuus Tieto- ja tietoliikenneteknologia 1. 2. 3. Yhteisen edun mukaiset telemaattiset sovellukset Tietoliikenneteknologia Tietoteknologia Teolliset teknologiat 4. 5. Valmistus-ja materiaalitekniikka Standardit, mittaukset ja testaus Ympäristö 6. 7. Merentutkimus ja meriteknologia Ympäristö ja ilmasto Biotieteet ja bioteknologia Bioteknologia 8. 9. Biolääketiede ja terveys 10. Maatalous ja kalastus 2 2 3 7 14 16 17 17 19 21 21 24 27 31 34 36 40 42 44 46 4-4 Energia 11. Muu kuin ydinenergia 12. 13. Ydinfission turvallisuus Hallittu lämpöydinfuusio Liikenne Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus Toinen toimenpidekokonaisuus Kansainvälinen yhteistyö Kolmas toimenpidekokonaisuus Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen Neljäs toimenpidekokonaisuus Koulutus ja liikkuvuus Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) Kilpailuun perustuvat tieteelliset tukitoimet K O L M AS O SA vuotuinen perusta ja puiteohjelma : Vuoden 1995 hankkeet, allekirjoitetut sopimukset ja maksut : Taulukko 1 Taulukko 2 Taulukko 3A ja 3B Kaikki hankkeet - kolmannen ja neljännen Taulukko uusista ja käynnissä olevista hankkeista Erityisohjelmat (neljäs puiteohjelma) - Uudet hankkeet Taulukko 4 Taulukko 5 Taulukko 6 Taulukko 7 Taulukko 8 Taulukko 9 Taulukko 10 Taulukko 11 Taulukko 12 puiteohjelman erityisohjelmat Ehdotuspyynnöt vuonna 1995 Erityisohjelmat (neljäs puiteohjelma). Yhteisrahoitteiset toimet osallistujaryhmittäin Erityisohjelmat (neljäs puiteohjelma). Yhteisrahoitteiset toimet tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla Neljäs puiteohjelma. Yhteisrahoitteiset toimet - Yhteistyökumppanit Ehdotuspyynnöt vuonna 1996 Neljäs puiteohjelma. Yhteisrahoitteiset toimet - Hankkeiden keskimääräinen laajuus Neljännen puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman rahoitus Vuosien 1984-1998 maksusitoumukset käypinä hintoina Vuosien 1984-1998 maksusitoumukset vuoden 1992 hintoina Luettelo tärkeimmistä käytetyistä lyhenteistä 50 54 55 57 60 62 66 68 72 76 78 79 80 81 83 87 89 90 91 96 97 98 99 100 E N S I M M Ä I N EN OSA TUTKIMUSTA JA TEKNOLOGISTA KEHITTÄMISTÄ KOSKEVA YHTEISÖN POLITIIKKA VUOSINA 1995^96 I. YHTEISÖN TTK-POLITIIKAN PUITTEET JA SUUNTAUKSET VUOSINA 1995-96 Johdanto Euroopan unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä (EU TTK) koskevan politiikan tavoitteena on lujittaa Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa ja siten nostaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja parantaa Euroopan kansalaisten elämänlaatua. EU:n TTK-politiikka täydentää jäsenvaltioiden kansallisia tutkimustoimia ja tukee muita unionin politiikkoja kuten maatalous-, yhteenkuuluvuus-, liikenne-, ympäristö-, terveys-, koulutus- ja energiapolitiikkaa. tutkimushankkeisiin. EU:n TTK-politiikan kattamat Euroopan unionin TTK-politiikka pannaan täytäntöön tutkimusohjelmina, jotka kokoavat useiden Euroopan maiden yrityksiä, pk-yritykset mukaan lukien, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia tutkimusaiheet määritellään yhteisiin monivuotisissa puiteohjelmissa. Käynnissä olevan puiteohjelman (1994 -1998) kokonaistalousarvio on 13 100 miljoonaa ecua, josta 11 764 miljoonaa ecua on varattu EY:n neljänteen puiteohjelmaan ja 1 336 miljoonaa ecua Euratomin puiteohjelmaan. Komissio ehdotti tammikuussa 1996, että tätä määrää korotettaisiin 700 miljoonalla eculla, josta 595 miljoonaa osoitettaisiin EY:n ja 105 miljoonaa Euratomin puiteohjelmaan. Yhteinen tutkimuskeskus (YTK ja sen seitsemän tutkimuslaitosta) on yhteisön tutkimuslaitos, jossa tehdään suoraa tutkimustyötä ja joka osallistuu puiteohjelmien täytäntöönpanoon sekä tarjoaa tieteellistä tukea muille unionin politiikoille. Kertomuksen toisessa osassa on esitetty yhteenveto keskuksen omasta vuoden 1995 vuosikertomuksesta (KOM(96) 158 lopull. ) ja tärkeimmistä aloitteista vuodeksi 1996. TTK-politiikan kehittämisessä komissiota avustaa ja sen neuvonantajana toimii erityisesti IRDAC, joka koostuu Euroopan teollisuuden korkeimman tason edustajista, sekä Euroopan tiede- ja teknologiayleiskokous tutkimusyhteisön huomattavimpia edustajia. johon kuuluu tieteellisen (ESTA), teollisen ja Vuonna 1996 EU:n TTK-toimet keskittyvät neljännen puiteohjelman (1994 -1998) erityisohjelmien täytäntöönpanoon ja uuden käsitteen, erityisryhmien {Task Forces) kokeiluun. Erityisryhmät keskittyvät tärkeisiin aiheisiin ja edistävät tutkimustoimien parempaa yhteensovittamista ja niiden tulosten tehokkaampaa käyttöä. Vuoden 1996 aikana on myös tarkoitus jatkaa keskusteluja puiteohjelman rahoituksen lisäämisestä ja komissio aloittaa viidennen puiteohjelman valmistelut. 1. 1. TUTKIMUSTOIMINNAN YLEINEN ESITTELY: TAVOITTEET JA SAAVUTUKSET Tärkeimmät poliittiset tapahtumat Puiteohjelmien talousarvion tarkistaminen EU:n laajentumisen yhteydessä Euroopan unionin laajennuttua vuonna 1995 Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen jälkeen komissio ehdotti neljännen puiteohjelman talousarvion tarkistamista 7 prosentilla (KOM (95) 145). Tämä ehdotus oli niiden rahoitusnäkymien mukainen, jotka unioni hyväksyi marraskuussa 1994, jolloin EU:n toimielimet sopivat 7 prosentin korotuksesta yhteisön sisäisiin politiikkoihin varattuun talousarvioon. Ehdotuksessa puiteohjelmaan sisällytettiin myös ne osuudet, jotka kyseiset kolme uutta jäsenvaltiota olivat maksaneet aikaisemmin ollessaan vielä assosioituneita valtioita. Komission ehdotuksena oli jakaa nämä ylimääräiset varat lineaarisesti erityisohjelmien kesken. Ehdotuksesta tarvittiin vielä neuvoston ja parlamentin yhteispäätös EY:n puiteohjelman osalta ja parlamentin lausunto Euratomin puiteohjelman osalta. Parlamentin ensimmäinen käsittely oli heinäkuussa 1995 ja neuvosto hyväksyi yhteisen kannan marraskuussa 1995. Yhteisen kannan mukaan tutkimustoiminnasta aiheutuviin toimintakustannuksiin tarkoitettuja määrärahoja olisi lineaarisesti uusien jäsenvaltioiden vuonna 1994 maksamien korotettava 6,87 prosenttia rahoitusosuuksien mukaisesti. Henkilöstö- ja hallinnollisiin menoihin tarkoitettuja määrärahoja korotettaisiin enintään keskimäärin 4 prosentilla. Yhteensä puiteohjelmien kokonaistalousarvio kasvaa 800 miljoonalla eculla (6,5 prosentilla). Euroopan parlamentti hyväksyi neuvoston yhteisen kannan tammikuussa 1996. Ehdotusten lopullinen hyväksyminen johti 25. päivänä maaliskuuta 1996 tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o (EY) 616/96 ja 4. päivänä maaliskuuta 1996 tehtyyn neuvoston päätökseen N:o 96/253/Euratom. Erityisryhmät Vuoden 1995 alussa komissio tutkimustyön panosta tärkeän aloitteen teollisuudessa ja yhteiskunnassa yleensä perustamalla joukon erityisryhmiä (Task Forces). Erityisryhmien tehtävänä on lähentää teollisuuden ja tutkimusyhteisön välistä suhdetta ja muuttaa sitä hedelmällisemmäksi sovittamalla yhteisön tutkimusresurssit paremmin yhteen ja keskittämällä ne teollisuuden ja yhteiskunnan ensisijaisiin tarpeisiin. Tällä tavoin erityisryhmien odotetaan lisäävän EU:n tutkimustyön avoimuutta ja osoittavan, että siitä on kansalaisille todellista hyötyä. tehostaakseen teki Tähän mennessä on perustettu kahdeksan erityisryhmää, jotka keskittyvät seuraaville aloille: - Uuden sukupolven lentokone - Opetusohjelmistot ja multimedia - Tulevaisuuden auto - Liikenteen intermodaalisuus - Ympäristö - Vesi - Rokotteet ja virustaudit - Tulevaisuuden junat ja ratajärjestelmät - Tulevaisuuden merenkulkujärjestelmät. Erityisryhmät ovat olennainen osa komission strategiaa tutkimuksen vaikutusten tehostamiseksi ja tutkimuksen hajauttamisen välttämiseksi koko EU:ssa. Niiden tehtävänä on saada aikaan vuoropuhelua teollisuuden ja muiden sellaisten osapuolten kanssa, joita asia koskee, ja niiden toiminnan tarkoituksena on teollisuuden ja yhteiskunnan ensisijaisten tarpeiden täyttäminen tulevaisuudessa keskittämällä niihin sekä yhteisön tutkimusohjelmista että kaikkialta EU:sta saatavia voimavaroja yhteisön muiden politiikkojen mukaisesti (kuten ympäristö, tietoyhteiskunta, koulutus, sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus, aluekehitys, liikenne ja terveydenhoito). Erityisryhmät organisoi komissio, joka myös asettaa niihin henkilökunnan, mutta lujittaessaan yhteyksiä tutkimusalan ja teollisuuden välillä ne tarvitsevat kaikkien niiden osapuolten panosta, joita asia koskee. Ne käyttävät työssään puiteohjelman yhteydessä käyttökelpoisimmiksi osoittautuneita valiokäytäntöjajoihin kuuluu erityisesti teknologian vanhentumisen välttäminen, ja nojautuvat TTK- erityisohjelmien saatuun huomattavaan kokemukseen, joka on saatu esimerkiksi tutkimushankkeita yhdistämällä ja yhtenäisellä toiminnalla. tutkimustoimien yhteensovittamisesta toteuttamisen yhteydessä Erityisryhmät ovat pilottihankkeita, joiden tarkoituksena on esitellä tutkimuksen ja yhteistyön sekä sellaisten uusien lähestymistapojen etuja, joissa on yhdistelty erilaisia poliittisia kehyksiä. Niiden tehtävä on kolmitahoinen: - määritellä tutkimuksen painopisteet ja etsiä teknologian pullonkaulat yhteistyössä teollisuuden, pk-yritykset mukaan lukien, ja käyttäjien kanssa; - sovittaa asiaankuuluvat toimet yhteen tarkkaan määriteltyjen tavoitteiden pohjalta neljänteen puiteohjelmaan kuuluvista toimista alkaen; - tarkastella muita sellaisia rahoitukseen ja sääntelyyn liittyviä vaihtoehtoja, jotka auttavat teollisuutta panemaan toimet tehokkaasti täytäntöön. esitti erityisryhmän käsitteen tutkimusta käsittelevälle Komissio ministerineuvostolle maaliskuussa 1995. Erityisryhmien toiminnasta toimitettiin myöhemmin lisää tietoja neuvostolle ja parlamentille sekä talous-ja sosiaalikomitealle, ja lokakuussa komissio toimitti neuvostolle ja parlamentille yhteenvedon erityisryhmien täytäntöönpanon edistymisestä (SEC(95) 1824) sekä erityisryhmien itsensä laatimat tarkemmat selonteot. ensimmäisen kerran ESTA, IRDAC, tieteen ja tekniikan tutkimuskomitea (CREST) sekä joukko ohjelmakomiteoita ovat ja erityisesti niiden esittäneet myönteiset pyrkimyksestä laajaan kanssakäymiseen tutkimuksen painopisteiden määrittelyssä sekä niiden mahdollisesta tehtävästä tutkimustoimien yhteensovittaj ina. Jotkin käytännön ongelmat ovat tietenkin edelleen ratkaisematta. lausunnot erityisryhmien toimintaperiaatteista Erityisryhmät liittyvät läheisesti komission ehdotukseen neljännen puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman määrärahojen korottamisesta. Tämä ehdotus (KOM (96) 12) on seurausta EY:n neljännen puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman hyväksymisestä huhtikuussa 1994 tehdyistä päätöksistä, joissa määrättiin, että yhteensä 700 miljoonan ecun lisärahoituksesta olisi päätettävä kesäkuuhun 1996 mennessä. Ehdotuksen mukaan erityisryhmien vastuulla olevat aiheet ovat sellaisia, joihin tutkimustyö olisi ensisijaisesti keskitettävä. Siinä esitetään määrärahojen korottamista viiden aiheen osalta, toisin sanoen - uuden sukupolven lentokone, televaisuuden auto, opetusohjelmistot ja multimedia, liikenteen intermodaalisuus, ja ympäristö - vesi, sekä (Euratom- ohjelman osalta) ydinturvallisuus. Erityisryhmien ehdotukset auttavat sovittamaan tutkimukset yhteen sekä näillä että kolmella muulla erityisryhmien aloilla, jotka ovat rokotteet ja virustaudit, tulevaisuuden junat ja ratajärjestelmät sekä tulevaisuuden merenkulkujärjestelmät. Kaikissa tapauksissa kuitenkin noudatetaan puiteohjelmien täytäntöönpanoa koskevia lainsäädännöllisiä edellytyksiä. Tutkimustyötä hallinnoidaan erityisesti erityisohjelmien kautta noudattaen täysin jo vahvistettuja menettelyjä. Erityisryhmät ovat jo saavuttaneet merkittäviä tuloksia kanssakäymisessä teollisuuden ja käyttäjien kanssa, EU:n eteen tulevien ongelmien ja haasteiden määrittelemisessä ja toimintaohjelmien laatimisessa. Ne ovat antaneet uutta huomionarvoa EU:n tutkimustoiminnalle ja saaneet teollisuus- ja tutkimusyhteisön kiinnostumaan asiasta pannen tieteellisen ja teknisen asiantuntemuksen nopeasti liikkeelle ja saaden aikaan tehokasta yhteistyötä komission eri yksiköiden välillä. IRDACm ja ESTA:n toiminta vuosina 1995 - 1996 Syyskuun 7. päivänä 1995 tehdyn komission päätöksen mukaisesti komission teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antavan komitean (IRDAC) tehtävät määriteltiin uudelleen ja sen jäsenmäärää lisättiin. IRDAC keskittyy tulevaisuudessa strategisempiin kysymyksiin sen sijaan että se hoitaisi yksinomaan TTK-asioita, ja sen jäsenistöön kuuluu nykyisin 19 tunnettua teollisuusyritysten edustajaa, jotka on nimetty yksityishenkilöinä, sekä seuraavien viiden eurooppalaisen järjestön edustajat: Euroopan yhteisöjen teollisuusliitto (UNICE), Julkisten yritysten Euroopan keskus (ECPE), European Association of Contract Research Organisations (EACRO), Federation of European Industrial Cooperative Research Organisations (FEICRO), Euroopan ammattiyhdistysliikkeiden keskusliitto (ETUC) ja European Union of Crafts and Small and Medium-sized Enterprises (UEAPME). Vuonna 1995 IRDAC julkaisi lausunnot seuraavilta aloilta : kansainvälinen yhteistyö (tieteellinen ja teknologinen yhteistyö Keski-ja Itä-Euroopan maiden, kehitysmaiden ja Euroopan ulkopuolisten teollisuusmaiden kanssa), yhteinen (YTK) ja kansallisten politiikkojen tutkimuskeskus yhteensovittaminen. Lisäksi käynnistääkseen viidettä puiteohjelmaa koskevan vuoropuhelun IRDAC julkaisi kirjasen "Let's talk Research", jossa kokeneet teollisuuden edustajat esittävät näkemyksiään tutkimustyön tulevaisuudesta Euroopassa. Vuonna 1996 IRDAC järjestää kokoontumisia aiheinaan teollis- ja tekijänoikeudet (IPR), tieto- ja tietoliikennetekologiat, luonnontieteet, valmistus-ja materiaalitekniikka, ympäristöjä energia. Muut kokoontumiset käsittelevät innovaatiota, sääntelyä ja tutkimusta koskevaa vihreää kirjaa sekä pkyrityksiä. Se aikoo myös perustaa Euroopan tehokkuutta käsittelevän erityistyöryhmän. teollisuuden IRDAC antaa lausuntonsa viidennestä puiteohjelmasta vuoden 1996 toukokuun lopussa. IRDACm täysistunto pidetään 24. päivänä lokakuuta 1996. Euroopan tiede- ja teknologiayleiskokous (ESTA) perustettiin vuonna 1994. Tähän komission neuvoa-antavaan elimeen kuuluu nykyisin yhteensä 96 tunnettua teoreetikkoa ja teollisuudessa toimivaa tutkijaa. Yleiskokous pitää täysistunnon kahdesti vuodessa. Sen valitsema 20-jäseninen johtokunta kokoontuu noin neljästi vuodessa. Sitä avustaa joukko työryhmiä {Working Parties). Sen tähän mennessä käsittelemiin aiheisiin kuuluvat neljännessä puiteohjelmassa toteutettujen hankkeiden ja ohjelmien arviointi, kansallisten politiikkojen yhteensovittamista koskevat asiat, kuten tutkimusasioita käsittelevän neuvoston tehtävät tai Euroopan tieteellisen perustan kehityksessä olevien heikkouksien tai puutteiden osoittaminen ja keinot niiden korjaamiseksi, perustutkimuksen osuus EU:n TTK-toiminnassa, osallistujina olevien teoreetikkojen ja teollisuusyritysten välisen suhteen kehittäminen tutkimuksen alalla, Euroopan kilpailuasema tieteen ja teknologian alalla ja sen teknologiseen vaikutus viidenteen puiteohjelmaan, Euroopan ja Aasian tieteelliseen ja kehittämistyöhön liittyvät suhteet ja hallitun lämpöydinfuusion inertiaalista koossapitoa koskevat vaihtoehdot. Yleiskokouksen 16. ja 17. päivänä huhtikuuta 1996 pidetyssä täysistunnossa esitettiin kertomus näiden aiheiden edistymisestä. Tämä nopeutti tiettyjen kertomusten (fuusio, arviointi ja perustutkimus) valmistumista, jotka toimitettiin komissiolle muodollisesti toukokuussa 1996. Muut valmistuvat tulevien kuukausien aikana. Toimenpiteet komission ja ESTA:n välisen yhtymäpinnan laajentamiseksi aloitettiin ja niitä jatketaan ohjelmien johtoryhmien osallistuessa yhä tiiviimmin työryhmien toimintaan ja ESTA:n- ja erityisesti yhteisön laaja-alaista T&T-politiikkaa koskevia kysymyksiä käsittelevien komission yksiköiden välisen vuorovaikutuksen muuttuessa yhä säännöllisemmäksi. Käsillä olevien töiden loppuun saattamisen ja uusien työryhmien perustamisen lisäksi (joka on ESTA:n hallituksen heinäkuussa 1996 pidettävän kokouksen esityslistalla) ESTA osallistuu vuonna 1996 erityisesti viidennen puiteohjelman valmistelutöihin. Vuoden 1995 allekirjoitetut sopimukset ja maksut : vuotuinen perusta ja puiteohjelma Jäljempänä kolmannessa osassa esitetyt taloudelliset ja rahoitusta koskevat tiedot koskevat vuotta 1995 ja viittaavat neljänteen puiteohjelmaan ja Euratom-ohjelmaan (13 100 miljoonaa ecua). Vuotuisessa osassa (taulukot 1 - 9) on analysoitu ainoastaan vuonna 1995 käynnistettyjä tai silloin käynnissä olleita välillisiä toimia: 31. päivänä joulukuuta 1995 oli käynnissä yhteensä 10 695 hanketta. Vuonna 1995 allekirjoitettujen sopimusten sisällön analyysi (hankkeiden lukumäärä, osallistujat, jäsenvaltiot jne. ) perustuu vuonna 1995 nehännen puiteohjelman osana allekirjoitettuihin sopimuksiin (taulukot 1, 2, 5, 6, 7 ja 9). Yhteensä allekirjoitettiin 2 660 uutta sopimusta, joissa oli mukana 12 185 osallistujaa ja joiden rahoitukseen yhteisö osallistui 2 033 miljardilla eculla. Yksin yhteisrahoitteisten toimien osalta hankkeiden keskimääräinen laajuus oli huomattava yhteisön rahoitusosuuden oltua keskimäärin 1 miljoonaa ecua hanketta kohden; jäsenvaltioiden määrän ollessa keskimäärin YLI 4 ja osallistujien määrän 6,5 (taulukko 1). Yleisesti ottaen kiinnitettiin enemmän huomiota siihen, että löydettiin yhtenäinen analyysiperusta eri ohjelmille. Joukko noin 1 545 miljoonaa ecua vastaavia hankkeita analysoitiin osallistujatyypin mukaan1, ja joukosta tavoitteeseen 1 kuuluvia alueita koskevia hankkeita, jotka vastaavat 1 575 miljoonaa ecua (taulukko 6), tehtiin myös analyysi. Euroopan unionin maiden välisiä yhteistyökumppanuuksia oli 74 874 (taulukko 7). Taulukoissa 2, 5, 6 ja 7 esitetyt analyysit on tehty erityisohjelmittain. Kaikki vuonna 1995 meneillään olleet hankkeet (toinen, kolmas ja neljäs puiteohjelma, Euratom- ohjelma ja valmistelu-, seuranta- ja tukitoimenpiteet) on otettu huomioon yhteisön koko rahoitusosuutta koskevassa taulukossa 1. Vuonna 1995 maksuja kertyi yhteensä 2 037 miljoonaa ecua, josta 1 059 miljoonaa ecua kolmannen (taulukko 3A) ja 582 miljoonaa neljännen puiteohjelman yhteydessä (taulukko 3B). Vuonna 1994 kolmannen puiteohjelman yhteydessä tehtyihin ja vuonna 1995 allekirjoittuihin sopimuksiin, joita analyysin yksinkertaistamiseksi ei tässä Katso taulukko 5A: liikenteen enityisohjelmaa (64,58 miljoonaa ecua), tulosten hyödyntämistä (30 miljoonaa ecua) T/T-tukea (20,08 miljoonaa ecua) ja fuusiota (251,51 miljoonaa ecua) koskevista ohjelmista, jotka vastaavat 366,17 miljoonaa ecua yhteensä 1911,05 miljoonasta ecusta, ei saatu tietoja määrärahojen jakautumisesta osallistujatyypeittäin. Tämä merkitsee, että jakautuminen voitiin esittää 1544,88 miljoonasta ecusta (1911,05 - 366,17). ole analysoitu sisällöllisesti, kului yksin komission pääosasto (PO) XII:n osalta alle 100 miljoonaa ecua vuonna 1996. Puiteohjelman käynnistymistä seurasivat tärkeät evaluointimenettelyt (erilaisten arviointikomiteoiden työskentelyyn osallistui noin 4 500 asiantuntijaa). Maksusitoumukset on tehty käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa ja vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset (2 033 miljoonaa ecua) ovat osa vuonna 1995 tehdyistä talousarvion maksusitoumuksista. Neljännen puiteohjelman yhteydessä vuonna 1995 tehtyjen sopimusten (1 350 miljoonaa ecua) ja vuonna 1995 allekirjoitettujen sopimusten (710 miljoonaa ecua) ero yksin PO XII:n osalta on 640 miljoonaa ecua. Siltä osin kuin on kyse monivuotisesta osasta (taulukot 10 - 12), taulukossa 10 on esitetty määrärahojen jakautuminen neljännen puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman yhteydessä toteutettujen eri erityisohjelmien ja välillisten toimien sekä YTK:n suorien toimien kesken. Taulukoissa 11 ja 12 on ilmoitettu yhteisön tutkimustyöhön tarkoitetut maksusitoumukset vuosina 1994 - 1998 käypinä hintoina ja vuoden 1992 hintoina. 1. 2. NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN TOTEUTTAMINEN • Osallistumisen kehitvs Yhteisön tutkimustyö toteutetaan kansalliset rajat ylittävinä tutkimushankkeina. Ehdotuksia pyydetään yleisillä ehdotuspyynnöillä ja hankkeet valitaan yleensä seuraavan menettelyn mukaisesti. ja ovatko ne Komissio valintakelpoisia. Ulkopuoliset asiantuntijat arvioivat ehdotukset ja luokittelevat ne. Sen jälkeen komissio laatii luettelon rahoitettavista hankkeista ja tämä luettelo toimitetaan ohjelmakomitealle, joka antaa siitä lausunnon ennen komission lopullista päätöstä. täyttävätkö ehdotukset ohjelman tavoitevaatimukset tarkistaa, Neljännen puiteohjelman erityisohjelmia seuraavat ulkopuoliset asiantuntijat ovat havainneet, että tutkimusohjelmat lujittavat osallistujien välisiä yhteyksiä ja edistävät uusien yhteyksien syntymistä. Esimerkiksi tieto-ja tietoliikennetekologian ja valmistus-ja materiaalitekniikan ohjelmien kaltaisissa ohjelmissa on huomattavia määriä uusia osallistujia. Ohjelmissa syntyneiden yhteyksien määrän tarkka arvioiminen on kuitenkin vaikeaa. Uusia yhteyksiä muodostuu jo ehdotuksen valmisteluvaiheessa ja jopa silloin, kun ehdotusta ei hyväksytä. Toisaalta jotkin uudet yhteydet saattavat olla tulosta tietyn avainhenkilön siirtymisestä toiseen laitokseen tai yritykseen. • Teollisuuden vaikutus Teollisuus osallistuu Euroopan tutkimustoimiin monin eri tavoin. Se osallistuu tutkimustoiminnan suuntaviivojen laatimiseen ensiksikin olemalla mukana IRDAC:n, ESTA:n, erityisryhmien ja myös CEN:n toiminnassa. Osallistumalla yhteisön TTK-hankkeisiin yritykset tekevät yhteistyötä toisten yritysten ja tutkimusyhteisöjen kanssa ja saavat käyttää yhteisen tutkimustyön tuloksia. Lopuksi neljännen puiteohjelman ensimmäinen, toimenpidekokonaisuus mahdollistavat sen, että Euroopan teollisuus voi hyötyä myös muiden toteuttamien tutkimusten tuloksista ja kansainvälisistä aloitteista. toinen ja kolmas 8 Taulukoissa 5A ja 5B esitetyt luvut osoittavat, että teollisuuden osallistumisaste on korkea. Analyysi vuonna 1994 jaetun 1 miljardin ecun jakautumisesta osallistujatyypeittäin osoitti teollisuuden vieneen 38 prosenttia yhteisön myöntämistä rahoitusosuuksista ja 26 prosenttia eurooppalaisista osallistujista. Vuonna 1995 myönnetyn 1 545 miljoonan ecun jakautumisesta tehdystä analyysistä ilmeni teollisuuden saaneen 44 prosenttia yhteisön määrärahoista ja 40 prosenttia eurooppalaisista osallistujista. Pk-yritysten osallistujamäärä vuonna 1995 nousi 1 782 osallistujaan ja suhteellinen osuus 20 prosenttiin oltuaan vuonna 1994 17 prosenttia. Vuonna 1995 pk-yritysten hyväksi myönnettiin 15 prosenttia yhteisön TTK-toimintaan tarkoitetuista määrärahoista. Siltä osin kuin on kyse vaikutuksesta teollisuuden kilpailukykyyn, TTK-toimet tuottivat vuonna 1995 merkittäviä tuloksia muun muassa uusien ja potentiaalisten tuotteiden ja tuotantoprosessien, patenttien, standardiehdotusten ja teknologian siirron aloilla monissa ohjelmissa, kuten erityisesti tieto-ja tietoliikennetekologian, valmistus-ja materiaalitekniikan sekä bioteknologian, maatalouden ja kalastuksen sekä muun kuin ydinteknologian ohjelmat. Esimerkiksi tietoliikennetekologian ohjelman tuloksena syntyi satoja patentteja sekä uusia tuotteita ja tuotantoprosesseja. Tämä kertomuksen toisessa osassa on selostettu kussakin ohjelmassa noudatetut menettelyt ja teknologiset ja teolliset kehitystavoitteet. Kuten kertomuksessa "Panorama of EU industry 1995"2 on selostettu, yritysten väliset TTK- kumppanuudet ovat ensisijaisia niistä yhteistyökumppanuuden eri muodoista, joilla yritykset pyrkivät tehostamaan kilpailukykyään. • Toimenpiteet pk-vritysten TTK-toimiin osallistumisen edistämiseksi Pk-yritysten verkko on Euroopan teollisuuden yleisen kilpailukyvyn ja työllisyyden taloudellinen ja sosiaalinen selkäranka. Ilmailu- tai autoteollisuuden sekä tietoteknologian, koneenrakennuksen ja vaatetus- tai nahkateollisuuden kaltaisilla aloilla niiden osuus tuotannosta on merkittävä. Arviolta 60 prosenttia ilmailuteollisuuden noin 7000 yrityksestä on pk-yrityksiä. Moottoriajoneuvojen osia ja tarvikkeita valmistava ala työllistää lähes yhtä paljon ihmisiä (arviolta miljoona) kuin autoteollisuus, jolle se suorittaa toimituksia3. Tämä on lisännyt sekä yritysten4 että komission pienyrityksille. tietoisuutta TTK-toiminnan tärkeydestä Jotta edistettäisiin ja helpotettaisiin pk-yritysten osallistumista yhteisön TTK-ohjelmiin, Euroopan yhteisö otti neljännen puiteohjelman yhteydessä käyttöön menettelyn, jossa toteutetaan toimenpiteitä teknologian edistämiseksi sellaisissa pk-yrityksissä, joilla on vähän tai ei ollenkaan omia tutkimusvalmiuksia, sekä huipputeknologiaa valmistavissa pk-yrityksissä. Panorama of EU industry 1995, "European approach of strategic alliances", s. 35 - 40. Panorama of EU industry 1995, jakso 11. 20. 70% CRAFT-hankkeiden osallistujista esitti osallistumisensa syyksi kansainvälisen kilpailun asettamat vaatimukset. Nämä toimenpiteet ovat kahdenlaisia: 1. Kaksivaiheinen menettely ehdotusten esittämiseksi: "palkkioina" myönnettävä yhteisön tuki myönnetään kahdelle ehdotuksensa esittäneelle pk-yritykselle täysimittaisen tutkimushankkeen valmistelemiseen. Tulevasta hankkeesta esitetyn suunnitelman perusteella (vaihe 1) komissio voi myöntää pk-yritykselle palkkion, joka kattaa kokeiluvaiheen ja auttaa sitä laatimaan valmiiksi ehdotuksen, joka toimitetaan vaiheessa 2. Itse hanke pannaan täytäntöön muiden osallistujien kanssa joko niin kutsuttuna yhteishankkeena tai muunlaisena tutkimushankkeena. 2. Tutkimusyhteistyö: tällaiset hankkeet (CRAFT: Cooperative Research Action for Technology) on suunniteltu erityisesti niille pk-yrityksille, joilla on vähän tai ei ollenkaan omia tutkimusvalmiuksia. Ehdotuksensa jättäneet pk-yritykset uskovat koko TTK-työn toteuttamisen tai osan siitä yhdelle tai useammalle tutkimuslaitokselle. Lisäksi on perustettu tietokeskusten verkosto (CRAFT-verkosto), jonka kautta pk-yritykset voivat saada tietoja ja neuvontaa asiakirjojen valmistelua varten kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Tavoitteena on rajoittaa ajallisesti investoinnit ja TTK-hankkeen valmistelua varten tarvittavat hallinnolliset muodollisuudet, jotta pk-yritykset voisivat lopulta muuntaa saamansa ideat TTK-hankkeiksi ja tarvittaessa teknologisiksi innovaatioiksi. ohjelman Kolmannen puiteohjelman tutkimushankkeisiin osallistuvien pienyritysten määrä voitiin kolminkertaistaa CRAFT- mallin(tutkimusyhteistyö) tai toteutettavuuspalkkiot. ja materiaalitekniikan 3 500 pienyritystä yhteydessä valmistus- tutkimus- avulla5. Lisäksi sai Neljännessä puiteohjelmassa CRAFT-mallia on laajennettu seitsemään muuhun ohjelmaan. Pk- yritysten osallistumistaso on noussut erityisesti telematiikan, tietoteknologian, standardien, mittausten ja testauksen, ympäristön ja ilmaston, bioteknologian, biolääketieteen ja terveydenhoidon, maatalouden ja kalastuksen sekä muun kuin ydinenergian aloilla. Taulukosta 5A ilmenee, että neljännen puiteohjelman yhteydessä toteutettuihin yhteisrahoitteisiin toimiin osallistui 1 782 pienyritystä vuonna 1995. Pk-yritysten eurooppalaiseen tutkimustoimintaan osallistumisen nykytasoa olisi parannettava. Tekniikan edistämistoimien yhteensovittamisesta eri ohjelmien kesken vastaava työryhmä työskentelee parhaillaan tämän tavoitteen hyväksi. • TTK-politiikka ja taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Yhteenkuuluvuutta ja TTK-politiikkaa koskevan vuoden 1993 tiedonannon6 mukaisesti komissio huolehtii siitä, että kaikilla Euroopan unionin epäsuotuisilla alueilla toimivilla tieteelliseen ja teknologiseen toimintaan osallistujilla on mahdollisuus osallistua täysimittaisesti unionin TTK politiikkaan yhteistyön lujittamiseksi kaikkien Euroopan alueiden, erityisesti epäsuotuisien kanssa. Määrä oli ohjelman alussa 600 ja lopussa 1 800. Koheesio ja TTK-politiikka: tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan ja taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan välinen synergia, KOM(93)203 lopull. , 12. 5. 1993. 10 Taulukossa 6 esitetään menetelmä sen laskemiseksi, kuinka suurelta osin kaikki tavoitteeseen 1 kuuluvat alueet on katettu, käyttäen muuttujina hankkeiden lukumäärää (46 prosenttia),7 osallistujien määrää (14 prosenttia)8 ja arvoa (17 prosenttia)9. Näitä lukuja voidaan vertailla näillä alueilla asuvan eurooppalaisen väestön osuuteen (26,6 prosenttia) tai 6 prosenttiin kaikista siellä toimivista Euroopan unionin tutkijoista (mikä vastaa kokoaikaisten tutkijoiden määrää laskettuna vuosien 1989 ja 1991 Eurostatin tilastojen perusteella). Nämä alueet saavat tutkimustoimintaansa tukea myös rakennerahastoilta; tämän tuen määrä on yhteensä 3 775 miljoonaa ecua vuosina 1994 - T99910. Eräs neljännen puiteohjelman taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden luomiseen liittyvistä tehtävistä on auttaa näiden alueiden tutkijoita ja laboratorioita pääsemään osaksi Euroopan tutkijaverkostoja. Puiteohjelman kolmannen toimenpidekokonaisuuden (tulosten levittäminen ja hyödyntäminen - innovaatio-ohjelma) osana julkaistiin 15. päivänä syyskuuta 1995 PO XIILn ja PO XVI:n yhteinen ehdotuspyyntö11 alueellisten innovaatiota ja teknologian siirtoa koskevien strategioiden ja infrastruktuurien (RITTS), alueellisten innovaatiostrategioiden (RIS) sekä alueellisten teknologian siirtohankkeiden (RTT) toteuttamiseksi. Tämän tarjouspyynnön tuloksia varten varattiin 21 miljoonan ecun talousarvio (josta 15 miljoonaa ecua tuli Euroopan aluekehitysrahastolta). toimenpidekokonaisuudessa tutkijoiden Puiteohjelman neljännessä liikkuvuuden edistäminen) eräs ohjelmakomitean työryhmistä arvioi toimen yleisten suuntaviivojen ja yhteenkuuluvuuden edistämiseksi toteutettujen erityistoimenpiteiden alustavat vaikutukset: tavoitteisiin 1 ja 6 kuuluvilta alueilta tulevien tutkijoiden paluun helpottamiseksi myönnetty ylimääräinen vuoden apuraha, verkkojen perustamiseen tarkoitettu tuki, joka myönnetään laboratoriotarvikehankintojen rahoituksena, näillä alueilla oleskeluun tarkoitettu tuki kokeneille tutkijoille sekä eurooppalaisiin konferensseihin osallistumiseen tarkoitettu tuki ensisijaisesti näiltä alueilta tuleville nuorille tutkijoille. (tutkijakoulutuksen ja Lisäksi jatketaan TTK-puiteohjelman toimia tietoisuuden lisäämiseksi epäsuotuisilla alueilla toteuttamalla tutkimuksia,12 seminaareja13 ja konferensseja14. Sellaisten hankkeiden osuus hankkeiden kokonaismäärästä, joissa on ainakin yksi osallistuja joltakin tavoitteeseen 1 kuuluvalta alueelta. Tavoitteeseen 1 kuuluvilta alueilta tulevien osallistujien osuus osallistujien kokonaismäärästä. Niiden hankkeiden, joissa on ainakin yksi osallistuja joltakin tavoitteeseen 1 kuuluvalta alueelta, arvon osuus kaikkiin hankkeisiin yhteensä käytetystä summasta. Yhteisön rakennepolitiikat ja työllisyys, 20. 3. 1996, K0M(96)109 lopull. EYVL C 240, 15. 9. 95, s. 15. "Research and technological development in the rural and island regions of the European Union", Josy RICHEZ-BATTESTI, DYNMED, EUR 16643 FR/EN, 1995. "Technology Management in enterprises/regional administrations in the less favoured regions of the European Union", AYSE, 1995. Liikkuvuutta käsittelevät seminaarit - 3. 2. 1995 21. 9. 1995 12. 10. 1995 4. 12. 1995 Napoli (I) Santa Maria Imbaro (I) Magdeburg (D) Stadtschlaining (A) "Managing science and technology in the regions", Viides STRIDE-konferenssi, 8 - 10. 6. 1995 11 Komissio järjestää vuonna 1996 Brysselissä konferenssin eri maanosien, erityisesti alan kärjessä olevien Euroopan, Yhdysvaltojen ja Japanin, TTK- ja innovaatiopolitiikkojen alueellistamista koskevien strategioiden vertailemiseksi keskenään. Tietoisuuden lisäämiseksi epäsuotuisilla alueilla toteutettujen toimien lisäksi pidetään kolme seminaaria Espanjassa, Suomessa ja Ruotsissa, Euroopan unionin maaseutualueiden TTK-toimintaa koskeva konferenssi Ranskassa sekä symposiumit Italiassa, Irlannissa ja Saksassa. Euroopan komissio suunnittelee myös ennakkotutkimuksen toteuttamista määrittääkseen yhteisön tulevan laajentumisen vaikutusta TTK-puiteohjelmaan ja siihen aluepolitiikan osaan, joka koskee mahdollisissa uusissa jäsenvaltioissa olevien alueiden tieteellisiä ja teknisiä valmiuksia. * T&Kr kasvu ja kilpailukyky Talousasiantuntijat ovat jo pitkään keskustelleet T&K-toiminnan, kasvun ja työllisyyden suhteesta. Etusijalla on ollut kaksi perusajatusta: ensiksikin se, että T&K vaikuttaa kasvuun ja työllisyyteen pitkällä aikavälillä lisäten sekä tuotteiden kysyntää että niiden laatua ja parantaen tuotantotekijöiden tuottavuutta; toiseksi T&K-toiminnan yhteys uusien markkinoiden ja työpaikkojen syntymiseen ei ole yksinkertainen ja tuotantoprosessien muutoksia aiheuttanut innovaatio saa aikaan monenlaisia vastavaikutuksia tuotantoa edustavien organisaatioiden, markkinoiden luomisen ja tutkimuksen kesken eri vaiheissa ja erilaisissa muodoissa. tai välitön eikä missään lineaarinen. Markkinoiden tapauksessa Investoinnit eurooppalaiseen T&K-toimintaan edistävät kasvua ja työllisyyttä neljällä eri tavalla: - Luomalla yhteistoimintaan perustuvia kytkentöjä eri maista peräisin olevien ryhmien välillä (yritykset, korkeakoulut, täydentää tutkimuskeskukset) eurooppalainen yksityisten yritysten ja valtioiden tekemää tutkimusta hyödyntämällä ulkoistettuja talouselämän aloja, mihin liittyy tutkimuskustannusten jako ja verkkojen luominen; tämä mahdollistaa tietojen vaihdon ja mahdollistaa laajojen yhteismarkkinoiden etujen hyödyntämiseksi tarvittavan kriittisen kynnyksen ylittymisen. Osoituksena verkkojen luomisesta ovat vuonna 1995 rekisteröidyt 81 800 yhteisyritystä tai ne 20 000 vastaavaa apurahavuotta15, joita yhteisön tutkimus tukee. tutkimustoiminta - Muutokset työllisyydessä ja tavassa, jolla työtä organisoidaan, johtavat työn kysyntämallien muutokseen: sosiaalis-taloudellista tutkimusta tehdään sekä Euroopan tasolla että lukuisissa maissa työmarkkinoilla tarvittavien muutosten valmistelemiseksi ja tukemiseksi erityisesti koulutuksen avulla. Tutkimusalalla puiteohjelman neljännessä toimenpidekokonaisuudessa (tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus) pyritään luomaan parempi tasapaino tutkijoiden tarjonnan ja kysynnän välillä. Lisäksi multimediaopetusohjelmistoista vastaava erityisryhmä pyrkii erityisesti pk-yrityksissä toimivan työvoiman pätevöittämiseen. - Jotta tutkimustyö voitaisiin suunnata tehokkaammin innovaatioihin, Euroopan unioni edistää tutkimusten tuottajien ja tutkimustulosten käyttäjien välistä vuorovaikutusta tutkimusalalla. Neljännen puiteohjelman kolmannen toimenpidekokonaisuuden (tulosten levittäminen ja Yhden apurahavuoden kokonaiskustannukset ovat arviolta 100 000 ecua: tämän arvion mukaisesti puiteohjelman osana toteutettavilla epäsuorilla toimilla (2 miljardia ecua vuonna 1995) rahoitettaisiin 20 000 apurahavuotta. 12 tarkoituksena on moninkertaistaa kanssakäymistä tietojenvaihtoa hyödyntäminen) tutkimusalalla. Kolmanteen toimenpidekokonaisuuteen varattujen määrärahojen lisäksi noin 1 prosentti neljännen puiteohjelman kokonaistalousarviosta ohjataan tulosten hyödyntämistä koskevaan ensimmäiseen toimenpidekokonaisuuteen. Innovaatiota käsittelevässä vihreässä kirjassa on lisäksi esitetty joukko toimenpiteitä yhteisön tieteellisten ja teknisten valmiuksien muuttamiseksi kannattaviksi innovaatioiksi, ja erityisryhmien panos on eräs vastaus strategisten suuntaviivojen tarpeeseen. ja - T&K-toiminnan laatu ja työvoiman koulutus (immateriaaliset infrastruktuurit) yhdessä tekevät Euroopasta houkuttelevan investointikohteen ja luovat suhteellisia etuja sen yrityksille. Tieto ja tietoliikennetekologian tai bioteknologian ohjelmissa keskitytään niille korkean teknologian aloille, jotka synnyttävät eniten työpaikkoja, kun taas valmistus- ja materiaalitekniikan ohjelma suuntautuu esimerkiksi niille teollisuudenaloille, joilla korkean tason tutkimus saattaa edesauttaa työpaikkojen säilymistä aloilla, jotka ovat erityisen tärkeitä työllistäjiä (kuten 1,7 miljoonaa 1,6 miljoonaa työpaikkaa autoteollisuudessa, 9 miljoonaa tekstiiliteollisuudessa). rakennusteollisuudessa, • Hallinnointi TTK-hankkeiden valintaa ja rahoitusta koskevien arviointimenettelyjen yksinkertaistaminen ja nopeuttaminen ovat komission jatkuvina huolenaiheina. Vuonna 1995 toteutettiin ensimmäinen toimenpide niiden yksinkertaistamiseksi julkaisemalla ehdotuspyynnöt määräajoin (15. päivänä maaliskuuta, 15. päivänä kesäkuuta, 15. päivänä syyskuuta ja 15. päivänä joulukuuta). Komissio hyväksyi heinäkuussa 1995 uuden mallisopimuksen TTK-hankkeita varten. Uuden sopimuksen tavoitteena on lisätä kilpailukykyä ja varmistaa, että hankkeen tulokset ja neljännen puiteohjelman antamat mahdollisuudet teknologian siirtoon hyödynnetään niin tehokkaasti kuin mahdollista kenenkään osallistujan laillisia kaupallisia etuja kuitenkaan rikkomatta. Tämä uusi mallisopimus on edellistä lyhyempi ja yksinkertaisempi. Se myös tarjoaa paremman suojan teollis- ja tekijänoikeuksien (IPR) alalla. Lisäksi uusi mallisopimus varmistaa tutkimustulosten paremman levittämisen ja hyödyntämisen, sillä siinä vaaditaan teknologian käyttöönottosuunnitelman esittämistä ennen hankkeen päättymistä sekä sellaisten tulosten julkistamista, joiden avulla ne kolmannet osapuolet, joita asia koskee, voivat hakea valmistuslupia kehitetylle teknologialle. Myös hallinnon alalla on saavutettu huomattavaa edistystä, mikä muun muassa helpottaa pk-yritysten osallistumista tutkimusohjelmiin. Vuoden 1995 lopussa perustettiin työryhmä ehdotusten arviointia varten. Sen tavoitteena on saada aikaan yhteiset ohjeet sisältävistä menettelytapasäännöistä, joiden perusteella kukin ohjelma voi luoda omat menettelytapansa. Osana hallinnointimenettelyidensä jatkuvaa tarkastelua komissio järjestää vuonna 1996 seminaarin, johon osallistuu Euroopan teollisuus- ja tutkimusyhteisöjen edustajia. Seminaarissa keskitytään ohjelmien täytäntöönpanon eri vaiheisiin ja pohditaan keinoja TTK-ohjelmien hallinnoinnin laadun, tehokkuuden ja avoimuuden parantamiseen. Tiedottaminen ja viestintä ovat eräs yhteisön tutkimus- ja kehityspolitiikan tärkeimmistä näkökohdista. Komissio järjestää vuosittain muun muassa useita konferensseja ja seminaareja. Itse sopimusten perusteella rahoitettujen lisäksi (1 275 vuonna 1995) komissio tukee suoraan 200 konferenssia ja seminaaria, erityisesti: 13 - Eurooppalaisen tieteellisen ja teknologisen kulttuurin viikko 1995 (8/11) - Euroopan unionin nuorten tutkijoiden kilpailu (5/9 and 13/9) - Tieteen ja teknologian kansantajuistamista koskeva konferenssi marraskuussa (30/11- 2/12/1995) Erityisohjelmiin suoraan liittyvien tieteellisten julkaisujen lisäksi (13 000 vuonna 1995) komissio myöntää erityisavustuksia erikoisjulkaisuja varten. Komissio on erittäin ahkera yleisten TTK-tiedotteiden julkaisija, jolta tilataan kuukausittain 6 000 numeroa. Internet on yhä tärkeämmässä asemassa näiden julkaisujen levittämisessä. Vuonna 1995 komissio jatkoi pyrkimyksiään puiteohjelmaa koskevien tietojen saannin helpottamiseksi erityisesti avaamalla 24. päivänä heinäkuuta 1995 oman EU T&K -kotisivunsa World Wide Web\ss& (Internet) Euroopan komission EUROPA-asemalla, joka on komission pääpalvelin WWW:ssä. Komission tarjoaman palvelun tavoitteena on jakaa ulkopuolisille käyttäjille ajan tasalla olevaa ja luotettavaa tietoa näille tärkeistä TTK-toimista. Lisäksi komissio talousarviotutkimuksiin. suorittaa tutkimuksia, jotka voivat ulottua arvioinnista talous- ja Henkilöstön osalta, vuonna 1995 syntyi 99 uutta tointa, jonka vuoksi tutkimusalan johtohenkilöstön toimia oli 1. päivään tammikuuta 1996 mennessä hyväksytty 1 453, joista 812 kuuluu ura-alueeseen A. Tämä henkilöstömäärä on kohtuullinen ottaen huomioon käynnissä olevien monikansallisten yhteistyöhankkeiden ja niihin osallistuvien eri ryhmien määrän sekä komission tutkimusalaan liittyvien hallinnollisten ja johtotehtävien luonteen. Taulukko 9 ja siihen liittyvä käyrä osoittavat pienten hankkeiden tärkeyden (50 prosenttia hankkeista kattoi ainoastaan 15 prosenttia, ja 80 prosenttia hankkeista ainoastaan 50 prosenttia määrärahoista) kaikkien toimintojen osalta. Sopimusten keskimääräinen arvo vaihtelee paljon ohjelmasta toiseen: se on noin 0,2 miljoonaa ecua tulosten levittämisen ja hyödyntämisen osalta ja 1,6 miljoonaa ecua kaikkien tieto- ja tietoliikennetekologiaa koskevien ohjelmien osalta16. • Seuranta ja arviointi Uusi ohjelmien seuranta- ja arviointijärjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1995. Se perustuu neljännen puiteohjelman ja sen erityisohjelmien lainsäädännöllisiin vaatimuksiin ja CREST- komitealta toukokuussa 1995 saatuihin seurantaa ja valvontaa koskeviin neuvoihin. Järjestelmässä on mukana ulkopuolisia asiantuntijoita, se pystyy reagoimaan nopeasti hjelmien kehityksessä tapahtuviin käänteisiin ja antaa neuvontaa keskeisissä kysymyksissä. Pääperiaatteet on selostettu komission tiedonannossa, joka koskee tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla toteutettavien yhteisön toimien riippumatonta ulkopuolista seurantaa ja arviointia. Katso taulukko 9: kaikkien kolmen ohjelman, toisin sanoen telematiikan, tietoliikenneteknologian ja tietoteknologian ohjelmiin kuuluvien 516 hankeen yhteissumma on 808,29 miljoonaa ecua (220,85 + 208,10 + 379,34) eli keskimäärin 1,566 miljoonaa ecua hanketta kohden. 14 Neljännen puiteohjelman 18 erityisohjelman seuranta aloitettiin vuonna 1995 ja siitä on vastannut 18 kolmesta ulkopuolisesta teollista, tieteellistä ja arvioinnin alan kokemusta omaavasta asiantuntijasta muodostuvaa työryhmää. Joulukuussa 1995 perustettiin puiteohjelmien korkean tason seurantaryhmä, jonka toiminta perustuu erityisohjelmien seurantaryhmiltä saatuihin kertomuksiin. Kaikki seurantaryhmät saivat työnsä päätökseen vuoden 1996 alussa. Komissio on tehnyt kansallisia vaikutuksia koskevia selvityksiä täydentääkseen erityisohjelmien arviointia. Kansallisista vaikutuksista tehdyistä selvityksistä, joissa arvioidaan yhteisön TTK- politiikan vaikutuksia kunkin jäsenvaltion kansallisiin tutkimusnäkymiin sekä tutkitaan yhteisön ja kansallisten TTK-politiikkojen välistä vuorovaikutusta, on julkaistu yhteenvetokertomus sekä joitakin ohjelmista tehtyjä arviointikertomuksia: Philippe de Montgolfier & Jean-Pierre Husson : National Impact Studies Synthesis Final Report. Toukokuu 1995; Evaluation of the ECLAIR and FLAIR Programmes (1988-1993 & 1989-1993), EUR 16192 (1995); Evaluation of the STEP and EPOCH Programmes (1989-1993), EUR 16207 (1995); Mid-Term Evaluation of the MAST II Programme, EUR 16610 (1995); Evaluation of the BRIDGE Programme (1990-1994), EUR 16650 (1995); The Final Evaluation of the centralised action for dissemination and exploitation of RTD results (VALUE II) (1991 - 1994); The Final Evaluation of the Strategic Programme for Innovation and Technology Transfer (SPRINT) (1991 - 1994). Komissio järjesti huhtikuussa 1995 Thessalonikissa kansainvälisen konferenssin, jonka aiheena oli tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen arviointi. Konferenssiin osallistui yli 200 arvioinnin asiantuntijaa Euroopan unionin eri maista ja sen ulkopuolelta. Vuoden 1995 lopussa perustettiin teollisuuden edustajista ja erityisohjelmien vastuuhenkilöistä koostuva työryhmä ohj aamaan tarkasteluty ötä, j oka toteutettiin kolmannen toimenpidekokonaisuuden osana yhteisen metodologisen perustan määrittämiseksi TTK-ohjelmahankkeista saatavien tulosten arviointia varten. Vuonna 1996 komissio toteuttaa toisen vuoden 1995 kaltaisen seurantatoimen ja arvioi yhteisön toimien hallinnointia ja edistymistä viiden viimeksi kuluneen vuoden aikana. Komissio toimittaa tämän viisivuotisarvioinnin tulokset tiedoksi muille Euroopan unionin toimielimille ennen kuin esittää ehdotuksensa viidenneksi puiteohjelmaksi. EL KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ Johdanto Kuluneen vuoden aikana kansainvälisestä tieteen ja teknologian alan yhteistyöstä on tullut yhä merkittävämpi tekijä Euroopan unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevassa politiikassa. Komissio on toteuttanut lukuisia toimia INCO-ohjelman osana ja tehnyt myös konkreettisia aloitteita suhteiden luomiseksi tai olemassaolevien yhteistoimintaan perustuvien 15 järjestelyjen laajentamiseksi useisiin maihin. Tämän kertomuksen toisessa osassa on annettu yksityiskohtaisia tietoja INCO:n toimista. Seuraavassa on tuotu esille joitakin tärkeitä näkökohtia. 2. 1. Komission tiedonanto kansainvälisistä yhteistyönäkymistä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla Kansainvälisestä tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä on viime vuosina tullut tärkeä ja olennainen osa Euroopan unionin tutkimusta ja teknologista kehittämistä (TTK) koskevaa politiikkaa. Lokakuussa 1995 Edith Cresson esitti tutkimusasioita käsittelevälle neuvostolle komission ehdottamat suuntaviivat kansainvälistä tieteellistä yhteistyötä varten (KOM(95) 489 lopull). Kyetäkseen vastaamaan alalla viime vuosina tapahtuneeseen merkittävään kehitykseen komissio pyrkii vahvistamaan teollisuuden osallistumista tällä alueella sekä lujittamaan TTK- politiikan ulkoista ulottuvuutta. Ylimääräisten välineiden kuten PHARE, TACIS, Meda tai Euroopan kehitysrahasto (EDF) käyttöä TTK-hankkeiden rahoittamiseen edistetään tarvittaessa. Komission tiedonannosta keskusteltiin neuvostossa, Euroopan parlamentissa ja CREST-komiteassa vuoden 1995 lokakuusta vuoden 1996 maaliskuuhun. Neuvosto hyväksyi maaliskuussa 1996 kansainvälistä TTK-yhteistyötä koskevan neuvoston päätöslauselman. Päätöslauselmassa hyväksytään komission tiedonannossa esitetyt viisi yleistä tavoitetta, joilla pyritään lujittamaan kansainvälistä yhteistyötä seuraavilla toimilla: - Euroopan kilpailukyvyn vahvistaminen ja teknologioiden kehittäminen tulevaisuuden markkinoille, - yhteistyökumppanuuksien kehittäminen tieteen ja teknologian alalla erityisesti yhteisölle strategisesti tärkeiden kolmansien maiden kanssa, - vastuun jakaminen ja TTK-toimien suuntaaminen taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin, - kehitysmaiden tarpeita ja ensisijaisia ongelmia vastaavan TTK-toiminnan edistäminen niiden kestävän kehityksen kannustamiseksi, - T&T-tiedon jakaminen ja osallistuminen laajaan ja rajat ylittävään tieteelliseen ja teknologiseen työhön. 2. 2. Euroopan unioni ja T&K-yhteistyö Itä-Euroopan maiden kanssa Toukokuussa 1995 komissio esitti tieteellistä ja teknologista yhteistyötä entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden kanssa koskevan tiedonannon (KOM (95) 190 lopull), jossa annetaan tulevat suuntaviivat tieteelliselle ja teknologiselle yhteistyölle entisen Neuvostoliiton kanssa. Tiedonanto on erottamaton osa yleistä kansainvälistä TTK-poliittista strategiaa. Uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtävässä yhteistyössä olisi keskityttävä laajoihin TTK-hankkeisiin. Teollisuuden olisi tultava mukaan näihin hankkeisiin ja niiden tulisi olla lähempänä markkinoita kuin aikaisemmat PECO- ja COPERNICUS-ohjelmat. Näistä suuntaviivoista jäsenvaltioiden kanssa käytävä keskustelu jatkuu vuoden 1996 ajan. Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tutkijoiden kanssa tehtävää yhteistyötä edistävä kansainvälinen järjestö (INTAS) perustettiin kesäkuussa 1993. Lokakuussa 1995 neuvosto pidensi yhteisön osallistumista INTAS:n toimintaan vuoden 1998 loppuun ja lujitti komission tehtävää järjestössä. 16 Vuonna 1995 yhteisö jatkoi Euroopan unionin, Yhdysvaltojen, Japanin ja Venäjän marraskuussa 1992 perustaman kansainvälisen tieteen ja teknologian keskuksen (ISTC) tukemista edistääkseen entisen Neuvostoliiton sotavoimissa toimineiden tutkijoiden ja insinöörien siirtymistä siiviilitoimiin ja nopeuttaakseen aseistariisuntaprosessia. 2. 3. Euroopan unioni ja yhteistyö Välimeren alueen maiden kanssa Välimeren alueen maiden kanssa tehtävän tieteellisen ja teknologisen yhteistyön kehittämistä koskeva keskustelu aloitettiin vuonna 1995 Ranskan toimiessa neuvoston puheenjohtajana. Ranskan korkeakouluista ja tutkimuksesta vastaava ministeri järjesti yhdessä komission kanssa seminaarin "Euroopan tutkimusyhteisö ja Välimeren alue", joka pidettiin maaliskuussa 1995 Sophia- Antipolisissa. Barcelonassa marraskuussa 1995 pidetyssä Euro-Välimeri -konferenssissa painotettiin tieteen ja teknologian tärkeyttä EU:n ja Välimeren alueen yhteistyöpolitiikassa. Tärkeimpiin toimiin kuuluvat Välimeren alueen kolmansien maiden tutkimusvalmiuksien lujittaminen, yhteisen tutkimustoiminnan edistäminen ja teknologian siirron tukeminen. Tulevaa kehitystä valvomaan on perustettu seurantakomitea, joka toimii myös neuvonantajana. Vuonna 1996 keskustelut jatkuvat Italian ollessa puheenjohtajana ja komissio aikoo esittää tiedonannon tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa. III. INNOVAATIO JA T&K-TOIMIEN LIVITTÄMINEN Parhaillaan on meneillään teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva tarkastelu sen selville saamiseksi, toimivatko eurooppalaiset yritykset Yhdysvaltojen ja Japanin vastaaviin yrityksiin verrattuna epäsuotuisissa olosuhteissa siltä osin kuin on kyse niiden saamien tutkimustulosten suojelusta, ja jos näin on, mitä voitaisiin tehdä asian korjaamiseksi. Innovaatiota käsittelevä vihreä kirja • Julkaisemalla innovaatiota käsittelevän vihreän kirjan (KOM(95) 688 lopull. ) joulukuussa 1995 Euroopan komissio aloitti tarkastelemiseksi Euroopassa. Vihreässä kirjassa käsitellään innovaatiota koskevia eri tekijöitä, analysoidaan tämänhetkistä tilannetta ja ehdotetaan tulevia toimia. laaja-alaisen prosessin innovaation ongelman Eräs Euroopan unioniin sisältyviä paradokseja on, että kansainvälisesti tunnustetusta tieteellisestä osaamisestaan huolimatta se tuottaa vähemmän uusia tuotteita, palveluja ja prosesseja kuin sen tärkeimmät kilpailijat. Tähän paradoksiin on kiinnitetty viime vuosina paljon huomiota, kun innovaatiosta on tullut eräs taloudellisen kilpailukyvyn tärkeimmistä voimanlähteistä. Vihreässä kirjassa on määritelty useita innovaatioiden esteitä. Ensinnäkään Euroopassa ei panosteta riittävästi tieteeseen ja teknologiaan. Esimerkiksi vuonna 1993 Euroopan unionin BKT:sta ainoastaan 2 prosenttia kului tutkimukseen ja kehitykseen Yhdysvaltojen ja Japanin 2,7 prosenttiin verrattuna. Lisäksi vuonna 1992 yritysten rahoittama teollinen tutkimus edusti 1,3 prosenttia Euroopan BKT:sta Yhdysvaltojen ja Japanin yli 1,9 prosenttiin verrattuna. Lisäksi Euroopan TTK- toimet kattavat laajan aihevalikoiman, kun taas Yhdysvallat ja Japani keskittävät ponnistuksensa valitsemilleen prioriteettialueille. Innovaatioille on myös joukko rakenteellisia esteitä, kuten monimutkaiset oikeus- ja hallinnolliset menettelyt, epäkäytännölliset rahoitusjärjestelmät, teollis- ja tekijänoikeuksien vähäinen käyttö ja opiskelijoiden ja tutkijoiden vähäinen liikkuvuus Euroopan unionin yksityisten ja julkisten laitosten välillä. Vihreässä kirjassa esitetään 13 toimintalinjaa, joista kukin sisältää kaikenkaikkiaan 130 konkreettista ehdotusta keskustelun vauhdittamiseksi. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti on kuitenkin tarpeen tehdä selkeä ero yhteisön, kansallisen ja paikallisen tason vastuualueiden kesken. Komissio aikoo laatia kesäkuussa 1996 niiden osapuolten kanssa, joita asia koskee, käytyyn keskusteluprosessiin perustuvan yhteenvedon sekä tarvittaessa toimintasuunnitelman. 17 IV. TUTKIJAKOULUTUS Inhimilliset voimavarat ovat avaintekijänä tulevassa oppimisyhteiskunnassa, joka perustuu tietoyhteiskunnan samanaikaiseen kehittymiseen, tiede- ja teknologiayhteisön vaikutukseen ja talouselämän kansainvälistymiseen. Tutkimuksen, opetuksen ja koulutuksen välillä on selvä yhteys. Multimediaopetusohjelmistojen kehittäminen, jota komissio tukee perustamalla niihin erikoistuneen erityisryhmän, on erityisen tärkeä esimerkki. Lisäksi kyky uudistua ja luoda uutta riippuu tietämyksen kehittymisestä tutkimuksen alalla ja sen siirtämisestä koulutuksen avulla. Sen vuoksi toimia, jotka lujittavat tutkimuksen ja koulutuksen välistä yhteyttä, olisi edistettävä, jotta kehitettäisiin opiskelijoiden valmiuksia luoda uutta ja edistettäisiin innovaatioita. Neljännessä puiteohjelmassa on kaksi erityisohjelmaa, tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus ja kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus, joihin sisältyvillä toimilla tuetaan erityisesti näitä tavoitteita. Myös neljännen puiteohjelman muut erityisohjelmat sisältävät koulutukseen liittyvän osan, jotka tarjoavat sadoille tutkijoille mahdollisuuden rajat ylittävään yhteisty öhön. • Koulutusta käsittelevä valkoinen kirja Opettamista ja oppimista koskevassa valkoisessa kirjassa (KOM(95) 590 lopull. ), jonka komissio esitti marraskuussa 1995, käsitellään tulevia kehityssuuntauksia tällä alueella. Valkoinen kirja perustuu kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan valkoisen kirjan perusajatuksiin, joissa korostettiin opettamisen ja oppimisen merkitystä Euroopan teollisuuden kilpailukyvylle. Koulutusta koskevassa valkoisessa kirjassa käsitellyistä ongelmista tärkeimpiä ovat työllisyys ja sosiaalinen syrjäytyminen erityisesti nuorison keskuudessa. Valkoinen kirja keskittyy kahteen päätavoitteeseen: a) yksilölle olisi taattava mahdollisuudet hankkia mahdollisimman laaja tietämys ja b) yksilö olisi pätevöitettävä työelämää varten. V. YHTEISÖN JA KANSALLISTEN POLITIIKKOJEN YHTEENSOVIT. TAMINEN Vuonna 1995 komission tiedonantoa nimeltä "tutkimus ja teknologinen kehittäminen: toimien yhteensovittaminen yhteistyöllä" (KOM(94)438) seurasi yhteisön toimielimissä laaja keskustelu, joka johti joukkoon päätöslauselmia ja lausuntoja. 18 Esimerkiksi 9. päivänä kesäkuuta 1995 neuvosto hyväksyi T&K-politiikkojen yhteensovittamista koskevat päätöslauselmat17, jossa painotetaan tietojen vaihtoa kansallisista TTK-toimista ja ohjelmakomiteoiden tehtävän merkitystä tässä yhteydessä. Hyväksymällä 28 päivänä syyskuuta 1995 tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (CREST)18 koskevan päätöslauselman neuvosto tuki komission ehdotusta tämän komitean tehtävien vahvistamisesta. Nyt sen tehtävät keskittyvät pääasiallisesti TTK-politiikkojen yhteensovittamiseen ja yhteisön TTK-toiminnan strategisten suuntaviivojen laatimiseen. Euroopan parlamentti hyväksyi 15. päivänä kesäkuuta 1995 päätöslauselman TTK-politiikkojen yhteensovittamisesta. Siinä korostettiin ennen kaikkea tarvetta keskittää CREST-komitean tehtäviä ja laajentaa ohjelmakomiteoiden tehtäviä vaihtamalla järjestelmällisesti tietoja ja sovittamalla ohjelmat paremmin yhteen. Parlamentti otti huomioon myös komission ehdotuksen, joka koski keskustelujen aloittamista sellaisista yhteistä etua koskevista aiheista, jotka edistävät yhteensovittamista. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. päivänä lokakuuta 1995 alustavan lausunnon TTK- politiikkojen yhteensovittamisesta (Doc. CES 570/95). Siinä korostettiin erityisesti erityisryhmien käsitettä ja ennakolta tapahtuvaa tietojen vaihtoa koskevan järjestelmän käyttöön ottamista. IRDAC hyväksyi 18. päivänä heinäkuuta 1995 TTK-politiikkojen yhteensovittamista koskevan lausunnon, jossa painotettiin yhteensovittamisen tärkeyttä tutkimukseen osoitettujen julkisten varojen tehokkaamman käytön kannalta. Vuonna 1996 toteutetut tärkeimmät aloitteet noudattavat edellä mainittujen neuvoston päätelmien sekä päätöslauselmien ja lausuntojen linjaa, joiden osalta komissio panee parhaillaan täytäntöön esimerkiksi seuraavia konkreettisia toimenpiteitä: Kansallisia TTK-toimia koskevan tietojenvaihtojärjestelmän käyttöön ottaminen: Komissio on perustanut 9. päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti kansallisia TTK-toimia koskevien tietojen järjestelmällistä vaihtoa käsitteleviä tilapäisiä neuvoa- antavia komiteoita. Tietojenvaihto on säännöllistä ja se kohdistuu ennalta valikoiduille aloille, joiden parempi yhteensovittaminen on osoittautunut tarpeelliseksi. Tämän järjestelmän avulla voidaan myös saada varhaisessa vaiheessa tieto jäsenvaltioissa käynnistetyistä uusista toiminnoista. Kukin tilapäinen komitea antaa vuosittain kertomuksen CREST-komitealle. Kyseisiä 18 erityisohjelmaa koskevat keskustelut ja työt on jo aloitettu. Ensimmäiset vuosikertomukset ovat saatavissa vuoden 1996 lopussa. Niissä keskitytään rajoitettuun joukkoon yhteensovitettavia aloja ja annetaan mahdollisia suosituksia. Näistä kertomuksista keskustellaan ja niitä analysoidaan CREST- komiteassa, joka saattaa esittää suosituksia vaikuttaakseen yhteisön TTK-politiikan strategisista tavoitteista ja painopisteistä tehtäviin päätöksiin. Keskustelu yhteensovittamista edistävistä yhteistä etua koskevista aiheista: Komissio kannustaa, valmistaa (yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa) ja seuraa yhteisen mielenkiinnon kannalta tärkeistä aiheista, kuten välillisistä toimista TTK-toiminnan ja suurten tutkimusyksiköiden toiminnan tukemiseksi, käytävää keskustelua. Näitä keskusteluja käydään etenkin CREST-komiteassa, joka on liittänyt nämä aiheet työohjelmaansa. Siltä osin kuin on kyse Tutkimusta ja päätöslauselma, 9. 6. 1995. teknologista kehittämistä koskevien politiikkojen yhteensovittaminen, neuvoston 18 Tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (CREST) koskeva neuvoston päätöslauselma, annettu 28. päivänä syyskuuta 1995, EYVL N:o C 264, 11. 10. 1995, s. 4. 19 TTK-toimintaan myönnettävästä välillisestä tuesta, komissio on teettänyt vertailevan tutkimuksen yhteisössä ja sen ulkopuolisissa maissa kuten Yhdysvalloissa ja Japanissa toteutetuista toimenpiteistä. CREST-komiteaa koskevan 28. päivänä syyskuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman täytäntöönpano: Vuoden 1995 lopussa aloitettu kyseisen päätöslauselman täytäntöönpano jatkuu vuonna 1996. Siihen liittyy etenkin komitean työohjelman laatiminen ja toteuttaminen, joka keskittyy TTK-politiikan yhteensovittamista ja yhteisön strategisten painopisteiden määrittämistä koskeviin aiheisiin. VI. VUODEN 19% NÄKYMÄT Tutkimusasioita käsittelevän ministerineuvoston vuoden 1996 kokoukset on määrä pitää 7. päivänä lokakuuta ja 5. päivänä joulukuuta. Komissio esitti tammikuussa ehdotuksensa neljännen puiteohjelman rahoituksen korottamisesta (KOM(96) 12 lopull. ) 700 miljoonalla eculla, mikä perustui erääseen neljännestä puiteohjelmasta tehdyissä päätöksissä annettuun määräykseen. Komissio ehdottaa, että tutkimuksessa keskityttäisiin koko yhteisön edun kannalta tärkeisiin alueisiin. Komission on määrä saada ehdotuksensa hyväksytettyä vuoden 1996 aikana. Tutkimukseen ja teollisuuteen erikoistuneet erityisryhmät jatkavat työtään neuvonpidon tiivistämiseksi ulkopuolisten laitosten kanssa, yhteyksien parantamiseksi tutkimusalan ja teollisuuden välillä sekä yhteisön ja kansallisten TTK-toimien yhteensovittamiseksi valikoiduilla aloilla. On erittäin hyödyllistä, että niiden työn tulokset saadaan koottua ennen viidennen puiteohjelman käynnistymistä. Komissio käynnistää vuoden 1996 aikana alustavat neuvottelut viidennestä puiteohjelmasta jäsenvaltioiden ja kaikkien niiden osapuolten kesken, joita asia koskee, julkaisemalla Euroopan unionin tulevan tutkimuspolitiikan avainalueita käsitteleviä neuvotteluasiakirjoja. Komissio aikoo julkaista viidennen puiteohjelman strategisia linjoja koskevan asiakirjan kesään 1996 mennessä. Tulevissa strategioissaan komissio keskittää ponnistuksensa kysymyksiin, jotka auttavat parantamaan EU:n tutkimukseen ja teknologiseen kehitykseen liittyvien toimien tehokkuutta ja vaikutusta, edistämään Euroopan teollisuuden kasvua ja kilpailukykyä sekä parantamaan työllisyyttä ja Euroopan kansalaisten elämänlaatua. Komissio kiinnittää erityistä huomiota hallinnoinnin tehokkuuden kehittämiseen yksinkertaistamalla menettelyjä ja lisäämällä hallinnollisten toimien joustavuutta ja avoimuutta. Myös arviointi- ja seurantatoimia jatketaan edelleen. Kansainvälisen yhteistyön alalla laaditaan kolme uutta tiedonantoa tieteellisestä ja teknologisesta yhteistyöstä. Ne koskevat uusia talouselämän aloja, Välimeren alueen maita sekä Keski- ja Itä- Eurooppaa. Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevia kahdenvälisiä yhteistyösopimuksia Sveitsin ja Etelä-Afrikan kanssa jatketaan edelleen ja tällainen sopimus tehdään myös Yhdysvaltojen kanssa. Komissio tukee myös COST-toimien arviointia vuoden 1996 aikana. Edith Cresson, komission jäsen joka vastaa tutkimuksen, opetuksen ja koulutuksen alasta, on päättänyt yhdistää Euroopan unionin koulutusta koskevat toimet tutkimusta koskeviin toimiin, etenkin nykyiseen tutkijakoulutusta ja tutkijoiden liikkuvuutta (TMR) koskevaan ohjelmaan ja sitä 20 edeltävään inhimillistä pääomaa ja liikkuvuutta koskevaan ohjelmaan sekä nimetä tämän toimen Marie Curien mukaan tehdäkseen sen paremmin tunnetuksi edunsaajille. Tämä Marie Curie - apurahoina toteutettava uusi hanke käynnistetään virallisesti Brysselissä vuoden 1996 toisella puoliskolla pidettävässä konferensissa. Tietoyhteiskunnan kehittyminen on nopeaa ja komissiolla on siinä aktiivinen tehtävä monella tavalla. Neljännen puiteohjelman TTK-erityisohjelmat edistävät tietoyhteiskunnan toteutumista. Komissio julkaisee tiedonantoja ja järjestää konferensseja tästä tärkeästä aiheesta ja jakaa elektronisten valtateiden kautta tietoa EU:n politiikan monista eri näkökohdista. Heinäkuussa 1994 laaditussa Euroopan kehittymistä kohti tietoyhteiskuntaa koskevassa komission toimintaohjelmassa on esitetty vuosien 1995 - 1996 ensisijaiset toimet. Vuoden 1996 maaliskuussa pidettävässä hallitusten välisessä konferenssissa on määrä keskustella institutionaalisista uudistuksista, joita vaaditaan poliittisen unionin vahvistamiseksi ja laajentumisen valmistelemiseksi. Komissio toivoo lausunnossaan muun muassa sitä, että päätöksentekomenettelyyn tehtävät muutokset lisäisivät tutkimuspolitiikan joustavuutta ja tehostaisivat sitä. 21 TOINEN OSA TTK-TOIMIEN TILANNEKATSAUS VUODELTA 1995 JA TYÖOHJELMA VUODELLE 1996 EY:N NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN TOIMINTAKOKONAISUUS 1 JA EURATOM-PUITEOHJELMA TIETO- JA TIETOLIIKENNETEKNIIKKA 1. YHTEISTÄ ETUA KOSKEVAT TELEMAATTISET SOVELLUKSET Toiminta vuonna 1995 Vuosi 1995 oli käännekohta kolmannen ja neljännen puiteohjelman välillä. Erityisohjelma "yhteistä etua koskevat telemaattiset järjestelmät" (1991 - 1994) päättyi viimeisten sopimusten allekirjoittamisen myötä. Erityisohjelma "yhteistä etua koskevat telemaattiset sovellukset" (1994 - 1998) on saavuttanut aktiivisen vaiheen kahden viimeisen sitä koskevan tarjouskilpailun käynnistämisen ja arvioinnin ansiosta. ja tasolla teknisellä taloudellisella (viitetietokantojen laajalti käyttämien tai hyödyntämien uusien Kolmanteen puiteohjelmaan kuuluva ohjelma TELEMAATTISET JÄRJESTELMÄT käsitti 311 hanketta, yhteishankkeita ja tukitoimenpiteitä seitsemältä eri alalta: hallintojen väliset Euroopan laajuiset verkot, liikennepalvelut, terveydenhuolto, mukautettu opetus ja etäopetus, kirjastot, kielten tutkimus ja tietokonelingvistiikka sekä maaseutualueille tarkoitetut telemaattiset järjestelmät. Suurin osa hankkeista on antanut merkittäviä tuloksia toteuttaminen, patentoiminen, standardiehdotukset, tuotteiden markkinointi, jne. ). Terveydenhuollon alalla esimerkiksi kolmannes käynnistetyistä 60 toimesta on johtanut terveydenhuoltoalan ammattilaisten nykyisin tuotteiden markkinoille saattamiseen. Liikenteen alalla 4000 miestyövoiman panoksen, joka on työllistänyt 500 yhteistyökumppania, 30 kaupunkia ja 13 "liikenneväylää", ansiosta on voitu parantaa teknistä tietotaitoa (27 "ohjelmistojen optimaalista käyttöä, best practice" ja 439 lopputuotetta), hyväksyttää käyttäjillä ja valmistajilla toiminnalliset eritelmät (42 uutta eritelmää), kelpoistaa 67 prototyyppiä 38 esittelyn avulla, ehdottaa yhteiskäytettävyyttä koskevia standardeja (CEN:in teknisen komitean 278 välityksellä) ja arvioida sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia (ympäristö, energia, turvallisuus, tehokkuus, hyvinvointi). Joustavan opetuksen ja etäopetuksen alalla on voitu 34 hankkeen ja 14 yhteisen toiminnan hankkeen avulla saada osallistumaan yli 200 organisaatiota, joista pk- yrityksiä on kolmannes, opetusvaroihin pääsyn parantamiseksi erityisopiskelijaryhmille tarkoitettujen yhdistävä (15 eurooppalainen verkosto, verkossa olevan avoimen eurooppalaisen yliopiston käsite, etäopetuskursseja jne. ), uusien oppimismenetelmien luomiseksi uudenlaisten sovellusten ansiosta, yhdistää prototyyppeihin aineellisia ja ohjelmistotuotteita sekä tietoliikennejärjestelmiä, ja kehittää ohjelmistotyökaluja, joiden a v u l la tarjoava multimediakoulu, koulutusteknologiakeskusta t e h o k k a a m m in verkostojen v o i d a an t u o t t aa e n t i s tä l u o da avulla ja 22 alalla käynnistetyn 29 multimediaoppimismahdollisuuksia. Hallinnon toimintakokonaisuuden ansiosta on voitu luoda käyttäjäystävällinen ja tehokas työympäristö suuren toimijajoukon välille: 200 yhteistyökumppania, yhtiökumppania ja alihankkijaa, 83 kansallista hallintoa, 21 televiestintäoperaattoria, 69 yritystä, joista 35 pk-yrityksiä. 51 kirjastoihin liittyvää hanketta ja 3 yhteishanketta ovat muodostaneet yhteistyöpohjan kehittyneille tieto- ja tietoliikennetekniikan sovelluksille, mikä on myötävaikuttanut kirjastovarojen entistä parempaan hyväksikäyttöön, sekä Euroopan teollisuuden ja kulttuuri-identiteetin vahvistumiseen. Lisäksi TIDE-toiminta {Technology initiatives for disabled and elderly people), joka käynnistyi pilottihankkeella vuonna 1991, jatkui vuonna 1995 Bridge-vaiheella, johon kuuluu 55 hanketta ja joka kattaa ajanjakson 1993 -1997. Yhteisen mielenkiinnon kannalta tärkeitä telemaattisia sovelluksia koskeva erityisohjelma ("TELEMAATTISET SOVELLUKSET") muodostaa neljännen ja kehityspuiteohjelman yhteydessä tieto- ja/tai tietoliikennetekniikan sovellusten alan yhteisön toimien keskipisteen. Tälle ohjelmalle on myönnetty 912 miljoonan ecun budjetti, josta 5 prosenttia on varattu pk-yritysten tukemiseen ja yli 2 prosenttia tutkimustulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen. tutkimus- Kaksi ensimmäistä vuonna 1995 arvioitua tarjouskilpailua ovat osoittaneet mielenkiinnon, jota ohjelma TELEMAATTISET SOVELLUKSET herätti, mutta ne ovat samanaikaisesti korostaneet rajallisten budjettivarojen asettamia pakotteita: 1706 saadusta tarjouksesta ainoastaan 371 on voitu valita sen jälkeen, kun komissio päätti suurentaa hyväksytyille hankkeille myönnettyä budjettia (EYVL:ssä aiemmin ilmoitetusta 423 miljoonasta ecusta 478,5 miljoonasta ecuun). Menestymisluku tarjousten lukumääränä ilmaistuna on siten 22 prosenttia ja "ylimeno-osuuden" suhde (myönnetty yhteisön rahoitus/pyydetty kokonaisrahoitus) yhden suhde kymmeneen (1:10). Ohjelmalla on pääasiassa kolme tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen yhteisön politiikkaa koskevassa sopimuksessa (130 f artikla) esitettyä tavoitetta: yhteisön teollisuuden tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistaminen, yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittäminen (erityisesti sellaisten tukitoimien avulla, joiden tarkoituksena on hyödyntää Euroopan teknologisia ja teollisia mahdollisuuksia sellaisilla kolmansien maiden lupaavilla markkinoilla kuin Latinalaisen Amerikan, Etelä- Afrikan tai Kiinan markkinoilla sekä muiden yhteisön politiikkojen (liikenne, koulutus, terveydenhuolto, ympäristö) kannalta tarpeellisiksi katsottujen tutkimustoimien edistäminen. Lisäksi tutkimustyön on myötävaikutettava yhteiskunnan tarpeiden tyydyttämiseen luomalla telemaattisia ratkaisuja yhteistä etua koskevilla aloilla. syntymiseen sellaisena kuin Arviolta noin puolet, eli suunnilleen 160, käynnissä olevista TTK-toimista johtaa sitä kuvaavat Bangemannin tietoyhteiskunnan kertomuksessa olevat kymmenen ensijaissovellusta ja G-7 -maiden tukemat 11 pilottihanketta. Kaupunki-, taajama- ja maaseutualueisiin, terveydenhuoltoon, liikenteen ohjaukseen, tutkimusverkostoihin, hallintoihin, opetukseen ja koulutukseen sekä kirjastoihin liittyvillä hankkeilla on tässä suhteessa merkittävä asema. On huomattava, että pk-yritysten lisäksi muiden kuin teollisten, alle 500 työntekijän organisaatioiden (sairaalat, koulut, hallinnot, kirjastot, jne. ) osuus on 21 prosenttia. Vuonna 1995 hyväksytyistä 371 hankkeesta 24 koski pk-yritysten erityistarpeita, jotka liittyivät tiedostamistoimiin tai näiden yritysten verkkoon kytkemiseen. Pk-yritysten hyväksi tehtäville toimille myönnetyn 5 prosentin rahoitusosuuden tavoite on saavutettu ensimmäisestä tarjouskilpailusta alkaen (42 805 miljoonaa ecua). 23 hanke, rahoitetaan Kansainvälisen yhteistyöalan kahta hanketta, joista toinen on ympäristöalan, toinen terveydenhuoltoalan toisesta toimintakokonaisuudesta 2 101 tuhannella eculla ja 70 tuhannella eculla. Kolme muuta hanketta, joista yksi on terveydenhuoltoalalta ja kaksi muuta opetuksen ja koulutuksen alalta, myötävaikuttavat ohjelman toimintakokonaisuuksien ja tulosten hyödyntämiseen Etelä-Afrikassa, Keski- ja Itä-Euroopassa ja Latinalaisessa Amerikassa 1. 1 miljoonan ecun suuruisella yhteisön rahoituksella. puiteohjelman neljännen Ohjelmalla TELEMAATTISET SOVELLUKSET tiettyjä hankkeita yhteistyössä muiden erityisohjelmien kanssa; täten esimerkiksi yhtä "Tutkimuksen telematiikka" -alan hanketta, jonka tarkoituksena on testata suurinopeuksista Euroopan välillä, laajuista yhteisrahoitetaan ja TELEMAATTISET SOVELLUKSET. Eri ohjelmasektorien ja päätoimintaosastojen (kuten liikenteen tai opetuksen ja koulutuksen) välillä on myös kiinteä yhteistyö. ja ohjelmilla TIETOTEKNOLOGIA televiestintäverkkoa ja tutkimuslaboratorioiden yhteisohjataan -keskusten johdetaan Useat ensimmäisistä käynnistetyistä hankkeista tarjoavat lupaavia näkymiä niinkin erilaisilla aloilla kuin kuljettajan avustaminen ja automaattinen päätöksenteko onnettomuus tai hätätilanteessa, telemaattisten sovellusten yhdennetty kelpoistaminen alueellisella tasolla ja niiden sosiaalis-taloudelliset vaikutukset, eurooppalaisten kaupunkien verkostojen yhteydessä toteutettavalla kaupunkien ja taajamien kehittämiseen tarkoitettujen telemaattisten sovellusten kelpoistaminen, etätyöntekijöille tarkoitetun työllisyystoimiston perustaminen, kansalaisille suunnattujen palvelujen laatua parantavien kaupungin palvelujen jakaminen samalla näiden palvelujen kustannuksia vähentäen, tietoverkkokoulutus nuorille tai perusterveydenhuollon palvelujen yhteensovittaminen ja jatkuvuus. Työohjelma vuodelle 1996 ja Kolmas tarjouskilpailu, joka käynnistettiin 15. syyskuuta 1995, arvioitiin vuoden 1996 ensimmäisen kolmanneksen aikana. Tarjouskilpailu koskee toimintoja, jotka liittyvät vammaisia ja koulutusta, tutkimusverkkoja ja tietokonelingvistiikkaa koskeviin aloihin. Saatujen 413 tarjouksen arvioinnin jälkeen on aloitettu 67 uutta hanketta, joista 32 koskee yksinomaan vammaisia ja ikääntyviä ihmisiä. Yhteisön näiden hankkeiden kokonaisrahoitusosuus on 64,435 miljoonaa ecua. terveydenhuoltoa, opetusta ikääntyviä ihmisiä, telemaattisten On suunniteltu, että joulukuussa 1996 käynnistetään neljäs tarjouskilpailu yhtäältä eri alojen tasolla tehtävää TTK-työtä varten ja toisaalta testauspaikoilla, erityisesti sovellusten kaupungeissa, yhdennettyjen kelpoistamis-ja esittelyhankkeita varten. Eri ohjelmasektorien kohdalla tarkoitus on joko vahvistaa jo olehassa olevia hankkeita tai hyväksyä uusia sellaisiin tehtäviin, joita meneillään olevat hankkeet eivät kata riittävästi. Yhdennettyjen sovellusten osalta kyse liittyvien teillisten toimijoiden on sekä käyttäjäpaikkojen ja suuriin hankkeisiin liikkeelle saamisesta sovellusten teknisen asiaankuuluvuuden varmistamiseksi että eri alojen sovellusten sosiaalis-taloudellisista vaikutuksista. ja eri alojen välisten Ohjelma TELEMAATTISET SOVELLUKSET myötävaikuttaa aktiivisesti teollisuus- tutkimus perustuvien erityisryhmien opetusohjelmistojen ja liikenteen alalla. erityisesti multimediaan työskentelyyn 24 2. TIETOLIIKENNETEKNIIKKA Toiminta vuonna 1995 T&T saavutukset RACE-ohjelma saatiin vuonna 1995 menestykselliseen päätökseen. Se on ollut kehys Euroopan kehittyneen tietoliikenneteknologian kehittämistä koskevalle yhteistyölle vuodesta 1988 alkaen ja ohjelmaan ovat osallistuneet kaikki suurimmat eurooppalaiset verkkotoimijat, televiestintälaitteistojen ja ohjelmistojen kehittäjät. Toinen vaihe 1991 - 1995 oli osa kolmatta puiteohjelmaa ja siihen kuului yli 600 organisaatiota, jotka osallistuivat yli 130 hankkeeseen. Neljänteen puiteohjelmaan kuuluva kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden ja -palvelujen erityisohjelma (ACTS) käynnistettiin vuonna 1995 syyskuussa 1994 julkaistun tarjouskilpailun seurauksena. Yli 100 hanketta, joihin liittyi yli 600 organisaatiota, aloitettiin vuonna 1995. Käynnistysvaihe on kirjattu yleiskatsaukseen nimeltä ACTS '9519 ja itsenäiseen seurantakertomukseen. Tulosesimerkkejä RACE:n pääsaavutukset vuoteen 1995 mennessä on kuvailtu lyhyesti jäljempänä ja ne on kokonaisuudessaan esitetty erikseen julkaistavassa loppukertomuksessa20: • Myötävaikutus teolliseen kilpailukykyyn RACE-ohjelmalla on ollut merkittävä vaikutus kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden hallintaan ja kehittyneiden palvelujen hyväksikäyttöön liittyvään Euroopan asemaan maailmalla. Noin 70 prosentilla osallistujayrityksistä kilpailukyky parantui Länsi- Euroopassa ja yli 50 prosentilla kilpailukyky parantui USA:han ja muuhun maailmaan nähden. RACE-työn tuloksena 44 prosenttia yrityksistä katsoi kilpailuasemansa parantuneen japanilaisiin kilpailijoihinsa nähden. 568 yritystä on ilmoittanut aikeestaan kehittää uusia tuotteita ja kehittyneitä palveluja; noin 22 prosentissa näistä tapauksista suunnitelmat on jo laadittu tai niitä laaditaan parhaillaan. Kehittyneiden palvelujen osalta on 281 kiinnostuksenilmaisua ja kaupallisia suunnitelmia jo olemassa tai niitä laaditaan parhaillaan näistä 20 prosentille. Noin 140 uutta patenttia on rekisteröity ja niiden lisäksi 48 on suunnitteilla seuraavien kolmen vuoden kuluessa21. ACTS -95. Kehittyneet tietoliikennetekniikat ja palvelut. Yleiskatsaus ohjelmasta ja projekteista. Ref. AC 950 568. 20 Kehittyneitten tietoliikennetekniikoiden TTK Euroopalle (Race). Toisen vaiheen loppuraportti 1991 - 1994 - ISB N° 92. 8269553. Tämä luku perustuu 1000 RACE-ohjelmaan osallistujaa kattaneeseen katsaukseen. 25 RACE-yhteisymmärryksen ja yhteistyön avulla saavutettu konsensus-kehitys on pienentänyt investointiriskejä, nopeuttanut tuotteiden ja palvelujen kehitystä, parantanut suuntaamaan ja niiden mahdollisuuksia, auttanut yrityksiä mittakaavaetuja liikestrategiansa entistä paremmin ja vähentänyt kustannuksia. RACE-ohjelmaan osallistuneet kaupalliset yritykset yksilöivät yli 750 tapausta, joissa ohjelmalla oli myönteisiä vaikutuksia edellä mainituilla aloilla. Kehittyneiden tietoliikennepalvelujen pilottisovellukset ovat käsittäneet arviolta 500 järjestöä ja paikkaaja yli 7000 yksittäistä käyttäjää. Mukana olevien liikealojen joukossa on tehdasvalmistuksen vähittäismyynti ja jakelu, julkaisutoiminta ja mainonta, vapaat ammatit ja julkisten palvelujen hankkiminen. Koekäyttöjen havaittuihin hyötyihin kuuluu kustannusten vähentyminen, ajansäästö, helpompi tiedonsaanti, lisääntynyt joustavuus ja uusien työpaikkojen luominen erityisesti syrjäisillä ja maaseutualueilla. • Teollisuuden (ja pk-yritysten) osallistuminen Yhteensä 123 T&K-hankkeeseen osallistui 574 eri organisaatiota ja yritystä, mukaan lukien kaikki tärkeimmät Euroopan televiestintäalan toimijat. Lisäksi 49 eri EFTA- maiden organisaatiota osallistui tarjonnut teollisuusintresseille ja sitä yhteistyökehyksen kaikille Euroopan tärkeimmille tullut seuranneesta teknisen eurooppalaisiin ja maailmanlaajuisiin standardointielimiin sijoitettavan panostuksen laajuisille tietä Euroopan laajakaistaviestintäverkoille, kuten Euroopan unionista tehdyn sopimuksen XII kappaleessa on ennakoitu. toiminnallisia eritelmiä koskevasta yksimielisyydestä on työhön. Ohjelma on sen vuoksi lähde. Ohjelma on tärkeä tehnyt Kehittynyttä televiestintää koskevan T&K-työn suurista kustannuksista huolimatta RACE:n toinen vaihe houkutteli pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) osallistumaan aktiivisesti. Alle 500 työntekijän organisaatioiden osuus II vaiheen hankkeisiin osallistumisesta oli 41 prosenttia verrattuna I vaiheen 28 prosenttiin ja 16,5 prosenttia toisen puiteohjelman kokonaisosallistumisesta22. Pienet organisaatiot, riippumatta siitä, ovatko ne yrityksiä tai tutkimusorganisaatioita, osallistuvat yli 70 prosenttiin II vaiheen hankkeista verrattuna I vaiheen 60 prosenttiin ja niiden osuus kokonaisponnisteluista on 33 prosenttia. • Yhteistyö kolmansien maiden kanssa (COPERNICUS) Kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden ja -palvelujen alan 18 hanketta saattoi yhteen Keski- ja Itä-Euroopan ja Euroopan unionin organisaatioita. Näitä hankkeita rahoitettiin PECO/Copernicus budjetista, mutta niitä hallinnoitiin RACE-ohjelmaan liittyvinä, mukaan lukien tekniset laadunarvioinnit. Hankkeet kattavat tieteen ja tekniikan "verkkojen piristämisen" aihepiirin tekiiologiankehittämishankkeet: ja usean lännen välillä idän ja viestintäteknologiat; mukaan lukien matka- ja satelliittiviestintä multimedia-sovellukset ja teknologinen kehittäminen suurnopeusverkot kehittyneen tietoliikenteen standardien kehittäminen/levittäminen CRESTrin neuvostolle antama TTK-kertomus toisen puiteohjelman arvioinnista, syyskuu 1992 CREST/1212/92 26 • Ohjelmien yhteensovittaminen RACE-hankkeet käyttävät hyväkseen geneerisiä teknologioita kehittävien hankkeiden tuloksia, esim. ESPRIT (mikroelektroniikan komponentit, ohjelmistotyökalut, kehittynyt23 telemaattisten tietojenkäsittely verkkojen hallinnointia varten, sovellusohjelmien televiestintävaatimuksissa hyödynnetään paljon nykyisten RACE- hankkeiden kattamia tekniikoita. jne. ). Samoin Yhteyksiä pidetään myös parhaillaan VALUE-ohjelmaan tulosten levittämiseksi ja hyödyntämiseksi. Vankkoja yhteyksiä on luotu myös COST:in24 yhteydessä tehtävään tutkimukseen. Yhteistoimintakokouksia on järjestetty COST-hankkeiden yhteydessä optisen ja matkaviestinnän alalla ja COST-hankkeiden koordinaattoreita kutsuttiin RACE-ohjelman yhteishankekokouksiin. EUREKA-aloitteen myötä kiintein kanssakäyminen oli audiovisuaalisten tekniikoiden alalla. Osaa teräväpiirtotelevision (HDTV) edistämiseen liittyvästä työstä (EUREKA- hanke 95) täydennettiin I vaiheen RACE-sopimuksen nojalla tehdyllä työllä ja videokoodausta koskeva EUREKA-hanke 256 liitettiin RACE-yhdentämistoimintaan. Työohjelma YttQdelle 19% ACTS-ohjelman25 hankkeiden ensimmäinen vuotuinen tekninen laadunarviointi tehtiin vuonna 1996 maaliskuun alkupuolella. Tässä itsenäisessä kunkin hankkeen teknisessä tarkistuksessa yksilöitiin EU:n rahoituksen optimaalisen käytön edellyttämät uudelleensuuntaukset. Toinen tarjouskilpailu päättyi 1. maaliskuuta 1996. Yli 90 prosenttia tarjouksista jätettiin sähköisessä muodossa ja PO XIII-B jatkaa sähköistä viestintää koskevaa pioneerityötään ja tarjoustenjättöä koskevaa kehittämistä Euroopan komissiota varten vuoden 1996 aikana. Uusien tarjousten tekninen arviointi suoritettiin 13. - 17. maaliskuuta 1996. Komission muiden yksiköiden ja johtoryhmän kanssa huhtikuussa 1996 käydyt tulosneuvottelut mahdollistivat puoltavan lausunnon ja komission päätöksen uusien tarjousten valinnasta ja rahoituksesta vuoden 1996 kesäkuun alkupuolella. Tämä päättää ACTS-ohjelman täytäntöönpanon. ACTS-hankkeet ja yhteishankkeet valmistelevat vuonna 1996 alan toimijoiden osallistumiseen perustuen hyödyntämiselle, matkaviestintäpalvelujen (UMTS) kolmannen sukupolven järjestelyille ja yleissovellusten kehittämiselle erityisesti etätyöskentelyn alalla. Yleisohjeiden tarkoituksena on vähentää julkisia ja yksityisiä investointeja koskevia epävarmuustekijöitä ja riskejä. yleisohjeet ATM-infrastruktuurin 23 25 Kehittynyt informointi. Yhteistyö tieteen ja teknologian alalla Kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden ja -palvelujen alan TTK 27 Ohjelmien yhteensovittamista erityisesti IT-ohjelman ja telemaattisten sovellusten ohjelman välillä vahvistetaan jälleen kansallisten isäntäinfrastruktuurien välisten suurnopeusyhteyksien yhteisrahoituksen pohjalta (ACTS + telematiikka) ja niiden itse kansallisten isäntäinfrastruktuurien kautta, joilla tuetaan kaikkien kolmen ICT-ohjelman palvelu- ja sovellustestauksia. Laajemmassa kansainvälisessä yhteistyössä ACTS-hankkeilla ja -toimilla on avainasema laajakaistaverkkojen yleistä yhteiskäytettävyyttä (GIBN-hanke) koskevissa G7-aloitteissa multimediapääsyn museoissa ja gallerioissa olevaan kulttuuriperintöön takaamiseksi (jota ja yleisten varten allekirjoitettiin markkinoiden luomiseksi pk-yrityksiä varten elektroniikan kauppaa kehittämällä. toukokuussa 1996 yhteisymmärryspöytäkirja) Vuoden 1996 kesäkuussa valmistui strateginen arviointi kehittyneen viestinnän kehityksestä Euroopassa. Se sisältää EU:n tämän alan TTK:n arvioinnin viideltä viime vuodelta sekä arvioinnin tulevista vaatimuksista, joita voitaisiin käsitellä viidennen puiteohjelman yhteydessä. Toinen itsenäinen valvontatehtävä toteutetaan syyskuussa 1996 ja siinä keskitytään pk- yritysten sekä Keski- ja Itä-Euroopan organisaatioiden erityisesti varhaiskokeiluihin osallistumisen laajentamisen edistymiseen. Siinä käsitellään myös ACTS-ohjelmaan kuuluvan kaukonäköisen tutkimuksen tasoa. 3. TIETOTEKNIIKKA Toiminta vuonna 1995 Vuosi 1995 omistettiin ESPRIT täytäntöönpanolle ja tietoyhteiskuntaan liittyvälle toiminnalle. -hankkeiden III seurannalle, IT-ohjelman 1. Yhteensä 719 ESPRIT III -hankkeesta 349 päättyi vuonna 1995 ja 281 hanketta jatkuu sen jälkeen. Vaikka ESPRIT III -ohjelma päättyi vasta joulukuussa 1994 ja vaikka on ennenaikaista tehdä johtopäätöksiä, useita mielenkiintoisia tuloksia havaittiin jo vuoden 1995 kuluessa. Niistä monia hyödynnetään jo kaupallisesti ja ne osoittavat, että vuonna 1991 asetetut tavoitteet on lähes saavutettu. Koska ohjelman yleisvaikutukset johtuvat kaikista tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) hankkeista ja muista toimista, ainoastaan joitakin huomattavimpia seikkoja voidaan esittää jäljempänä. Mikroelektroniikan sovelluksista on lueteltu useita toteutuksia, joista voidaan mainita: nopeusmittari, joka antaa entistä enemmän turvaa ajoneuvojen ilmatyynyille; lääketieteessä miniaturoitu älykäs anturi, joka on ensimmäisiä maailmassa, jolla voidaan suorittaa elävälle ihmiselle veren fyysisiä mittauksia; älypiiri edulliseen omakustannushintaan energiatalouden kotisovelluksia varten; litteä nestekide- ja teräväpiirto-TV-kuvaruutu. Lisäksi varsinkin ESPRIT-ohjelmaan liittyvien jatkuvien ponnistelujen ansiosta ja EUREKAan liittyen Euroopan puolijohdeteollisuus on voittanut teknologiset viivästykset ja se on vahvistanut asemiaan kansainvälisillä markkinoilla, saanut aikaan teollisuudenalan tuottoja ja ryhtynyt investointeja. Lopuksi tietyissä jäsenvaltioissa käynnistetyt tukitoimet ovat auttaneet niitä osallistumaan paremmin alan toimintaan ja ne ovat piristäneet näkyvästi paikallisten teollisten toimijoiden mikroelektroniikan käyttöä. tekemään 28 Ohjelmistotekniikoita koskevaan toimintaan on kuulunut kaksi eri osaa: ESSI-aloite entistä parempien ohjelmistokäytäntöjen edistämiseksi ja TTK-hankkeet. Vuonna 1995 päättyneistä 60 ESSI-hankkeesta (yhteensä 109 hanketta) saatujen kokemusten perusteella ESSI-hankkeeseen osallistujat - pääasiassa pk-yritykset ja käyttäjät - arvioivat edistyneensä tuottavuudessa ja varsinkin laadun suhteen; noin kymmenen saadun kokemuksen levittämistoimen lisäksi on toteutettu 17 Euroopan maata kattava verkosto, jonka koulutustoimet ovat koskeneet jo 6500 henkilöä. Eräistä vielä parhaillaan toteutettavista TTK-hankkeista on jo saatu väliaikatuloksia. Niiden käyttö on johtanut tuntuviin tuottavuuden lisäyksiin tai yhteiskunnan kannalta näkyvää mielenkiintoa omaaviin sovelluksiin (esimerkiksi päätöksentekojärjestelmä, jota käytetään metsäpalon aiheuttamissa kriisitilanteissa Etelä-Euroopassa). Pk-yritysten kyky hyödyntää ESPRJT-hankkeiden tuloksia kansainvälisille markkinoille pääsemiseksi on parantunut edelleen esimerkiksi 02-teknologioiden ja IONA- teknologioiden kohdalla tavoitteeseen suuntautuneiden järjestelmien yhteydessä. Suurteholaskennan ja verkkojen (HPCN - High-Performance Computing and Networking) alalla omaksuttu lähestymistapa keskittyy käyttäjiin: siihen kuuluu sellaisia teollisia innovaatioita koskevia herkistämistoimia, jotka on saatu aikaan HPCN-teknologioilla tai todellisen työympäristön sovelluksilla, esimerkiksi liikkuvien kuvien tuotanto ja käsittely, lääkinnällisten aineiden hienovarainen mallintaminen, ennakoiminen, salamoinnin ennustaminen lentokoneita varten, postin lajittelun automatisointi, kestävät kuulalaakerit. Kaikissa näissä tapauksissa on saavutettu jopa kansainvälistä, menestystä. Erityisesti voidaan korostaa kaupallista, (yhdysvaltalaisen) CRAY Researchin käyttöönottamaa CHORUS-tekniikkaa uuden superlaskukoneensa käyttöjärjestelmää varten ja 38 ilmailun ja autoilun kaupallisten tietojärjestelmien uutta ohjelmistojärjestelmien käyttöönottoa samankaltaisten tällä hetkellä sukupolvea varten. Tätä toimintaa pidetään Yhdysvalloissa esimerkillisenä. Koti- ja ammattimaisessa käytössä olevien kehittyneiden automaatiojärjestelmien alalla on kehitetty uusi multimediamyyntiväline rahoituspalveluja, autoja, huonekaluja ja kiinteistöjä varten; sille on annettu palkinto Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Joitakin hankkeita on käynnistetty kiinteässä yhteistyössä Eurostatin kanssa. Niiden avulla olisi voitava parantaa jäsenvaltioiden tilastotietojen käsittelyä mahdollistamalla entistä kehittyneempien ja mukautetumpien ohjelmistojen käyttö. Avoimien mikroprosessorijärjestelmien (OMI- Open Microprocessor Systems Initiative) alalla on saavutettu kansainvälistä menestystä keskinäisliitäntäväylien, multimediajärjestelmissä ja ammattielektroniikkaa varten olevan ARM-prosessorin standardoinnissa. käytettyjen miljoonien ST20-prosessorien avoimien rakenteen Tietokoneavusteisessa tuotannossa ja rakentamisessa on edistytty merkittävästi seuraavilla aloilla: tuotteiden ja menettelyjen mallintaminen ja niiden standardisointi; autoteollisuuden ja alumiiniteollisuuden kelpoisuuden vahvistaminen; suunnittelun ja tuotannon tietoympäristöt; tuotantolaitosten välisten monimutkaisten verkkojen integroidut tietoliikenneohjelmistot; suurten älykapasiteettien integrointi tienrakennusta ja seinien pystyttämistä varten rakennettuihin robotteihin; mikrojärjestelmät sekä suunnittelumodulien ja uuden sukupolven mikroanturien kirjaston kehittäminen. Lisäksi on saavutettu kaupallista menestystä sellaisissa tapauksissa kuin: lentokoneita pesevä robotti, elektronisten piirilevyjen 3D-tarkastuksia suorittava robotti, työstökoneiden järjestelmien, 29 yksittäisten yhteydenpitoa varten. tietokoneiden hallinnointijärjestelmä tuotantokoneiden välistä Perustutkimuksessa on saatu useita teoreettisia tuloksia, jotka on julkaistu tärkeimmissä lehdissä ja konferensseissa. Useimmiten ne ovat nopeasti johtaneet teollisiin sovelluksiin esimerkiksi liikenteen optimoinnissa tai visioinnissa ja turvallisuudessa. päivänä tavoitteena ESPRIT-ohjelma on edistänyt TTK:ta 1980-luvulla tapahtuneesta käynnistämisestään kehittyvässä tietotekniikkaohjelman lähtien. Tänä tietoyhteiskunnassa on myötävaikuttaa tiedon infrastruktuurin kehittämiseen. Siinä korostetaan kaikkien luokkien yritysten, hallintojen ja yksityishenkilöiden vaivatonta pääsyä tietoihin, palveluihin ja teknologioihin. TTK-valinnat perustuvat ennen kaikkea arviointiin niiden vaikutuksista koko Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn ja elämänlaadun parantamiseen ja markkinoiden toiminta koskee teknologioiden käyttöä ja niiden käyttäjäystävällisyyttä, ohjelmistojen optimaalista käyttöä (best practice) ja TTK-alueita, jotka ovat tässä suhteessa ratkaisevia, sekä tiedon infrastruktuurin kehittämistä. tarpeiden huomioon ottaminen. Ohjelman ja niitä ohjaavat pääasiassa käyttäjien silmällä pitäen. Menettelyjä Ohjelman täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja sen tekninen sisältö on uusittu. Tukitoimet muodostavat nyt ohjelman strategian keskeisen eikä enää vähäisen osan. Aihepiirikohtaisten asiantuntijaverkkojen lukumäärä on nostettu viiteentoista ja ne yhdistävät noin 600 työryhmää teollisuuden, tutkimuskeskusten ja yliopistojen alalta. Yli rajojen ulottuvia yhteyksiä luomalla niillä on keskeinen asema koulutuksessa, tietotaitoon pääsyssä ja teknologioiden siirrossa. Käyttäjien ja palvelujentarjoajien yhteistyötä TTK-hankkeissa kannustetaan suuresti; käyttäjät määrittävät työn suunnan, tulosten kelpoistamisen ja niiden hyväksyttävyyden myöhempää kaupallista hyödyntämistä on yksinkertaistettu ohjelmaan pääsyn helpottamiseksi: tarjousten jättöaika on nyt kolme kuukautta. Yksi tarjouskilpailu on pidetty neljännesvuosittain (15. joulukuuta, 15. maaliskuuta, jne. ) eri ohjelmille samana päivänä, mikä on suuresti helpottanut yhteensovittamistyötä. Samoin on käynnistetty muiden ohjelmien kanssa yhteisiä tarjouskilpailuja. Tarvittaessa ja tutkimuspalkintojen osalta) jättöaikaa on pidennetty. Tarjousten valmistelukustannusten pienentämiseksi on kokeiltu kaksivaiheista menettelyä (pitkän aikavälin tutkimuksessa ja HPCN:n osalta). Pk-yrityksiä varten on otettu käyttöön erityismenettelyjä: kyse on TTK-yhteistoimintahankkeista ja tutkimuspalkkioista; näitä uusia välineitä kehotetaan käyttämään mahdollisesti entistä enemmän toimenpideryppäät muodostetaan hyvin tulevaisuudessa. Nämä kohdennetut määritellyn tavoitteen ympärille ja ne yhdistävät TTK-hankkeita, jotka liittyvät eri työryhmiin, yhteistoimintaan muiden teknologioihin ja asiantuntijaverkkoihin, liittyvien) aloitteiden, (yhteisön, kansallisten, kansainvälisten, EUREKAan koulutustoimien, tiedon levittämisen tai teknologian siirron kanssa. tukitoimenpiteiden (esimerkiksi tarjousten tiettyjen 1995 työohjelmaan Vuoden perusteknologioita varten ja alajärjestelmiä varten, (ohjelmistoteknologiat, multimediajärjestelmät), kohdennetut toimintaryppäät, (teknologiat yritysprosesseja varten, valmistuksen integraatio, HPCN, OMI) ja pitkän aikavälin tutkimus. toimia kuului teknologiat komponentteja 30 sellaisten lupaavien teknologioiden teknologioihin pääsyn turvallisuusongelmia sekä sovellus- Ohjelmistoteknologioiden alalla käynnistettiin 142 ESSI-hanketta vuonna 1995 sekä TTK-hankkeita painottaen erityisesti ja testaushankkeita suurisuuntaiseksi kelpuuttamiseksi, joilla ei vielä ole vakiintunutta asemaa. Komponentteihin ja alajärjestelmiin liittyvien teknologioiden osalta TTK-hankkeet koskevat varsinkin litteitä kuvaruutuja, signaalinkäsittelyä, teknologioita, jotka toimivat alle 0,2 u:n alueella, ja laitteistoja. FUSE-ohjelman yhteydessä käynnistettiin 104 hanketta ohjelmistojen optimaalisen käytön edistämiseksi ja uusien käyttäjien ja pk-yritysten uusiin ja niiden käytön helpottamiseksi. Uuden multimediajärjestelmien alan toiminta on toteutettu kiinteässä yhteistyössä muiden asianomaisten pääosastojen kanssa (PO X, PO XIII, PO XV). Uusia teknologioita ja henkisen pääoman oikeuksiin liittyviä aiheita koskevien TTK-hankkeiden lisäksi käynnistettiin yhteensovittamistoimi ja asiantuntijakeskuksia, joiden tehtävänä on antaa erityisesti pk-yrityksille uusien multimediateknologioiden käyttöön liittyvää konkreettista apua. Toisella uudella alalla, joka liittyy yritysprosessiteknologioihin ja joka kiinnostaa kovasti pk-yrityksiä, hankkeet kattavat niinkin vaihtelevia aloja kuin lasiteollisuus, yleiset työt, posti, julkisen liikenteen ajoneuvojen asiakaslähtöinen valmistus, ja ne koskevat tiedon levittämisestä ja teknologian siirrosta vastaavasta kuutisenkymmenestä organisaatiosta koostuvan verkoston toteuttamista. TTK- hankkeiden ohella valmistuksen integraatiossa ns. "käyttäjäryhmiä varten olevien tavoitteena on kehittää yksityiskohtaisia eritelmiä ohjeellisten hankkeiden" vastaamaan uusia ja varmistamaan yhteensovittamistehtävät. #PCJV-hankkeet kattavat useita teollisuusaloja ja aktivoivat käyttäjiä ja pk-yrityksiä, joiden osallistumista on määrä lisätä. OA/Z-hankkeet liittyvät sellaisiin uusiin aloihin kuin autoteollisuus, televiestintä, interaktiivinen televisio, ja ne keskittyvät suunnittelutyökalujen integrointiin, kun taas aiemmin ne keskittyivät niiden kehittämiseen. Huomattakoon, että 50 prosenttia yhteistyökumppaneista on uusia levittämistä, käyttäjäliittymästandardeja koskevan yksimielisyyden saavuttamista ja järjestelmien suunnittelua koskevan tietotaidon vaihtoa erityisesti pk-yritysten hyväksi. Pitkän aikavälin tutkimuksen tarkoituksena on olla avointa ideoille ja tutkijoille sekä kykenevää vastaamaan taloudellis-sosiaalisiin tarpeisiin ja ennakoimaan televaisuuden teknologioita. Ensimmäisen tavoitteen osalta on jatkuvasti saatu tarjouksia ja hankkeita on käynnistetty toteutettavuusvaihetta varten, joka edeltää pakostakin todellisessa laajuudessa toteutettavaa mahdollista käynnistämistä. On mielenkiintoista todeta, että toista tavoitetta koskevissa hankkeissa käytetyn kaksivaiheisen menettelyn ansiosta on voitu karsia jo ensimmäisessä vaiheessa useita tarjouksia, jotka ovat olleet liian lähellä tuotantoprosessin loppuvaihetta. Kolmannen tavoitteen osalta on käynnistetty kaksi aloitetta: toinen koskee kehittynyttä mikroelektroniikan tutkimusta (optoelektroninen keskinäisliitäntä, - nanometrisiä integroituja virtapiirejä käsitellään vuonna 1996) ja toinen älykkäitä tietoliittymiä koskevia hankkeita, joissa on erityisesti määriteltävä työohjelma syyskuussa 1996 toteutettavaa tarjouskilpailua varten. Näiden lisäksi vuonna 1996 jatketaan "avaamis-" ja "vastaanottavuus- "tavoitteisiin liittyviä menettelyjä. laatimaan yhteisiä standardeja osallistujia. Useat hankkeet koskevat tarpeita, tiedon ESPRIT-öhjelman ulkopuolella on käynnistetty tietoyhteiskuntaa koskevia pilottihankkeita sellaisilla aloilla kuin digitalisoidut kaupungit, kaupunkikioskit, multimediatiedon kaukojakelu, varojen elektroninen siirto, lääkekuvien jakelu ja ADN-edustuksen standardointi. Nämä hankkeet täydentävät niitä noin 70 hanketta, jotka ESPRIT-, TELEMATIIKKA- ja ACTS-ohjelman välityksellä muodostavat itse asiassa kohdennetun ohjelmaryppään sellaisten kansainvälisten vaihtojärjestelmien 31 kehittämiseksi kuin W3 ( World Wide Web). Yhteinen EU:n ja KIE-maiden tietoyhteiskuntafoorumi pidettiin Brysselissä kesäkuussa 1995 ja sitä seuraa toinen Prahassa syyskuussa 1996 pidettävä foorumi. Euroopan IT-konferenssi (EITC 95) pidettiin Brysselissä marraskuussa 1995, samoin kuin IT-foorumi. Se liittyi hankkeiden ja niiden käytön tuloksia esittelevään näyttelyyn ja houkutteli useita tuhansia osallistujia. Yhdessä EuroCASEm kanssa 23 ITEA-palkintoa (Information Technology European Awards) luovutettiin tässä tilaisuudessa. Lisäksi Internetin ja CD-Romien käytön kelpoisuutta (IT-ohjelman tulosten muotimediaensyklopedia) tiedon levittämiseen on tutkittu perusteellisesti. Tutkimustuloksia on hyödynnetty tarjouskilpailussa, jonka on johdettava täyden palvelun toteuttamiseen. Työohjelma vuodelle 1996 KIE-maiden osallistuminen TTK-hankkeisiin, joita toteutettiin jo vuonna 1995, sai infrastruktuurien vuonna 1996 uuden ulottuvuuden PHARE-ohjelmasta rahoitusten ansiosta. Lisäksi toteutetaan Välimeren maille suunnattu tiedotuskampanja. tehtävien Kaksi tarjouskilpailua on suunniteltu vuodelle 1996, yksi maaliskuulle ja toinen syyskuulle. Työohjelma on saatettu ajan tasalle: vuoden 1995 hankkeissa hyvin niiden tilalle on otettu uusien edustettuina olevat tehtävät on karsittu pois ja painopistealueiden mukaisesti tapahtuva kaupankäynti tai W3 ala. Työohjelman esitystapaa on parannettu, jotta se olisi niiden uusien osallistujien ja käyttäjien käytetettävissä, joiden tarpeet liittyvät paremminkin ratkaisuihin kuin teknisiin tehtäviin. Tukitoimenpiteitä on ryhmitelty uudelleen luettavuuden ja yhtenäisyyden parantamiseksi. Vuonna 1996 valmistellaan uusi työohjelma seuraavaa ajanjaksoa varten. esimerkiksi elektronisessa muodossa TEOLLISET TEKNOLOGIAT 4. VALMISTUS-JA MATERIAALITEKNIIKKA Toiminta vuonna 1995 T&T-tulokset 1. Teollisuuden TTK-hankkeet Tärkeimpänä toimintana on ollut BRITE-EURAM III:een liittyvän ensimmäisen tarjouskilpailun yhteydessä saatujen tarjousten arvioiminen (määräpäivä: 15. maaliskuuta 1995) ja sopimusten alkuunpaneminen. Tämän kilpailun merkittävät piirteet ovat: - tarjousten suuri määrä (1180), joka voi johtua siitä, että edellisestä tarjouskilpailusta oli kulunut jo kaksi vuotta (26. helmikuuta 1993), tarjousten suuri kelpoisuussuhde (98 prosenttia), joka epäilemättä johtuu tarjousten laadun jatkuvasta parantumisesta ja esikarsintayksikön perustamisesta (komission osastojen suorittama hankkeen pääpiirteiden varmennus ennen tarjousten lopullista jättämistä), 32 alueen kattavuus (tuotantoteknologiat, materiaalit ja kolmen eri tuoteinnovaatioteknologia, liikennevälineteknologia) on tyydyttävä, vaikka ainoastaan muutama hanke valittiin tietyillä ala-alueilla: tuotantojärjestelmien inhimilliset ja organisatoriset tekijät (alue 1. 5) ja ajoneuvojen tuotanto (alue 3B. 2), tähän tarjouskilpailuun varattujen 402 miljoonan ecun avulla voidaan suunnitella 218 hankkeen rahoittamista. - 2. Aihepiirikohtaiset verkot Vastauksena jatkuvasti avoinna olevaan tarjouskilpailuun pilottivaihe johti 41 tarjouksen hyväksymiseen tutkimusvaihetta varten ja kolmen hyväksymiseen täytäntöönpanovaihetta varten. Näistä tarjouksista on valittu 60 prosenttia ja niille on myönnetty 0,78 miljoonan ecun rahoitus. 3. Pk-yrityksiin suunnatut teknologiset piristämistoimet Avoimen kilpailun vastausprosentti on tyydyttävä lukuun ottamatta aluetta 3 (liikenne), joka on aliedustettuna (4 prosenttia). Vaihetta 1 varten valituista 465 tarjouksesta ja vaihetta 2 valituista 118 tarjouksesta vastaavasti 212 ja 51 tarjousta on hyväksytty 27,5 miljoonan ecun kokonaistalousarviolla, josta 17 miljoonaa ecua sidottiin jo vuonna 1995. Mitä tulee TTK:lle vahvistettujen päätavoitteiden edistämiseen ohjelman avulla, on aiheellista panna merkille seuraavat näkökohdat: - taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen: keskimäärin 8,8 osallistujaa 4,8 eri maasta yhtä TTK-hanketta kohden; näistä 71 prosenttia ovat uusia osallistujia. Nämä tekijät näyttävät tukevan vahvistamispäämäärää. Osallistujista 10 prosenttia on kotoisin alueilta, jotka kuuluvat "tavoitteeseen l". CRAFT-hankkeiden (teknologian alan tutkimusyhteistyöhankkeiden) vaiheen 1 osalta kaikki osallistujat ovat uusia (= kelpoisuusedellytys) ja vaiheessa 2 213 osallistujaa ovat uusia. CRAFT-hankkeet kokoavat yhteen keskimäärin 5,1 yhteistyökumppania. - pk-yritysten osallistuminen: TTK-hankkeissa 20 prosenttia osallistujista on pk- yrityksiä, mikä merkitsee lisäystä kolmanteen puiteohjelmaan nähden (17 prosenttia); niiden osuus budjetista on 19 prosenttia. Hankkeista 17 prosenttia on pk-yrityksen yhteensovittamia. CRAFT-hankkeiden (vaiheen 2) osallistujista 73 prosenttia on pk- yrityksiä. - kansainvälinen yhteistyö: 3 prosenttia osallistujista on peräisin Euroopan unioniin - kuulumattomista maista. teollisuuden osallistuminen: päättyneitä hankkeita arvioitiin vuonna 1995 riippumattomien konsulttien avustuksella. Arvioinnissa tukeuduttiin pääasiassa haastatteluihin ja sellaisten osoittimien analysointiin kuin tutkimuksen hallinnointi, taloudelliset hyödyt, pk-yritysten tutkimusyhteistyö osallistuminen, vaikutukset yhteiskuntaan tulosten hyödyntämisstrategia. Saadut tiedot olivat seuraavat: * saaduista tuloksista 41 prosenttia saattaa johtaa vähintään viiteen sovellukseen ja 62 prosenttia tuloksista voitaisiin soveltaa vähintään kolmella eri teollisuuden alalla; tutkimustoiminta, ja ympäristöön sekä ja 33 * * analysoiduista hankkeista 45 prosentin olisi johdettava vähintään 5 miljoonan ecun suuruisiin rahallisiin voittoihin seuraavien viiden vuoden kuluessa (joista 2 prosenttia yli 100 miljoonaa ecua), tuloksista 76 prosenttia on todennäköisesti "markkinoilla" kolmen vuoden kuluttua (47 prosenttia vuoden kuluttua); tuloksista 64 prosentilla on luultavasti myönteisiä ympäristövaikutuksia; * * hankkeita valmistellaan entistä paremmin hyödyntämisvaiheessa: mistä 40 prosentin (vuonna 1994 28 prosenttia) katsotaan olevan "itsenäisiä" (eivät edellytä lisäapua) hyödyntämistä varten; työllisyyden osalta 36 prosenttia hankkeista on jo osoittanut, että niillä on myönteisiä vaikutuksia yhteistyökumppaneihin. * Laatunäkökohdasta BRITE-EURAM -ohjelman käynnistämisestä lähtien saatu kokemus osoittaa, että tulosten hyödyntäminen ei onnistu, ellei ole olemassa selkeästi määriteltyä yritysstrategiaa ja ellei hyödyntämiskeinoista ole sovittu kumppanien kesken heti alusta alkaen. Tämän vuoksi vuoden 1995 tarjouskilpailun perusteella valitut hankkeet kävivät läpi tiukat valintamenettelyt ja niitä valvotaan tarkasti työn johdon ja edistymisen suhteen. Vuoden mittaan vuotuisissa arviointikertomuksissa käytetyt osoittimet ja edellä tarkoitetut eri analyysit osoittivat väli- ja loppuarviointien tiukkuuden. Tulosesimerkkejä Analyysi päättyneistä vuoden 1995 hankkeista paljasti tulosesimerkkejä, kuten: eräitä onnistuneita jota Neljän pk-yrityksen (FR, DE) ryhmä ja yksi laboratorio ovat kehittäneet uuden PVC:n korvaavan paperipohjaisen perusaineen, voidaan käyttää kaikissa huonekaluteollisuuden somistesovelluksissa. Yhteenliittymä sisältää kaikki tämän teollisuuden alan puolet, mikä mahdollisti niiden teknologian hyödyntämisen viipymättä. Hankkeen päättyessä oli tätä perusainetta tuotettu ja myyty jo 170 miljoonaa tonnia. Ajanjakson 1995 - 1999 taloudellisten hyötyjen on arvioitu olevan 55 miljoonaa ecua 2,5 miljoonan ecun T&K-investoinnilla. PVC, klooripohjainen yhdiste, on tuote, jota arvostellaan yhä enemmän sen vaikutusten takia. Mikä tahansa muu sen korvaava tuote ei voi olla ympäristölle kuin edullinen. Jalkineteollisuus on tärkeä teollisuuden ala, vaikka se, kuten tekstiiliteollisuuskin, onkin vaikeuksissa lähinnä Kaakkois-Aasiasta tulevan kilpailun vuoksi. Jalkineteollisuudella on myös nopeasti liikkuvat markkinat, jotka ovat muotivirtausten ohjaamia. Valmistuksen nopea mukauttaminen ja kyky ennakoida ja käynnistää näitä muodin vaikutuksia ovat välttämättömiä, jos Euroopan jalkineteollisuus aikoo säilyttää kilpailuetunsa. Kolme teollisuusyritystä, joista kaksi on pk-yrityksiä, ovat kehittäneet yhdessä kahden tutkimuskeskuksen kanssa CAD/CAM-suunnitteluohjelman jalkineita (kattaen kaikki niiden osat) ja niihin liittyviä muotteja varten. Hankkeen päättyessä kaksi teollista yhteistyökumppania alkoi käyttää tätä suunnittelun apuvälinettä tuotantoketjussaan. Taloudellista voittoa on jo saatu ja seuraaville viidelle vuodelle kaavaillaan 24,5 miljoonan ecun talousarviota 2,8 miljoonan ecun T&K-investoinnille. Tätä innovaatiota voidaan käyttää teknologian siirtoon tämän alan teollisuusyrityksille, jotka ovat lähes yksinomaan pk-yrityksiä. Lisäksi nämä yritykset sijaitsevat alueilla, joiden kehitys on taantunut, joten hanke selvästi myötävaikuttaa eurooppalaiseen yhtenäisyyteen ja työllisyyden ylläpitämiseen vaikeuksissa olevalla alalla. 34 Kun hanke rakennetaan hyvin määritellyn markkinakysynnän varaan ja kun mukana olevat teolliset yritykset työskentelevät strategisen alueensa keskipisteessä, menestys on käden ulottuvilla. Tämä pätee siihen kahdesta teollisesta yhteistyökumppanista ja kahdesta yliopistosta koostuvaan yhteenliittymään, joka on kehittänyt uusia harvinaisia maan oksideja, joiden avulla voidaan valmistaa aineita, joiden loisteominaisuudet ovat selvästi parantuneet. Eri lampputyyppejä koskevat teolliset testit ovat olleet menestys. Teollinen ja kaupallinen hyödyntäminen ovat käyneet käsi kädessä tutkimuksen kanssa ja ne ovat tuottaneet jo todellista voittoa 20 miljoonaa ecua ja niiden välittömien ja välillisten tuottojen valaisinlaitemarkkinoilla arvioidaan olevan 330 miljoonaa ecua viidessä vuodessa 1,9 miljoonan ecun alkuinvestoinnilla. Kohdatut vaikeudet Ohjelman vuotuisesta arvioinnista vastaavan ryhmän jäsenet mainitsivat vuoden 1995 tarjouskilpailun päättymisen ja sopimuksen kertomuksessaan tekemisen välillä että CRAFT-hankkeiden kohdalla. Kertomuksessa suositellaan ehdotusten arviointiajanjaksoa seuraavien menettelyjen nopeuttamista. sekä TTK-hankkeiden liiallisen aikavälin Eräät ohjelman ala-aloista eivät ole erityisen kiinnostavia varsinkaan pk-yritysten kannalta. Pk-yritysten toimintaa piristävälle verkostolle ilmoitettiin tästä ja vuonna 1996 on toteutettu toimenpiteitä, joilla pyritään tätä korjaamaan. Työohjelma vuodelle 1996 Vuoden 1996 työohjelmassa arvioidaan aivan aluksi tarjouksia, jotka on lähetetty 17. huhtikuuta 1996 päättyneen toisen tarjouskilpailun perusteella. Käytettävissä oleva talousarvio on 400 miljoonaa ecua. Lisäksi toteutetaan kolme arviointitoimenpidettä CRAFT-ohjelman yhteydessä 32 miljoonan ecun budjetilla, samoin kuin kolme muuta aihepiirikohtaisia verkkoja koskevaa arviointitoimenpidettä 9 miljoonan ecun budjetilla. loppuun asti avoimesta Kahta muuta työsuuntausta tuetaan myös: 15. joulukuuta 1995 julkaistusta ja vuoden 1997 tukitoimenpiteiden täytäntöönpano (3 prosenttia talousarviosta); pohdinta- ja työryhmät joiden avulla valmistellaan pohja viidettä puiteohjelmaa varten. tarjouskilpailusta johtuvien 5. STANDARDIT, MITTAUS JA TESTAUS Tilanne vuonna 1995 T&T-ttfJokset 1. 1 Teolliset TTK-hankkeet Vuosi 1995 omistettiin yhtäältä niiden TTK-hankkeiden rahoittamiseen, jotka valittiin aluetta 1 varten järjestetyn tarjouskilpailun perusteella ja yhteisön politiikkojen ja eurooppalaisen standardoinnin tukemiseksi järjestetyn erityiskilpailun perusteella sekä toisaalta alueista 2 ja 3 saatujen tarjousten ja toisesta kohdennetusta tarjouskilpailusta saatujen tarjousten arvioimiseksi. 35 Aluetta 1 koskeva tarjouskilpailu oli avoin kaikille teollisuudenaloille. Saaduista 177 tarjouksesta 44 hanketta (eli yksi neljästä) hyväksyttiin ja näistä 17 koskevat suoraan teollisuuden vaatimia standardeja. Kaikki hankkeet rahoitettiin vuonna 1995 22 miljoonan ecun suuruisella talousarviolla. Kohdennettu, 25 painopistealuetta kattava tarjouskilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa yhteisön politiikkojen täytäntöönpanemiseksi ja CEN/CENELEC eurooppalaista standardointia varten. Ainoastaan 16 tarjousta saatiin, joista 7 rahoitettiin vuonna 1995. ja taloudellisten Työohjelman edellyttämä ensimmäinen alueita 2 ja 3 koskeva tarjouskilpailu järjestettiin kesäkuussa 1995. Tämän kilpailun päätavoitteena oli ohjelman toinen kohta, eli standardien kehittäminen ja täytäntöönpaneminen sekä mittaus ja testaus eurooppalaisten politiikkojen tukemiseksi. Tarjouskilpailulla pyritään ratkaisemaan ne tekniset vaikeudet, jotka ilmenevät erityisesti elintarvike-, ympäristö- ja direktiivien täytäntöönpanossa ja joihin on lisätty kaksi uutta aihepiiriä: kulttuuriperinnön suorittamat suojeleminen lääketieteellis-oikeudeiliset tutkimukset. Erityispyrkimys on suunnattu virallisiin laboratorioihin ja laitoksiin, mukaan lukien tullilaboratoriot, jotka vastaavat petosten torjumiseksi suoritetuista tarkastuksista ja analyyseistä. ja kansanterveyden alan asetusten ja oikeusjärjestelmien hyväksymien sosio-kulttuuristen näkökohtien laboratorioiden Näitä eri alueita edustavasta 464 saadusta tarjouksesta noin 80 hanketta voitaisiin rahoittaa vuonna 1996 (eli yksi kuudesta). Aloja 2 ja 3 koskevalle tarjouskilpailulle varattu rahoitusosuus on 24 miljoonaa ecua. 2. CRAFT ja aihepiirikohtaiset verkot TTK-hankkeiden lisäksi 6 pk-yritysten teknologian kannustamistoimia koskevaa tarjousta ja 6 aihepiirikohtaisia verkkoja koskevaa tarjousta saivat yhteisön tukea. Näille toimille vuonna 1995 suunnattu rahoitusosuus oli 1,1 miljoonaa ecua. Tulosesimerkkejä Vuoden 1995 kuluessa päättyneistä 43 hankkeesta kannattaa maimta muutamia mielenkiintoisia tuloksia: - mittausmenetelmien ja testien kehittäminen sen valvomiseksi, että kotimaisten säädettyjä eurooppalaisessa direktiivissä luokittelu vastaa kattilalaitosten luokitteluperusteita. - mittaustekniikan ja koestuslaboratorioiden elektromagneettisesta yhdenmukaisuudesta annetun direktiivin soveltamisessa käyttämien antennien laatumittausten tulokset on voitu validoida. - menetelmä pehmustettujen huonekalujen palamiskäyttäytymisen testaamiseksi kehitettiin 11 teollisen ja virallisen laboratorion ja 8 jäsenvaltion yhteistyöllä - kaikkien jäsenvaltioiden 34 laboratoriota kehittivät ja testasivat sarjan menetelmiä uimavesien ulosteiden aiheuttaman mikrobisen saastumisen määrittämiseksi 36 sairaiden kriittisesti sekä tajuttomuustilassa olevien diabeetikkojen glukoositason mittaamiseksi miniaturoitu järjestelmä kehitettiin ja se saatetaan piakkoin markkinoille. veren maitohappopitoisuuden ja urheilijoiden lopuksi viiteaineiston tuotanto vehnäjauhojen ominaispiirteiden kuvaamiseksi annettiin laboratorioiden käyttöön samoin kuin menetelmät, joilla voidaan määrittää pehmeän vehnän määrä pastatuotteissa. Näistä kahdesta hankkeesta saadut tulokset on tarkoitettu laatua valvovien laboratorioiden käyttöön ja elintarvikealan petosten torjuntaan. TyOohjelma vuodelle 1996 Vuoden 1996 työohjelma sisältää seuraavat tavoitteet: 1. Euroopan teollisuuden kaikkien eri alojen kilpailukyvyn parantaminen. 2. tutkimuksen ja palvelualan eurooppalaisten toimintaohjelmien täytäntöönpanon kehittämiseksi kehittämällä ja parantamalla hyväksyttyjä mittaus-ja testausmenetelmiä, jotka tunnustetaan Euroopan ohella myös maailmanlaajuisesti. teollisuus-, maatalous-, energia- edistäminen 3. tutkimuksen edistäminen CEN:in, CENELEC:in eurooppalaisten laitosten toiminnan tukemiseksi. ja ETSI:n sekä muiden 4. Euroopan mittausperusrakenteen tulevan kehittämisen tukeminen. 5. hyvän mittauskäytännön levittämisen ja soveltamisen edistäminen Euroopassa, erityisesti epäsuotuisilla alueilla. Vuonna 1995 järjestettyjen kohdennettujen tarjouskilpailujen tulosten arvioinnin ja tutkimisen jälkeen keskustellaan yhdessä ohjelmakomitean kanssa, onko sopivaa järjestää kesäkuussa 1996 uusi kohdennettu tarjouskilpailu. Ottaen huomioon tuotteiden laadunmittausta koskevan tarjouskilpailun myönteiset tulokset 15. kesäkuuta 1996 julkaistavassa tarjouskilpailussa otetaan huomioon seuraavat painopistealueet: eurooppalaisten ensimmäisen järjestetyn alalla - - - teolliset innovaatiot teollisen tietotaidon levittäminen epäsuotuisille alueille järjestämällä käytännön koulutuskursseja niille aloille suunnattu tuki, joilla pk-yritykset ovat vahvasti edustettuina. YMPÄRISTÖ 6. YMPÄRISTÖ JA ILMASTO Toiminta vuonna 1995 T&T tulokset Kolmanteen puiteohjelmaan kuuluvat tutkimustoimet ovat suurelta osin päättyneet tai ne ovat loppuvaiheessaan. Näiden toimien monipuolisuus sekä sovelletun että strategisen tutkimuksen ja perustutkimuksen osalta tarkoittaa, että ympäristöohjelma myötävaikuttaa > 37 sekä kilpailukykyä ja elpymistä koskeviin tavoitteisiin että muiden yhteisön politiikkojen määrittelyyn ja täytäntöönpanoon, erityisesti liittyen ympäristöön. Tämäkaksitavoitteinen lähestymistapa vahvistettiin neljännen puiteohjelman käynnistämisen yhteydessä, jota varten ensimmäiset hankkeet valittiin koko vuodelle 1995 sijoittuvien tarjouskilpailujen perusteella. Vaikka teollisuuden osallistuminen on alhaista niillä ohjelma-aloilla, jotka liittyvät sellaisten perusprosessien ymmärtämiseen, jotka ovat ilmasto- ja ympäristömuutosten ja niiden ihmisiin, ympäristöön ja yhteiskuntaan kohdistuvien vaikutusten taustalla, tämä osallistuminen on vahvistunut sellaisilla teknologisemmin suuntautuneilla ohjelma-aloilla kuin ympäristöteknologioiden kehittäminen veden, jätteiden, puhdistamisen ja riskien hallinnan alalla tai avaruustutkimuksen alalla. Kolmannen puiteohjelman päättymistä ja neljänteen puiteohjelmaan siirtymistä kuvasi T&T-yhteistyön vahvistuminen yhteisön alueella. Tutkimuslaitosten ja yhteisön hankkeiden verkostuminen pyrkii kasvamaan sekä aiempien toimien jatkumisen tai niiden syventämisen sekä uusien toimien käynnistämisen kautta. Näiden toimien laajuus ylittää silloin tällöin pitkälti Euroopan unionin rajat, sillä ne on koottu yhteen maapallon ilmastonmuutosta koskevien tärkeimpien tutkimusohjelmien puitteissa (ilmastotutkimus, ekosysteemit, jne. ). osallistuminen tällaisiin maailmanlaajuisiin Euroopan tutkimusponnistuksiin mahdollistaa unionin T&K-mahdollisuuksien parhaimman mahdollisen hyödyntämisen ja maapallon ilmastonmuutosta koskevan tutkimuksen maailmanlaajuiseen johtamiseen osallistumisen ja myös niiden tieteellisten perustojen luomisen, joita tarvitaan unionin kohtaamien eri ympäristöongelmien ratkaisemisessa. Kansainvälinen yhteistyö on myös kehittynyt muun muassa sen vuoksi, että Keski- ja Itä-Euroopan maat osallistuvat aktiivisesti uusiin neljännen puiteohjelman perusteella valittuihin hankkeisiin pääasiassa ympäristö- ja ilmasto-ohjelman kattamilla aloilla (lukuun ottamatta "maapallon tarkkailu"). Myös teollisuusmaat, erityisesti Norja, Sveitsi ja Kanada, ovat tuoneet julki halunsa osallistua unionin ympäristöä koskeviin T&K- ohjelmiin, vaikka tämä ei olekaan vielä heijastunut Kanadan tutkimuslaitosten voimakkaana osallistumisena hankkeisiin ensimmäisen tarjouskilpailun yhteydessä. On olemassa viitteitä siitä, että vuonna 1996 julkaistavat tarjouskilpailut johtavat Kanadan aktiivisempaan osallistumiseen ja kiinteään yhteistyöhön Israelin kanssa. Ohjelmien keskinäinen yhteensovittaminen on myös parantunut niillä alueilla, joilla ympäristöohjelmalla on liittymäkohtia muihin erityisohjelmiin. Näin oli sellaisilla aloilla kuin rannikkojen ekosysteemejä koskeva tutkimus, yhteistyö MAST III:n kanssa, metsien ekosysteemit, yhteistyö maa- ja kalataloutta ja metsänhoitoa koskevan erityisohjelman kanssa, ympäristöteknologiat ja ilmailun aiheuttama saastuminen yhteistyössä materiaaleja ja teollisia teknologioita koskevan ohjelman kanssa. Yhteisön tuki maapallon ja ympäristön tarkkailuun tarkoitetuille avaruusteknisille sovelluksille on kehittynyt ja kahden tarjouskilpailun perusteella on voitu valita viisi menetelmätutkimusta koskevaa yhteisen toiminnan hanketta. Komissio on myös suorittanut ja saattanut päätökseen valmistelutyön Maapallon tutkimuskeskuksen (CEO) täytäntöönpanemiseksi, jolla pyritään lähentämään teknisiä käyttäjiä ja tietoja antavia avaruusjärjestöjä lisäksi allekirjoittanut ranskalaisten, belgialaisten, italialaisten ja ruotsalaisten yhteistyökumppaniensa kanssa sopimuksen, toisiinsa. Komissio on jonka tarkoituksena on yhdessä toteuttaa kasvillisuuden seurantaan tarkoitettu avaruusanturi. Tämä väline on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 1997 satelliitissa SPOT 4. 38 ilmasto-ohjelman merkittävää panosta Lopuksi on korostettava ympäristö- ja erityisryhmien erityisesti ilmailutyöryhmän ja vesityöryhmän, joiden useimpien strategisten aihepiirien vankkana perustana on juuri ympäristö- ja ilmasto-ohjelma. sisällön määrittelyssä, (Task Forces) tieteellisen Tulosesimerkkejä • Äskettäiset teknologiset kehityskulut bioanturien alalla ovat osoittautuneet erittäin lupaaviksi ympäristön valvonnan kannalta. BIOPTICAS-hankkeen yhteydessä on kehitetty uusi välinesukupolvi, jonka avulla vedestä pyritään erottamaan hyvin alhaiset torjunta-ainejäämäpitoisuudet. Näillä välineillä on useita etuja, kuten hyvä herkkyys ja valikoivuus. Niiden avulla voidaan antaa off-line tai on-line -valvonnalle ja kaukoanalyysille nopea vastaus. • Vaikka otsonia kuluttavaa CFC:tä ja haloneita ei enää valmisteta Euroopassa, näitä tuotteita on vielä huomattavat määrät varastossa, ja niiden vapautuminen ilmakehään saattaisi otsonikerroksen palautumista useilla vuosikymmenillä. Ympäristöohjelma on edistänyt useiden nykyisin varastossa olevien turvallisuuden kannalta halogenoitujen yhdisteiden hävittämistä ympäristön hyväksyttävissä olosuhteissa ja kohtuullisin kustannuksin. stratosfäärisen viivästyttää • Teollisuuden aloitteesta NICOLE-verkosto (Industrially Contaminated Land in Europe) on tehty toimivaksi. Sen tavoitteena on maaperän ja maanalaisten vesistöjen teollisuuden aiheuttamaa saastumista koskevien tieteellisten ja teknisten tietojen levittäminen ja vaihto. Aloitteen tarkoituksena on myös edistää yhteensovitettua ja monialaista tutkimusta, jonka avulla Euroopan valmistusteollisuuden olisi voitava paikantaa saastuneet teollisuusalueet, arvioida niiden vaaroja ihmisille ja ympäristölle ja hoitaa niiden puhdistaminen tehokkaasti. • Eurooppalainen fotoreaktori EUPHORE otettiin käyttöön huhtikuussa 1995 Valenciassa, Espanjassa. Tämän tilavuudeltaan 200 kuutiometriä olevan savusumukammion avulla voidaan tutkia optimaalisissa tutkimusolosuhteissa monimutkaisia kemiallisia reaktioita, jotka johtavat otsonin muodostumiseen tietoja alailmakehässä. Tämän välineen avulla voidaan ilmansaastumisen muodosta, joka on erityisen myrkyllistä ihmiselle ja ympäristölle. siis vahvistaa • APHEA-hanke on näyttänyt kiistatta toteen Euroopan unionin useiden suurkaupunkien ilmansaastumisen ja tiettyjen hengityselinten sairauksien väliset yhteydet. EUPHORE ja APHEA raivaavat tietä uusille epidemiologian, ympäristötoksikologian ja ekotoksikologian alan tutkimuksille. Nämä oppialat luovat perustan ympäristölainsäädäntötoiminnalle. • Toinen eurooppalainen, osittain ympäristö- ja ilmasto-ohjelman rahoittama, ohjelma keski-ilmakehässä olevan otsonin pitoisuuksien mittaamiseksi arktisilla ja keskileveyksillä on paljastanut, että stratosfäärin otsonipitoisuudet ovat vähentyneet merkittävästi. Tämän ilmiön vaikutukset ihmisten terveyden ja ympäristön vakauden kannalta puoltavat sitä, että tämän alan tutkimuspyrkimyksiä olisi jatkettava. 39 • Kestävän kehityksen edistämiseksi tarkoitettuihin kehittyviin toimintaohjelmiin tehtiin merkittäviä panostuksia. Näistä mainittakoon työryhmän "Maailmanlaajuinen ympäristömuutos ja kestävä kehitys Euroopassa" mietinnön julkaiseminen ja kestävyyden taloudellisesta puolesta vuonna 1995 pidettyä, vihreään tilinpitoon keskittynyttä ensimmäistä konferenssia seuraava vuoden 1996 puolivälissä pidettävä toinen konferenssi nimeltä "Ekologia, yhteiskunta, talous". erityisesti Kohdattuja vaikeuksia Ympäristö- ja ilmasto-ohjelman huomattavan osan tavoitteina on parantaa kilpailukykyä ja taloudellista elpymistä kestävän kehityksen hengessä joko auttamalla yrityksiä teknologiainnovaatioissa ja siten parantamalla varojen käyttöä tai auttamalla niitä integroimaan ympäristöstandardeja ja -pakotteita. Tässä yhteydessä, kun teollisuuden hankkeeseen osallistuminen on kasvamassa, pk-yritykset ovat vielä silti valitettavasti aliedustettuina. Tähän mennessä "CRAFT-järjestelmä" on osoittautunut melko tehottomaksi tässä suhteessa. Työohjelma vuodelle 1996 1. Työohjelman tarkistaminen ensimmäisen tarjouskilpailun perusteella valitun hankkeen Samanaikaisesti täytäntöönpanon, yhteensovittamisen ja valvomisen kanssa komissio tarkistaa työohjelmaa vuoden toisella puoliskolla julkaistaviin tarjouskilpailuihin nähden. Tämän tarkistuksen tavoitteena on pääosin a) korjata ohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanossa ilmenneet ongelmat ja b) keskittää tutkimuspyrkimykset niihin alustavan työohjelman kohtiin, joita ensimmäinen tarjouskilpailu ei riittävästi kattanut. Tarkistuksella pyritään korostamaan niitä ohjelmakohtia, jotka vastaavat erittäin todennäköisesti ympäristöä koskeviin perusongelmiin, joita unionin kansalaiset ja taloudelliset toimijat kohtaavat kestävän kehityksen yhteydessä. 2. Puiteohjelman tarkistaminen Ympäristö- ja puiteohjelman lisärahoitusta koskevan ehdotuksen valmisteluun. ilmasto-ohjelma on myötävaikuttanut huomattavasti neljännen Komissio on näin ilmaissut aikeensa a) tutkimuspyrkimysten keskittämisestä tiettyihin painopistealueisiin erityisesti vahvistamalla näihin alueisiin liittyvän ohjelman tehokkaassa täytäntöönpanossa tarvittavaa yhteensovittamista b) erityisryhmiin "vesi" ja "tulevaisuuden lentokone" liittyvien ohjelmatoimien vahvistamisesta talousarviovaroja lisäämällä. 3. Viidennen puiteohjelman valmistelu Vuosi 1996 omistetaan viidennen puiteohjelman valmistelutöille. Tukitoimia on suunniteltu tämän varalle. 40 7. MERENTUTKIMUS JA MERITEKNOLOGIA Toiminta vuonna 1995 Vuosi 1995 oli siirtymäaikaa meritieteellisessä tutkimuksessa kolmanteen puiteohjelmaan (1990 - 1994) kuuluvan meritieteen ja -teknologian ohjelman (MAST-II) toiminnan ollessa loppuvaiheessa ja neljänteen puiteohjelmaan (1994 - 1998) kuuluvan toiminnan saavuttaessa täytäntöönpanovaiheen (MAST-III). Vuoden 1995 aikana on EU:n TTK-toiminta edelleen edistänyt eurooppalaisen "Euroopan meritieteellisen merenkulkulautakunnan" perustamisen lokakuussa 1995 ESF:n ja komission (PO XII) yhteisessä suojeluksessa odotetaan kannustavan tätä kehityssuuntausta. kansainvälisen syntymistä. yhteisön kuvan tuettu tutkimus on edelleen tuottanut paljon tietoja merellä MAST-ohjelmasta tapahtuvista prosesseista erityisesti toiminnalliseen merentutkimukseen, biologiseen tuottavuuteen, ekosysteemin ominaispiirteisiin tai meritieteeseen tai rannikkoalueiden tutkimukseen liittyen. Laajoihin alueellisia merialueita koskeviin monialaisiin hankkeisiin on panostettu paljon (EU:n osuus 8 - 10 miljoonaa ecua). Näistä kaksi (Välimeren ja Koillis-Atlantin matalikon reunaa koskevaa) hanketta käynnistettiin MAST-II:n ohjelman yhteydessä ja kaksi muuta (Itämerta ja Kanariansaarten-Azorien aluetta koskevaa) hanketta aloitetaan vuonna 1996. Sekä MAST-II ja MAST-III tarjoavat mahdollisuuksia tutkimukselle, joka kehittää uusia välineitä merten ja merenpohjan mittaamiseksi ja tutkimiseksi, tarkkailuvälineistön jalustoja, kauko-ohjattavia vedenalaisia ajoneuvoja ja muita tähän liittyviä teknologioita (akustiikka, kuvankäsittely ja -katselu. ). Kansainvälinen yhteistyö on korostunut MAST-III -ohjelman myötä. Erityisesti Australian, Kanadan, USA:n ja Välimeren alueen kolmansien maiden järjestöt ovat osoittaneet suurta kiinnostusta ohjelmaa kohtaan ja ne ovat osallistuneet yhteistä etua edustaviin hankkeisiin. MAST-III -ohjelmaa koskevalla vuoden 1995 tarjouskierroksella 11 prosenttia tarjouksentekijöistä oli teollisuudesta. Vuoden 1996 alkupuolella pidettäväksi suunnitellussa toisessa tarjouskilpailussa tämän määrän odotetaan lisääntyvän entistä useampien tilaisuuksien avautuessa tarjouksille meriteknologian alalla. Rannikkovyöhyketieteenalaa koskevia hanke-ehdotuksia arvioitiin yhdessä ympäristö jä ilmasto-ohjelmaa varten esitettyjen rannikkovyöhykettä koskevien hankkeiden kanssa. Tulosesimerkkejä Koska MAST-III -hankkeet alkoivat vasta 1995, on liian aikaista esittää mitään erityisiä tuloksia. MAST-II:n osalta seuraavat hankkeet ja toimet ovat kuitenkin erityisen asiaankuuluvia: - Pohjois-Atlantin kohdennettu hanke (North Atlantic Targeted Project, NATP), joka käsittää 110 tiedemiestä 10 eri ETA-maassa sijaitsevasta 32 tutkimuslaitoksesta, on saatu lähes päätökseen. Sen seurauksena aiemmin paljolti laiminlyöty mannerrinnettä koskeva tutkimus on nyt varmistettu hyvin yhteensaatetulla tiedeyhteisöllä. Tämän 41 pitäisi pian johtaa merkittäviin läpimurtoihin mannerjalustan reunalla tapahtuvien virtausten ja vaihdosten ymmärtämisessä. - Välimeren alueen kohdennetun hankkeen (Mediterranean Targeted Project, MTP) pilottivaihe, joka käsittää noin 180 tiedemiestä 14 eri ETA-valtiossa sijaitsevasta 70 organisaatiosta, on menestyksekkäästi saatettu lähes päätökseen. Kaikkein tärkeimpiin tuloksiin kuuluu noin 40 vertaistarkistettua artikkelia, käsikirja analyyttisistä menetelmistä ja pöytäkirjoista, yhteistyö kolmansien Välimeren maiden tiedemiesten kanssa ja paljon tietoa Välimeren ekosysteemistä. MTP on johtanut hyvin tunnistettavan Välimeren tutkimusta tekevän tiedeyhteisön perustamiseen. MTP:n ja NATP:n toimintaa jatketaan MAST-III -ohjelmaan kuuluvissa alueellisissa meriä koskevissa seurantahankkeissa. - Hankkeet ERSEM ja MEICE, jotka molemmat ekosysteemien mallintamiseen, ovat johtaneet ensimmäisen kerran biologisten vuorovaikutusten mallintamiseen mikro-organismien ja merilintuihin. Rannikkoplanktoniyhteisön koostumuksia valvoviin tekijöihin ja meriruokaverkkoja koskevan ekologisen teorian tarkistamiseen liittyviä uusia käsitteitä on luotu. Nämä kaksi hanketta ovat jo tuottaneet 29 vertai starkistettua julkaisua ja 29 on vielä tekeillä. kaloihin liittyvät tasolta ainesten mittaamiseksi, - Teknologian edistysaskeliin kuuluvat parantuneet geneeriset yhteydet, uudet anturit 3D-rakenteen valtamerten lähellä pohjaa olevien nopeuksien määrittämiseksi synteettisen akustisen määrittämiseksi. SAMI-hanke on osoittanut, apertuuriantennin avulla voidaan kartoittaa valtameriä samoin kuin maata SAR- satelliittitutkien avulla. Vaikka jatkokehittelyä vaaditaankin, kaikki nämä ovat markkinakelpoisia tuotteita. teknologiat valtamerten tai matalien vesien että - Äärimmäisen työvoimakeskeisen taksonomian tulevaisuuden varmistamiseksi on kehitetty kaksi uutta välinettä kasviplanktonin luokittelun automatisoimiseksi. - Täysin automaattisia pitkäaikaisia syvien valtamerten tutkimusasemia varten tehdyt toteutettavuustutkimukset ovat osoittaneet, että tällaiset asemat ovat nyt toteutettavissa ja että paikan päällä tehtävät interventiotutkimukset ovat mahdollisia. Merenpohjalaboratorioita koskeva seurantahanke rahoitetaan uudesta MAST-III - ohjelmasta. - Mallintamisen yhteensovittamista käytettävien suurlaskentatekniikoiden sovellusten toiminta MMARIE on saattanut matemaatikot ja merten tutkijat yhteen ja se on saavuttanut arvostusta. ja merten mallintamiseen tutkimista koskeva kohdennettu - MAST-tietopolitiikka on johtanut jäsenvaltioiden, kansainvälisten organisaatioiden ja komission väliseen tiiviiseen yhteistyöhön meriä koskevassa tiedonhallinnassa sekä käyttäjäryhmien entistä parempaan palveluun ja hankkeen tulosten ja tietotuotteiden parempaan levittämiseen. 42 - 50 tutkijastipendiaatin lisäksi yli 260 tohtorin-tutkintoon tähtäävää kandidaattia ja 175 post-tohtorintutkinnon suorittanutta on koulutettu hankkeiden yhteydessä. - Toiset MAST-päivät yhdistettynä EUREKA/EUROMAR -markkinoihin pidettiin 7. - 10. marraskuuta 1995 Sorrentossa, Italiassa. Noin 500 henkilöä osallistui 18 eri tieteelliseen istuntoon ja näyttelyyn, jossa esiteltiin MAST-II -ohjelmaan kuuluvien hankkeiden ja seitsemän käynnissä olevan EUREKA/EUROMAR -hankkeen edistymistä. Lisäksi koko vuoden 1995 järjestettiin useita aiheittain vaihtelevia seminaareja, jotka houkuttelivat yhteensä 160 osallistujaa. Tvfiohjelma vuodelle 1996 Samalla kun vuoden 1995 tarjouskilpailun perusteella valittujen TTK-hankkeiden täytäntöönpanoa ja hallintaa jatketaan, komission yksiköt keskittyvät työssään MAST- III:n työohjelman painopistealueisiin ja aikovat käynnistää tähän liittyen vuoden 1996 alkupuoliskon aikana toisen tarjouskilpailun. Tässä keskittymisessä otetaan huomioon vuoden 1995 tarjouskilpailun tulokset ja TTK:een vaikuttavien komission politiikkojen kehitys. Keskittyminen heijastuu myös MAST-III:n osuudessa komission neljännen puiteohjelman mukauttamista koskevaan ehdotukseen ja MAST-III -ohjelmalla on merkittäviä vaikutuksia tulevaisuuden merijärjestelmiä käsittelevälle erityisryhmälle. Viidennen puiteohjelman yhteydessä tehdään vuonna 1996 myös alustavaa työtä mertentutkimuksen tulevaisuuden hyväksi. BIOTIETEET JA -TEKNOLOGIA 8. BIOTEKNOLOGIA Toiminta vuonna 1995 T&T-saavutukset 1. Bioteknologia (1992 - 1994) Ohjelmalla oli 186 miljoonan ecun suuruinen talousarvio, josta 158,11 miljoonaa ecua myönnettiin yhteensä 133 monikansallisen tutkimushankkeen tukemiseen. Nämä hankkeet olivat keskeisesti ja strategisesti suuntautuneita ja ne olivat osittain teollisuuden tukemia. Teollinen kokonaissuuntautuminen, eli sellaisten hankkeiden lukumäärä, joilla oli vähintään yksi teollinen yhteistyökumppani, oli 25 prosenttia. Tämä osuus oli kuitenkin huomattavan erilainen ohjelma-alueiden tutkimuksen luonteen mukaisesti. Lisäksi komissio helpotti seitsemän teollisen ohjelman kehittämistä sopimuskumppanien ja mahdollisten ja yhteydenpitokeinona. yhteensovittamis- ylimääräisenä käyttäjien välisenä 43 Vuonna 1995 133 hanketta tuotti 1651 julkaisua, samoin kuin kuusi patenttia luotiin ja rekisteröitiin. Tämän ohjelman yhteydessä 22,5 prosenttia näistä oli yhteisjulkaisuja, jotka osoittivat osallistujalaboratorioiden välisen yhteistyön kiinteyden. Näiden julkaisujen tulokset vaikuttivat myönteisesti seuraaviin: * hiivan koko genomin sekventoimisen valmistuminen (maailman ensimmäinen) * turvallisuuden varmistaminen käytettäessä eläviä soluja tuotantoprosessissa; (useita julkaisuja tieteellisissä lehdissä ja maallikoille tarkoitetuissa esitteissä) * myönteiset vaikutukset maatalouteen (siirtogeeniset kasvit, biotorjunta-aineet), lääketieteeseen (rokotteet) ja ympäristönsuojeluun (mikrobinen ekologia) * mahdollisuudet bioteollisuudenaloille (maitohappobakteerit, ekstremofiilit) 2. Bioteknologia (1994 - 1998) Ensimmäinen tarjouskilpailu käynnistettiin 17. tammikuuta 1995 ja suurin osa sopimuksista tehtiin vuoden 1995 loppuun mennessä. Ensimmäisestä kilpailusta saatiin 315 monikansallista tarjousta, joista 60 hyväksyttiin rahoitettavaksi. Teollinen osallistuminen oli 56,67 prosenttia. Teollisuuden osallistumisen lisääntyminen osoittaa, että bioteknologiaohjelma kulkee oikeaan suuntaan vahvistaessaan tieteellistä perustaa parantamalla teollista kilpailukykyä kansainvälisellä tasolla. laajuuden Monikansallisen bioteknologiaohjelmasta tuetut hankkeet ovat ihanteellisessa asemassa sikäli, että ne eivät ainoastaan pane liikkeelle osallistujamaiden tutkimuspotentiaalia vaan myös vahvistavat perustutkimuksen ja sovelletun tutkimuksen välisiä yhteyksiä, mikä on yksi nykybioteknologian ominaispiirre. osallistumisen teollisuuden ansiosta ja Tämä ohjelma on siten valikoiva, että siinä on valittu kolme eri lähestymistapaa, joista kullakin on erityinen päämäärä ja kukin on rajoittunut yksilöityihin tieteellisiin aloihin. - suurimpien mahdollisten keskipitkällä aikavälillä saatavien T&K-tulosten osalta neljä tieteellistä aluetta hyötyi keskittämiskeinoista. - kansallisten tutkimusohjelmien tehokkaan yhteensovittamisen ja niiden varaan rakentamisen osalta neljä tieteellistä alaa hyötyi keskittämispyrkimyksistä. - korkeakoululaitosten, tutkimuslaboratorioiden ja teollisuuden (erityisesti pk-yritysten) tehokkaan yhteistyön pohjalta neljä horisontaalista tointa täydentää ohjelmaa- pääasiassa yleiseen ymmärtämykseen liittyvissä kysymyksissä. 3. Ohjelmien välinen yhteensovittaminen Kahden viimeisimmän bioteknologian erityisohjelman luonne korostaa sitä, että ala on ratkaisevasti riippuvainen sekä perustutkimuksesta ja uusista sovelluksista biologisten tieteiden, teollisen kehityksen, terveyden ja ympäristön edistämisen alalla sekä sosiaalisista odotuksista. Ohjelmat kuten Biolääketiede ja terveys sekä Maatalous ja kalastus pyrkivät bioteknologisten sovellusten tehostamisen edistämiseen tuotteiden ja palvelujen tarjoamiseen liittyvillä vastaavilla alakohtaisilla toiminnoilla. Ensimmäisen tarjouskilpailun aiheiden luonteeseen ja valittuihin hankkeisiin perustuen bioteknologian erityisohjelman sekä biolääketiedettä ja terveyttä ja maataloutta ja kalastusta koskevien erityisohjelmien välille on kehitetty koordinointitoiminto. Yhteyksiä on myös luotu ympäristöä ja tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistämistä koskeviin ohjelmiin. ilmastoa, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä sekä 44 Työohjelma vuodelle 1996 Bioteknologian erityisohjelmaa (1994 - 1998) koskevien kahden tarjouskilpailun määräajat ovat vuonna 1996. Toisen kilpailun, joka käynnistettiin 15. syyskuuta 1995, päättymispäivä on 10. tammikuuta 1996. Kolmas kilpailu käynnistetään 15. kesäkuuta 1996 toiseen tarjouskilpailuun liittyvien sopimusten odotetaan olevan neuvoteltu vuoden loppuun mennessä. ja sen päättymisajankohta on 18. lokakuuta 1996. Kaikkien 9. BIOLÄÄKETIEDE JA TERVEYDEN ALAN TUTKIMUS Toiminta vuonna 1995 T&T-saavutukset Kolmas puiteohjelma: hankkeiden edistymisen arviointiryhmä, joka arvioi kunkin hankkeen koordinaattorin esittämät vuosikertomukset, valvoi tällä hetkellä 400 käynnissä olevaa tutkimushanketta. Arviointiryhmän yleispäätelmä oli, että ohjelma edistyi erittäin hyvin. Neljäs puiteohjelma: Ensimmäisen BIOMED 2 -ohjelmaa koskevan, joulukuussa 1994 käynnistetyn tarjouskilpailun perusteella vuoden 1995 maaliskuun loppuun mennessä jätettiin 1709 tutkimustaijousta. Noin 400 riippumatonta asiantuntijaa arvioi nämä tarjoukset toukokuussa 1995. 307 hanketta valittiin ja niille myönnettiin 153,7 miljoonan ecun rahoitusosuus. Sopimusneuvottelut käytiin vuoden 1995 lopulla hankkeiden aloittamiseksi niin pian kuin mahdollista vuonna 1996. Rokotteita ja virussairauksia käsittelevä erityisryhmä (Task Force) perustettiin eurooppalaisen ja yleismaailmallisen hyvinvoinnin parantamiseksi ottaen huomioon tieteellisten edistysaskelten ja uusien teknologioiden luomat mahdollisuudet. Rokotuksen on laajalti tunnustettu olevan tehokkain kansanterveyspolitiikan väline, jolla on ilmeisiä kustannus-hyötyetuja kaikille kyseisille kohdeväestöille. Rokotuksen avulla toteutettava ennaltaehkäisy mahdollistaa sairauksien välttämisen. Tulosesimerkkejä Biosuunnittelun alalla milanolaisen professorin F. Grandorin johtama yhteisen toiminnan hanke on aktiivisista tutkimuskeskuksista. Korvan sisäisen rakenteen aktiivisten mekanismien löytäminen on tällä haavaa aiheuttamassa vallankumouksen kuuloteoriassa ja kuulolaitteiden käytännössä. suurimman osan Euroopan saattanut yhteen alan 45 BIOMED 2 -ohjelmasta rahoitetaan uusia syöpäterapian suuntauksia. Eräät näistä tekniikoista perustuvat kasvainten immuunireaktion stimulointiin. Vasta-aineiden valintaa varten olevat uudet tekniikat mahdollistavat sellaisten hyvin erikoistuneiden vasta-aineiden nopean kehittämisen, jotka kykenevät tunnistamaan tietyntyyppiset solut. Erityisiä solumyrkkyaineita tai geenejä voidaan yhdistää näihin vasta-aineisiin, jolloin näitä vasta-aineita voidaan kohdistaa suoraan kasvaimiin, aiheuttaen täten kasvainten kehittymisen taantumisen. suuntautuneen torjuntaan EUROGEM, eurooppalainen geenien kartoitushanke, käsittää 23 laboratoriota. Tämän verkoston avulla kaikkien jäsenvaltioiden - varsinkin niiden, joilla ei ole kansallisia ohjelmia - eurooppalaiset tutkijat, voivat järjestää ihmisten geemperimätutkimusta Euroopan joka perustuu CEPH- laatia eurooppalaisen geenikartan, vertailuperheisiin. Kansainvälisellä tasolla kromosomeja 11 ja 21 koskeva tutkimus oli erityisen menestyksekäs. tasolla ja Laajempaa terveysnäkökohtaa silmällä pitäen pidettiin Biomed-ohjelman turvin Delftissä, Alankomaissa, vuonna 1995 kokous "Individual responsibility for health; moral issues regarding life style and a just distribution of medical resources", joka kokosi yhteen kansanterveyden, sosiologian ja etiikan asiantuntijoita eri jäsenvaltioista. Työohjelma vuodelle 1996 Vuonna 1996 käynnistetään kaksi tutkimusta koskevaa tarjouskilpailua. Toinen, 15. maaliskuuta julkaistava kilpailu kattaa seuraavat alat: 1. Lääkeainetutkimus 2. Biolääketieteellinen teknologia ja suunnittelu 3. Aivotutkimus 4. 2 5. Ihmisen geeniperimän analysointi. AIDS:in, tuberkuloosin ja tarttuvien tautien tutkimus Tarjousten jättämisen määräaika on 17. kesäkuuta 1996 ja tarjoukset arvioidaan syyskuussa. Toinen kilpailu, joka julkaistaan 17. syyskuuta 1996, kattaa seuraavat alat: Sydän- ja verisuonisairaudet Syöpätutkimus Kroonisten sairauksien, ikääntymisen ja ikään liittyvien sairauksien tutkimus Työterveyttä ja ympäristöä koskeva tutkimus Harvinaiset sairaudet 4. 1 4. 3 4. 4 4. 5 4. 6 6 Kansanterveydellinen tutkimus, mukaan lukien terveyspalvelujen tutkimus 7 Biolääketieteellisen etiikan tutkimus 8. 1 Eettiset, oikeudelliset ja sosiaaliset näkökohdat. Määräaika on 17. joulukuuta 1996. Teollisuuden ohjelmaan osallistumista on ryhdytty lisäämään. Tämä koskee erityisesti edistämistoimenpitein. pk-yritysten lisätään Maaliskuussa 1996 oli ja arviointitilaisuuksia järjestettiin kolme, minkä seurauksena rahoitettaviksi valittiin 21 tutkimuspalkkioita koskevaa jota jätetty 47 osallistumista, teknologian tarjousta tarjousta. Näistä viisitoista kuuluu alueeseen 2, yksi alueeseen 3 ja viisi alueeseen 4. Kokouksia järjestetään säännöllisesti jäsenvaltioiden nimeämien BIOMED pk-yritysten yhteyshenkilöiden kanssa sellaisen toiminnan suunnittelemiseksi, jolla pyritään herättämään pk-yritysten mielenkiintoa eurooppalaisia TTK-ohjelmia kohtaan ja myös edistämään niiden tarpeiden entistä parempaa ymmärtämistä. 46 10. MAATALOUS JA KALASTUS (mukaan lukien maatalouteen liittyvä teollisuus, elintarviketeknologia, metsätalous, vesiviljely ja maaseudun kehittäminen) Toiminta vuonna 1995 T&T-saavutukset FAIR-, ECLAIR-, FAR-, CAMAR- ja FOREST-ohjelmien kattamat hankkeet olivat päättymässä vuonna 1995, kun taas AIR-ohjelmaan kuuluvat, pääosastojen VI, XII ja XIV yhteisesti hallinnoimat yhteensä 407 hanketta ovat nyt parhaillaan käynnissä ja monet niistä ovat saavuttamassa puolivälin. Marraskuussa 1994 hyväksyttyyn FAIR-ohjelmaan liittyen käynnistettiin ensimmäinen tarjouskilpailu 15. joulukuuta 1994 ja se päättyi 15. maaliskuuta 1995. Sen tuloksena jätettiin 937 TTK-tointen alueita 1, 3. 1,. 3. 2, 4, 5 ja 6 koskevaa tarjousta. Vuonna 1995 44 näistä tarjouksista oli poikinut sopimuksen PO VI:n, 46 PO XII:n ja 24 PO XIV:n kanssa. Toisen, 15. syyskuuta 1995 päättyneen tarjouskilpailun perusteella jätettiin 233 TTK-tointen alueita 2, 3. 3 ja 3. 4 koskevaa tarjousta. Näitä tarjouksia koskevan arviointipäätöksen on määrä valmistua vuoden 1996 alkupuolella. Ohjelma toimii kahden vuotuisen tarjouskilpailun pohjalta. Jatkuvasti avoinna olevan, pk-yrityksiä koskeviin teknologian edistämistoimenpiteisiin liittyvän tarjouskilpailun perusteella jätettiin 95 tutkimuspalkkioita koskevaa tarjousta ja 5 yhteistyöhankkeita koskevaa tarjousta vuonna 1995. Näistä kolmeakymmentäviittä koski arviointipäätös vuodelta 1995, joka johti seitsemään tutkimuspalkkiosopimukseen ja kahteen yhteistyöhankesopimukseen. Vuonna 1995 esitettyä 60 tarjousta koskeva arviointipäätös on määrä tehdä vuoden 1996 alkupuolella ja menestymisprosentin odotetaan olevan merkittävästi korkeampi kuin vuonna 1995. Myös yhdeksäntoista tutkimuskoulutusapurahaa myönnettiin. Vastauksena tehokkaan ja mahdollisimman suoran FOREST-ja AIR-ohjelman puitteissa saavutettujen tutkimustulosten levittämisen tarpeeseen metsätalouden ja metsätuotteiden alalla PO XII osasto E. 2 tuki Göttingenissä, Saksassa, 19. - 22. syyskuuta 1995 pidettyä kansainvälistä konferenssia "Progress in Forest Products Research". Merkittäviä läpimurtoja tehtiin neljällä metsänhoidollisen/metsäteollisen tutkimuksen erityisalalla eli metsänhoitostrategioiden ja puun laadun välinen yhteys, puunjalostustuotteiden ja laadun edistyminen, puunsuojelu uudet ympäristöyhteyksissä. puusekoitetuotteet teknologiat sekä ja Muulla kuin elintarvikealalla uusia teollisia menetelmiä pyrittiin laajalti löytämään vuonna 1995 EU:ssa käytettävissä olevien runsaiden biologisten varantojen hyödyntämiseksi. Maanviljelysyhteisön monipuolistuminen ja hallitusten, teollisuuden ja kuluttajien uusiutuvien raaka-aineiden ja ympäristöystävällisten tuotteiden lisääntyvä kysyntä ovat tekijöitä, jotka ovat vetäneet tämän alan tutkimusintressejä puoleensa. 47 tai kemiallisena Pääpainopiste on ollut sellaisten biologisten raaka-aineiden mukauttamisessa ja jalostamisessa kuin öljyt, sokerit, kuidut ja sekundaariset metabolitiit, joita saadaan uusista ja olemassa olevista sadoista ja maatalouteen liittyvän teollisuuden tuottamista jätteistä, sekä niiden hyödyntäminen tukku- tai pientuotteina teolliseen käyttöön uusiutuvana energialähteenä lähtöaineena. Molemmat näistä loppukäytöistä edellyttävät laajaa ja monipuolista lopputuote- ja prosessivalikoimaa. Viittä uutta öljysatoa ja yli kahtatoista uutta kuitua, sokeria ja lääkeainesatoa on tutkittu ja arvioitu mahdollisina uusina raaka-ainelähteinä. Nykyisten ja uusien satojen geneettistä manipulaatiota on tutkittu raaka-ainetuotannon lisäämiseksi. Lähes kaikki liittyvät elintarviketeollisuudesta teollisuusjätteet jalostetaan monien erilaisten entistä suuremman lisäarvon omaavien osien tuottamiseksi. Teollisuuden osallistuminen raaka-aineiden sadonkorjuuseen, uuttamiseen, jalostamiseen ja markkinasovelluksiin on kasvanut jyrkästi ja johtanut laajaan tuotevalikoimaan, joka on nyt tulossa säännölliseen käyttöön. ja maanviljelystä peräisin olevat maatalouteen ja tutkimuksen teollisuuden, eurooppalaiset röntgentarkastusjärjestelmä pienenpienten metalli- ja Huomattavat korkeakoulujen kumppanuusjäsenet kehittävät parhaillaan uusia elintarviketeknologioita sellaisilla aloilla kuin korkeapaineistettu elintarvikejalostus, uudet meijeriteknologiat ja mikroaalto- ja lämpökäsittelyteknologiat. Kehitteillä on uusi kolmiulottuvuuksinen, koko Euroopassa ainoalaatuinen lasinsirujen jossa keskitytään etelä-eurooppalaisen havaitsemiseksi elintarvikkeissa. Hanke, kuivasuolatun kinkun tuotantoon, parantaa tuotantoteknologiaa mutta edellyttää myös huomattavaa jäsenvaltioiden kumppaneiden kesken. Elintarviketutkimuksessa keskitytään paljolti elintarvikeravitsemukseen, elintarvikkeiden asemaan sairauksien ennaltaehkäisyssä, ja uudet toiminnalliset elintarvikkeet tai ainesosat tuottavat oligosakkarideja, ravintokuituja, jne. FLAIR-FLOW -toiminta (joka on pääosastojen XII ja XIII yhteisrahoittama) levittää menestyksekkäästi elintarvike- ja kalajalostuksen tutkimustuloksia kuukausittain 17 maahan ja se on järjestänyt 24 erityisseminaaria vuonna 1995. teknologian siirtoa eri Teollisuuden osallistuminen valittuihin FAIR-ohjelmaa koskeviin tarjouksiin maatalouteen liittyvän teollisuuden alalla on melko rohkaisevaa, kun valittujen hankkeiden osallistumisprosentti on 26 - 36 ja kun pk-yritysten ja suurten yritysten osallistuminen on lähes tasapainossa. Tukea yhteiselle maatalouspolitiikalle (YMP): FAIR-ohjelmassa määritetyt maa- ja metsätaloutta ja maaseudun kehittämistä koskevat tutkimustoimet ovat auttaneet keskittymään hyvin monien ohjelmaan osallistujiksi pyrkivien tiedemiesten jättämiin hakemuksiin. Parhaimmat erittäin teknisesti korkealaatuisista hakemuksista ovat myös vastanneet hyvin yhteisen maatalouspolitiikan ja maaseudun kehittämisen tarpeita. tieteellisesti ja Vuonna 1995 arvioidut ja valitut maa- ja metsätalousalan hankkeet sekä maaseudun kehittämistä koskevat hankkeet on suunnattu hyvin EU:n kannalta merkityksellisiin painopistealueisiin: - maatalouteen ja ympäristöön liittyvät toimet - eläinten terveyttä koskevat ja hyvinvointiongelmat - kasvien terveyteen ja satojen suojeluun liittyvät kysymykset - metsätalousasiat 48 Näiden lisäksi on vähemmän hankkeita, jotka ovat aiheeltaan yhtä tärkeitä ja joista odotetaan jätettävän monia tarjouksia: - maataloustuotteita koskeva laatupolitiikka - monipuolistaminen, erityisesti muut kuin elintarviketuotteet - maaseudun kehittämistä koskeva TTK Samaan aikaan kun uusia suuria hankkeita käynnistetään, monia lupaavia tuloksia saadaan kahdesta aikaisemmasta TTK-erityisohjelmasta, joista toinen on "Maatalouden kilpailukyky ja maatalous varojen hallinta" (1989 -1993) ja toinen, joka yhdistää maatalouden, maatalouteen liittyvän teollisuuden ja kalatalouden (1990 -1994). Tulokset laajalti huomiota aina tutkimuksesta hallintoon, neuvontapalveluihin, herättävät maanviljelijöihin ja maatalouden liitännäisaloihin. Näitä tuloksia jaetaan laajalti ja niiden hyödyntämistä pyritään edistämään. tuottamaan kemialliset Maa- ja metsätaloutta ja maaseudun kehittämistä koskevat hankkeet ovat vastanneet tarpeita. Esimerkiksi useimpia jäsenvaltioita koskevassa melko hyvin yhteisön yhteishankkeessa on onnistuttu torjunta-aineet korvaavia hyönteisiä biologista torjuntaa varten. Yleisohjeet on laadittu sellaisten hyötyhyönteisten kuin punkkien, kärpästen ja ampiaisten tuottamiseksi sovittujen standardien mukaisesti. Eläinten terveyteen liittyen tehtiin täydellinen epidemiologinen afrikkalaista hevosruttoa koskeva tutkimus. Tämä hanke, joka on esimerkillinen malli yhteistyöstä ja teknologian siirrosta, on ollut avainasemassa tämän taudin puhkeamisen estämisessä Espanjassa. Itse asiassa uudet kehitetyt diagnostiset analyysit ovat nyt käytössä tätä tautia varten Euroopan ja FAÖ:n vertailukeskuksissa ja niitä voidaan toimittaa maailmanlaajuisesti. Muulla kuin elintarvikealalla eräillä meneillään olevilla tutkimushankkeilla pyritään raaka-aineiden entistä parempaan hyödyntämiseen maatilatuoton kasvattamiseksi. Näistä kokeiluista jotkut liittyvät satoihin, jotka sopeutetaan Välimeren ilmastoon ja jotka voivat olla tulevaisuudessa tärkeämpiä. Esimerkkinä mainittakoon monivuotista yrttilajia ja kiinteänä Cynara Cardunculus, jota voidaan hyödyntää selluteollisuudessa polttoaineena, koskeva tutkimustyö. Muut tutkimukset liittyvät kvinoan ja lupiinin esikäsittelyyn niiden tai kemiantuotteiksi. Eräät tutkituista lajeista eivät vaadi kuin alhaista panostustasoa ja ovat ollut siten eläintuotantojärjestelmien saaminen entistä ympäristöystävällisemmiksi. Suunnitelmana oli vähentää nesteenä, kiinteinä jätteinä tai kaasumaisen ammoniakin muodossa eritetyn typen määrää ruokavaliossa. Tuloksiin sisältyi malli typen eritemäärien laskemiseksi helposti saatavilla olevista maatilakirjanpidosta, vähempityppisen päivittäisen ruoan ruokintajärjestelmät ja sen saastumisvaikutusten vähentäminen. ja sikatuotannon mutamäärien ympäristöystävällisempiä. lisäarvon omaaviksi Sikahankkeen jalostamiseksi tavoitteena suuren lääke- on Tukea yhteiselle kalastuspolitiikalle (YKP): ensimmäisen tarjouskilpailun yhteydessä rahoitetuilla hankkeilla on merkitystä YKP:n täytäntöönpanolle, erityisesti niillä, jotka koskevat kalastusteollisuuden sosiaalis-taloudellisia näkökohtia. Erityisesti hankkeen "Ulkomaankauppa ja kala- ja äyriäisruokien hinnat: vaikutukset YKP:aan" odotetaan olevan taas yhdenmukaistettu toiminta "Yhteiskuntatieteellinen verkko kalatalousalan hoitoa varten" muodostaa ensimmäisen askeleen kalatalouteen liittyvien yhteiskunnallisten näkökohtien sisällyttämisestä kalastuspolitiikkaan monikansallisen lähestymistavan avulla. erityisen merkityksellinen markkinakysymyksiä ajatellen, kun Lisäksi eräät valituista, ala-alueisiin 5. 1 ja 5. 2 kuuluvista ympäristöhankkeista todennäköisesti valaisevat puolenvälin ongelmia (rekrytointiarvioita, saalistaja-saalis - suhteita, jne. ), jotka tällä hetkellä vaikuttavat säilyttämispolitiikan täytäntöönpanoon. Lopuksi hanke "Pienten valaiden sivusaaliiden arviointi ja vähentäminen" on poliittisessa mielessä hyvin arka aihe ottaen huomioon, millaiset vaikutukset tällä ongelmalla on yleiseen mielipiteeseen. 49 Vesiviljelyssä kaikki rahoitettaviksi valitut tarjoukset myötävaikuttavat suuresti Euroopan vesiviljelyteollisuuden elinvoimaiseen kehittämiseen, joka on yksi YMP:n tavoitteista. Erityishankkeella "Yleinen hammasahven, upouusi laji vesiviljelyssä. Menetelmien kehittäminen luotettavaa munantuotantoa varten" on tärkeitä taloudellisia vaikutuksia, sillä se osaltaan edistää Välimeren alueen kalatilojen tuotannon monipuolistamista auttaen niitä taloudellisen elinkelpoisuutensa. säilyttämään markkinaongelmien vaikeuttaman Sairauksia on valvottava ja vähennettävä niiden kielteisiä vaikutuksia, jotka ovat taloudellisesti ja ympäristöllisesti hyvin merkittäviä vesiviljelyssä. Tutkimushankkeen "Kalojen sairauksien vastustuskykyä koskevan immuniteetin molekyyliperusta" tarkoituksena on tutkia molekyylitasolla taimenen puolustusmekanismeja patogeeniä vastaan kokoamalla yhteen molekyyleihin erikoistuneita perinnöllisyyden tutkijoita, immunologisteja ja virologeja. Hankkeen yhteydessä pyritään myös luomaan teollinen perusta kalojen perinnöllisyystieteelle ja sairauksille. Työohjelma vuodelle 1996 Maataloutta ja maatalouteen liittyvää teollisuutta (mukaan lukien kalatalous) koskeva ohjelma (1991 - 1994) arvioidaan vuonna 1996 neuvoston päätöksen 91/504/ETY mukaisesti. Merkittävä osa tästä ohjelmasta rahoitetuista hankkeista päättyy vuonna 1996. Maatalouteen liittyvän teollisuuden alan kilpailukykyä koskevien maataloudellisten teollisuushankkeiden vaikutuksia aletaan arvioida. arviointipäätöksen Toisen tarjouskilpailun perusteella valittuja hankkeita koskevat sopimusneuvottelut käydään maaliskuun ja kesäkuun välisenä aikana. Maaliskuussa päättyneen maa- ja kalatalousohjelmaa koskevan kolmannen tarjouskilpailun perusteella jätettiin 794 tarjousta (alueet 1, 4, 5 ja 6). Tieteelliset asiantuntijat arvioivat ne huhti-ja toukokuussa 1996. oletetaan ja komission Sopimusneuvottelut käydään vuoden 1996 syyskuun ja marraskuun välisenä aikana. Neljäs tarjouskilpailu (alueet 2 ja 3 avoinna) päättyy syyskuun puolivälissä ja sen perustella arvellaan saatavan noin 300 tarjousta. Ne arvioidaan lokakuussa ja komission arviointipäätöstä odotellaan vuoden 1996 joulukuun puolivälissä. Ottaen huomioon, miten tärkeänä pidetään pk-yritysten osallistumista TTK-ohjelmiin ja maatalouteen liittyvien teollisuudenalojen innovaatioihin, niiden osallistumista erityisesti alojen 4 ja 5 teknologian edistämistoimenpiteisiin pyritään lisäämään. Tätä varten ohjelmakomitean ja CRAFT:in painopistealueverkoston jäsenten kanssa käynnistetään tiedotuskampajoita. valmistuvan syyskuussa Vuotta 1995 koskevan vuotuisen seurantakertomuksen suositusten perusteella on käynnissä työohjelman tarkistus. 50 11. MUU KUIN YDINENERGIA EMERGIA Thermie-(esittely)ohjelma Toiminta vuonna 1995 1995 oli ensimmäinen vuosi, jolloin energiateknologista esittelytoimintaa harjoitettiin TTK:n puitteissa. Se kuului innovatiivisen energiateknologian edistämiseksi (1990 - 1994). aiemmin THERMIE-ohjelmaan Siirtyminen neljännen puiteohjelman rakenteisiin ja menettelyihin oli suuri haaste komission henkilöstövastaavalle. Viivästymisten seurauksena uusia sopimuksia ei voitu vuonna 1995 allekirjoittaa, mutta sopimuksia tehtiin vuoden 1996 ensimmäisen neljänneksen aikana seuraavilla aloilla: 147 hanketta energian järkevän käytön, uusiutuvien energialähteiden ja fossiilisten polttoaineiden alalla yhteisön tukiessa niitä yhteensä 111 miljoonalla eculla 250 toimenpidettä uusien teknologioiden levittämiseen, pk-yritysten osallistumisen edistämiseen ja energia-alan TTK:ta koskevan yleisstrategian luomiseen valittiin myös yhteisön tuen ollessa 28 miljoonaa ecua. Neljännen puiteohjelman rakenne johti uuteen ja hedelmälliseen yhteistyöhön THERMIE-ja JOULE- (muuta kuin ydinenergiaa koskevan erityisohjelman T&K-vaihe) ohjelmien välillä. Vaikka näiden kahden ohjelman hallinnointi oli toisistaan erillään, useita aloitteita tehtiin yhteisesti, mukaan lukien strategia-aloitteita. (1990 THERMIE-ohjelman loppui OPET-verkko (energiateknologiaa edistävä organisaatio). Sen vuoksi aloitettiin uusi yhteistyö innovaatio-ohjelman kanssa, johon liittyen käynnistettiin uutta OPET-verkkoa koskeva tarjouskilpailu. - 1994) päättymisen myötä THERMIE toimii myös yhteistyössä muiden puiteohjelmaan kuuluvien ohjelmien kanssa erityisryhmien muodossa. Se toimii aktiivisesti "tulevaisuuden autoa" koskevan erityisryhmän kanssa. THERMIE-ohjelman kiinteä ja rakentava suhde muihin teollisiin toimijoihin, sen tärkeimpiin osallistujiin, jatkui, vaikka on huomattava, että vaatimus siitä, että kaikkiin hankkeisiin on kuuluttava osallistujia enemmän kuin yhdestä jäsenvaltiosta, näyttää olleen pk-yrityksille este. Pk-yritysten THERMIE-ohjelmaan osallistumisen osuus, joka ennen oli 60 prosentin luokkaa, on pudonnut joillakin aloilla, varsinkin uusiutuvien energialähteiden osalta. Työohjelma vuodelle 1996 Vuoden 1996 keskeisenä kysymyksenä on välttää vuonna 1995 koetut siirtymäviiveet sen varmistamiseksi, että syyskuussa 1995 päättyneen tarjouskilpailun perusteella tehtävät sopimukset allekirjoitetaan viipymättä. 51 Uuden ohjelman mukainen kolmas tarjouskilpailu julkaistaan syyskuussa 1996. Uusia yhdennettyjä ja kohdistettuja hankkeita käynnistetään energian järkevää käyttöä koskevien alojen (rakennukset ja tuloksena. Lisäksi käynnistetään useita strategiatutkimuksia entistä laajemman ja asiaankuuluvamman TTK- toimien kehyksen aikaansaamiseksi yhteisön tasolla ottaen huomioon jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toiminta. Esittelyn osalta markkinoiden toimijat, mukaan lukien teollisuus, kaikista jäsenvaltioista osallistuvat kullekin muun kuin ydinenergian alan strategian kehittämiseen. liikenne) tarjouskilpailujen JOULEm, innovaatio-ohjelman ja muiden erityisohjelmien kanssa tehtävän yhteistyön ohella osallistumista INCO-ohjelmaan lisätään. INCO-ohjelmaan liittyvä tarjouskilpailu julkaistaan ja se sisältää muun kuin ydinenergian esittely- ja liitännäistoimenpiteet. Joule (tutkimus) Toiminta vuonna 1995 1. Vuotta 1995 kuvasi ennen kaikkea 15. joulukuuta 1994 päättyneen tarjouskilpailun perusteella saatujen tarjousten arviointi. Ensimmäisestä tarjouskilpailusta saatiin yhteensä 938 TTK-tarjousta. Nämä tarjoukset arvioitiin vuoden 1995 aikana ja rahoitusta varten on laadittu 181 tarjousta käsittävä tärkeimpien tarjousten luettelo. Näiden tarjousten pohjalta on tehty 173 sopimusta, joista 155 tehtiin vuonna 1995, ja loput (18) aiotaan allekirjoittaa vuonna 1996. Ensimmäiset tutkimuspalkkiot myönnettiin pk-yrityksille ja käynnistettiin tutkimus JOULE-ohjelmaan osallistumista koskevien mahdollisuuksien pk-yritysten kartoittamiseksi. Kiinnostuksenilmaisupyyntö julkaistiin 15. kesäkuuta 1995 (95/C 148/16) asiantuntijaluettelon valitsemiseksi ohjelman tukitoiminnan avustamista varten. 2. Vuoden 1995 merkittävät toimet olivat kunkin neljän ohjelma-alueen osalta seuraavat: • TTK-strategia: Tutkimuspyrkimykset ovat pääasiassa keskittyneet seuraaviin kysymyksiin: JOULE-II -ohjelman puitteissa kehitettyjen energia-talous-ympäristö - mallien uuden sukupolven ensimmäiset sovellukset, teknologisten (energiaan liittyvien) innovaatioiden ja työllisyyden väliset yhteydet, energiateknologioiden ympäristökustannukset, sellaisten menetelmien luominen, joilla voidaan määritellä yhteisön TTK- strategia ottaen huomioon mahdolliset synergiat kansallisten ohjelmien ja muiden yhteisön politiikkojen kanssa. Yhdessä OECD:n ja IEA:n kanssa järjestettiin kansainvälinen seminaari energiaan ulkoisesti liittyvistä tekijöistä. Tämä seminaari ja siihen liittyvät julkaisut olivat edistysaskelia yhteisön tämän alan tutkimuksessa. • Fossiiliset polttoaineet: Uudet rahoitetut sopimukset ovat voimakkaasti suuntautuneet ympäristönsuojeluun ja lyhyen aikavälin teollisiin sovelluksiin. Tämä on vastaavasti johtanut siihen, että hankintavarmuuteen on kiinnitetty vähemmän huomiota. 52 Yksi laajentuva ala on sellaisten uudentyyppisten kiinteiden polttoaineiden käyttö, jotka ovat luonnon C02-kiertokulkua koskevilta vaikutuksiltaan neutraaleja, C02- ja metaanipäästöjen ja biomassan/orgaanisten jätteiden yhdistetystä poltosta, jota käsitellään APAS- hankkeen "Puhdas hiiliteknologia" (1992 - 1994) loppukertomuksessa, joka julkaistiin vuonna 1995. Tämä hanke ei ainoastaan vahvistanut sitä, että menettely on teknisesti toteutettavissa, vaan myös osoitti sen taloudelliset ja ekologiset edut oikeuttaen täten vuonna 1995 käynnistetyt uudet JOULE-THERMIE -hankkeet. vähentämiseksi. Kyse varsinkin hiilen on "Uusien polttoaineiden" alan hankkeet koskevat erityisesti polttoaineiden koostumuksen ja haitallisten päästöjen, maakaasun käytön ja raskaiden polttoöljyjen puntaan polton välisen suhteen parempaa ymmärtämistä. Uudet "hiilivetyalan" hankkeet koskevat bensiinivarastojen parantuneen tuotannon tekniikoita, mukaan lukien päätöksenteko, riskien arviointi ja ympäristölle erityisen suotuisat prosessit. • Energiajärjestelmien optimointi: Ensimmäisestä tarjouskilpailusta valittujen hankkeiden tarkoituksena on pääasiassa saada energiankäyttö mahdollisimman vähäiseksi ja helpottaa uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Merkittävimmät tehtävät ovat: CFC-vapaat auringonvalolla toimivat lämpöpumput, matalan lämpötilan polttoainekennojen kehittäminen paikallaan pysyvää ja/tai liikkuvaa käyttöä varten, autoteollisuuden akkujärjestelmien kehittämis- ja testausperusteiden määrittely, energia-ympäristö-liikenne -mallintaminen tulevan kartoittamiseksi liikennekysynnän • Uusiutuvat energialähteet: Tuulienergian tehokkuus parantuu jatkuvasti Euroopan teollisuuden kehittäessä laitoksia, jotka ovat sekä teknologialtaan että kooltaan (1,5 MW) aivan uudenlaisia, minkä ansiosta työpaikkoja on luotu viimeisten kolmen, neljän vuoden aikana lähes 30 000. Valoenergian alalla Euroopan teollisuutta on tuettu yksi- ja monikidekennojen kustannusten vähentämiseksi. Bioilmastollisen arkkitehtuurin alan tutkimuksessa on tehty valtavia harppauksia älyikkunoiden kehittämisen ja erityisesti Matarön kirjastorakennuksen monitoimijulkisivun (30 KW) valmistumisen myötä. Lisäksi Regensburgin historiallista keskustaa ja Berliinin Potsdamer Platzin kunnostusta koskeva kehittämissuunnitelma on mahdollistanut aurinkoteknologioiden yhdistämisen kaupunkisuunnitteluun. APAS-toimet uusiutuvien energialähteiden alalla käynnistettiin vuonna 1995 ja niiden tulosten on määrä olla käytettävissä vuoden 1996 loppuun mennessä. Uusiutuvien energialähteiden yhteiskuntaan liittämistä nopeuttavia toimenpiteitä toteutettiin ja tämän yhdentämisen muita kuin teknisiä näkökohtia tutkitaan parhaillaan. 53 Työohjelma vuodelle 1996 Vuonna 1996 keskitytään seuraaviin aihepiireihin: vuonna 1995 valitun, painopisteluettelossa vielä olevan 18 hankkeen rahoitus, syyskuussa 1996 julkaistavan toisen tarjouskilpailun käynnistämisen valmistelut uusiutuvia energialähteitä koskevan, kolme kohtaa käsittävän toimintasuunnitelman täytäntöönpano: 1/ 2/ varallaololuettelossa olevien täydentävien hankkeiden rahoitus, kolmeen painopistealueeseen keskittyvän ylimääräisen tarjouskilpailun käynnistäminen jäsenvaltioissa hajautettu tiedotuskampanja. 3/ Yhteisön ja kansallisten TTK-toimintaohjelmien yhteensovittamista vahvistetaan komission ja jäsenvaltiot yhdistävän ja kahteen painopistealueeseen keskittyvän toiminnan avulla: auringonvaloenergia ja puhtaat kivihiiliteknologiat. Vuoden 1996 kuluessa ohjelman puitteissa aloitetaan JOULE II:n yhteydessä toteutettujen sadan hankkeen hyödyntäminen. Tämän tutkimuksen tuloksia voidaan käyttää ohjelman hallinnoinnin parantamiseen ja yksittäisten hankkeiden tulosten hyödyntämiseen. Osasto F vastaa myös "Tulevaisuuden autoa" käsittelevästä erityisryhmästä, joka perustettiin maaliskuussa 1995 komissaarien Edith Cresson, Martin Bangemann ja Neil Kinnock aloitteesta. tavoitteena on edistää sellaisen kilpailukykyisen ajoneuvon kehittämiseksi Sen vaadittavia T&K-pyrkimyksiä, joka olisi puhdaspäästöinen ja toiminnaltaan varma, tehokas ja älykäs. Erityisryhmän toimeksiantosopimuksessa, joka hyväksyttiin 1. kesäkuuta 1995, asetetaan kaksi avainaluetta: Euroopan unionin nykytilanteen kartoittaminen ja olemassa olevien toimien identifioiminen, tutkimuksen ja teknologisten tavoitteiden painopistealueiden määritteleminen ehdottaen neljänteen puiteohjelmaan valittujen hankkeiden ryhmittelyä. Toimeksiantosopimuksen pohjalta laadittiin toimintasuunnitelma ja tietoja kerättiin julkisten ja yksityisten käyttäjäorganisaatioiden ja ajoneuvojen valmistajien edustajien kanssa käydyistä keskusteluista. Yhtenä erityisryhmän tehtävänä on parantaa komission toteuttaman kokonaisTTK&K- työn tutkimusohjelmien kansallisten yhteensovittamista. JOULE III -ohjelma edistää merkittävästi erityisryhmän TTK-työtä. yhteensovittamista teollisten sekä ja Hybridi- ja sähköajoneuvojen alan työhön kuului eliniän pidentäminen ja saatavilla olevien ajoparistojen suorituskyvyn ja ominaisuuksien määrittely. 54 12. YDINFISSION TURVALLISUUS Toiminta vuonna 1995 Useimmat kolmanteen puiteohjelmaan kuuluvat ydinfission turvallisuuteen liittyvät tutkimussopimukset on saatettu päätökseen ja niiden tulokset on julkaistu. Tämä koskee erityisesti seuraavia aloja: reaktorin turvallisuus, radioaktiivisen jätteen hallinta ja varastointi, ydinlaitosten purkaminen, TELEMAN ja säteilysuojelu. Lisäksi järjestettiin eri konferensseja näiltä aloilta saatujen tulosten esittelemiseksi suurelle yleisölle. Uudessa ohjelmassa otetaan huomioon innovaatioiden tarve ja painopistealueiden määrittely samalla kun taataan jatkuvuus. Uusia suuntauksia on lisätty, kuten uusien reaktorimallien seuraukset. Jälkimmäiseen liittyvät tutkimusaiheet ovat samoja kuin mitä on jo APAS-COSU - ohjelmassa ja joita on laajennettu muiden saastuneiden laitosten huomioon ottamiseksi. ja Tshernobylin onnettomuuden täytäntöönpano Tammikuussa 1995 käynnistettiin tarjouskilpailu, jolla oli kaksi määräpäivää: 20. maaliskuuta 1995 ja 28. helmikuuta 1996. Ensimmäiseen määräpäivään mennessä jätettiin 253 tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevaa tarjousta, jotka käsittivät 1 360 yhteistyökumppania eli keskimäärin 5 -6 kumppania tarjousta kohden. Arvioinnin perusteella valittiin 109 tarjousta, joihin sisältyi 102 tutkimus- ja koulutushanketta ja 7 yhteisen toiminnan hanketta koskevaa tarjousta. Sopimuksista tehtiin kolme neljäsosaa vuoden loppuun mennessä. Loput allekirjoitetaan vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon aikana. Joulukuussa 1995 julkaistiin muunneltu tarjouskilpailu ensimmäisestä tarjouskilpailusta saatujen tarjousten arvioinnin tulosten perusteella. Tässä muutoksessa määrätään, että kaikki yhteisrahoitteisia toimia koskevat tutkimusalueet ovat avoinna 28. helmikuuta 1996 saakka, lukuun ottamatta aluetta A "Innovatiivisten lähestymistapojen tutkiminen", jonka ensimmäisestä tarjouskilpailusta valitut tarjoukset täysin kattoivat. Lisäksi tietyille aihepiireille on annettu etusija ensimmäisestä kilpailusta valittujen tarjousten kattamien tutkimusalojen kustannuksella. Työohjelma vuodelle 1996 Toisen 28. helmikuuta 1996 päättyneen tarjouskilpailun perusteella saatiin 148 tarjousta, jotka koskivat 780 yhteistyökumppania. Näiden tarjousten arviointi on suunniteltu suoritettavaksi maalis-huhtikuussa ja tarjousten valinta heinäkuussa. Sopimukset ovat valmiina allekirjoitettaviksi vuoden loppuun mennessä. Yhteisen toiminnan hankeita koskevan tarjouskilpailun on määrä olla avoinna 1. marraskuuta 1997 asti. Vuoden 1996 ensimmäisen neljänneksen aikana pidetään kaksi pääkonferenssia, toinen Minskissä Tshernobylin onnettomuuden säteily seurauksista ja toinen Luxemburgissa ohjelmasta "Radioaktiivisen jätteen hallinta ja varastointi" (1990 - 1994). Useita tutkimushankkeita kattavia tiettyä aluetta käsitteleviä työryhmiä perustetaan ja toisen vuosipuoliskon aikana pidetään alan kokouksia edistymistä koskevien tietojen vaihtamiseksi. 55 13. HALLITTU LÄMPÖYDINFUUSIO Pitkän aikavälin tavoite ja ohjelmastrategia huomioon "Fuusio-ohjelman" pitkän aikavälin tavoite on "toteuttaa yhdessä toimintavarmoja ja ympäristön ja ympäristönäkökohdilla on keskeinen asema suurten laitteiden, jotka JET-ohjelman (Joint European Torus) jälkeen on sisällytetty kaupalliseen reaktorin prototyyppiin liittyvään strategiaan: prototyyppejä"26. Turvallisuus- reaktorin ottavia koereaktori {"Next Step"), jonka yleistavoitteena on osoittaa fuusioenergian tieteellinen ja teknologinen toteutettavuus rauhanomaisiin tarkoituksiin. Tällaisen Next Step -laitteen suunnittelutoimintaa ("Engineering Design Activities", EDA), tokamakia nimeltä ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor) harjoitetaan neljän sopimuspuolen, Euratomin, Japanin,Venäjän liittotasavallan ja Yhdysvaltojen, välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti, esittelyreaktori (DEMO), jolla voidaan tuottaa huomattavia sähkömääriä. Ohjelmapäätöksessä määrätään rinnakkain "Next Step" -toimien kanssa suunnittelun parantamisesta ja pitkän aikavälin teknologiasta. Ohjelman täytäntöönpano Toisin kuin muut Euroopan unionin käynnistämät T&K-hankkeet, ohjelma ei käytä "tarjouskilpailuja" eikä ohjelmapäätöksessä määrätä komission asettamasta työohjelmasta. Tämä johtuu ohjelman luonteesta, joka kattaa kaikki jäsenvaltioiden (ynnä Sveitsin) toimet magneettisesti suljetussa tilassa tapahtuvan hallitun lämpöydinfuusion alalla ja sen hyvin pitkän aikavälin (monta vuosikymmentä kattavan) tavoitteesta, joka edellyttää T&K-toimien jatkuvuutta peräkkäisten puiteohjelmien aikana. ei ole joilla Hankkeet edellyttävät yhteisrahoitteista tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevia sopimuksiajäsenvaltioiden (ynnä Sveitsin) tai jäsenvaltioiden organisaatioiden, erityisesti sellaisten, olevien assosiointisopimusta, assosiointisopimusten, JET Joint Undertakingin, NET-sopimuksen, jossa otetaan huomioon Euratomin osallistuminen ITER-EDAan, ja muiden, kestoltaan rajoitettujen, ja sopimusten voimassaolorajoitteisten sopimusten juoksevista kustannuksista on noin 25 prosenttia. Kuultuaan fuusio-ohjelman neuvoa-antavaa komiteaa (CCFPA27) komissio voi rahoittaa painopistehankkeiden investointikustannuksista noin 45 prosenttia, samoin kuin eräitä tehtäviä (jotka voivat olla ainoastaan teollisuuden suorittamia) enintään noin 100 prosentin edestä. yhteydessä. Yhteisön assosiointisopimusten rahoitusosuus voimassa kanssa 26 27 Neuvoston asetus hallitun lämpöydinfuusion alan erityisestä tutkimus- ja opetusohjelmasta, EYVL N:o L 331, 21. 12. 1994 Fusio-ohjelman neuvoa-antava komitea. 56 Toiminta vuonna 1995 Next Step -toiminta: ITER-EDA:n tukemiseksi tehtiin plasmafysiikkaan ja -tekniikkaan liittyvää T&K-työtä JET:illä ja assosiointisopimuksen tehneiden maiden erikoislaitteilla. Intensiivisen koejakson jälkeen JET:iä muutettiin vuoden 1995 loppupuolella uudentyyppisen ohjauslevyn asentamiseksi. Lisäksi komissio esitti neuvostolle ehdotuksen päätökseksi28 JET:in jatkamisesta vuoden 1999 loppuun asti (neuvosto hyväksyi päätöksen 7 päivänä toukokuuta 1996)29. Tavoitteena on saada ITERiä, erityisesti ITER ED Aa, koskevia lisätietoja ennen D-T:n toiminnallisen loppuvaiheen käynnistymistä. Komission ja Kanadan välinen fuusiota koskeva yhteistyö erityisesti Kanadan osallistumisesta Euratomin ITERiä tukevaan osuuteen muotoiltiin heinäkuussa. 30 ITERin teknistä suunnittelua koskeva väliaikakertomus ITERin yhteistyökumppanin arvioitavaksi: tutkimusministerit hyväksyivät yleisesti ottaen CCFP:n ja CST:n31 eriävät mielipiteet lokakuun kokouksessaan ja olivat sitä mieltä, että toiminta on niin hyvin edistynyt, että ITERin tekninen suunnitelma on valmisteilla; ITERin neuvosto hyväksyi väliaikakertomuksen joulukuussa ja katsoi, että sellainen Next Step kuin ITER on välttämätön askel kohti fuusioenergiaa. Komissio käynnisti uuden eurooppalaisten yritysten/konsernien pätevöittämismenettelyn joulukuussa ottaen huomioon niiden osallistumisen Next Stepin "15 erityisteknologiaan" (erityisesti ITER- EDAan) kaksiosaisena päämääränään lisätä ITERin rakentamista koskevaa unionin kilpailukykyä ja säilyttää mahdollisuus siirtyä kohti eurooppalaista Next Stepiä, jos ITERiä koskeva yhteistyö osoittautuu liian vaikeaksi. lähetettiin heinäkuussa neljän Käsitteiden parantaminen: Assosiaatioissa erikoiskoneiden käyttö on myötävaikuttanut Next Stepin edellyttämien fysiikkaan ja teknologiaan liittyvien tietojen parantumiseen. Käsitteiden parantamista koskevia tutkimuksia - tokamakien ja niihin liittyvien laitteistojen pohjalta - jatketaan myös DEMOn määritelmän laatimiseksi pidemmällä aikavälillä. Nämä tutkimukset edesauttavat myös Next Stepiä koskevan yksityiskohtaisen suunnitelman valmistumista ja sen toiminnan valmistelua. Näiden tutkimusten tukemiseksi on kehitetty uusia plasmadiagnostisia menetelmiä. Olemassa olevien tokamakien uudenaikaistaminen (ASDEX-Upgrade, D Suuri stellaraattoriprototyypin rakentamista koskeva hanke (Wendelstein 7-X, D) hyväksyttiin yhteisön ensisijaisen rahoituksen piiriin. Yhdenmukaisesti koetoiminnan kanssa teoreettista tulkintaan, lämpöydinplasmojen mallintamiseen ja innovatiivisten käsitteiden kehittämiseen. Irlannin, Itävallan ja Suomen kanssa on käyty neuvotteluja näiden fuusiotoiminnan lisäämiseksi assosiointisopimukseen: Suomen Teknologian kehittämiskeskuksen (TEKES, joka on nyt JET-yhteisyrityksen jäsen) kanssa allekirjoitettiin maaliskuussa sopimus. Ruotsilla on ollut assosiointisopimus jo vuodesta 1976. Neuvottelut Irlannin ja Itävallan kanssa ovat edistyneet hyvin. toiminta on keskitetty koetulosten ja TORE-SUPRA, F) fysiikkaa koskeva käynnistetty. on 29 30 31 KOM(95) 234 lopullinen EYVL N:o L 117, 14. 5. 1996, s. 9 EYVLN:o 211, 6. 9. 1995 Tiede- ja teknologiapolitiikkaa käsittelevä komitea Pitkän aikavälin teknologia: 57 Pitkän aikavälin teknologiaan liittyviä pyrkimyksiä on laajennettu assosiointisopimuksen tehneiden maiden laboratorioissa ja teollisuudessa ja se on keskittynyt reaktorin osia koskevien vaihtoehtojen rajoitettuun valikoimaan. Erityisesti materiaalivalinnat ovat suuntautuneet karkaistuun teräkseen ja tritigeeninen kate ainoastaan kahteen eri vaihtoehtoon. Euratom on osallistunut täytäntöönpanevan yleiskokouksen puitteissa deuteronien nopeuttamiseen perustuvaa neutronilähdettä ja koskevaan käsitteelliseen ympäristönäkökohtien arviointi johti neuvoston33 ja parlamentin pyynnöstä perustetun SEAFP-34kertomuksen vahvistaa fuusioenergian edut turvallisuuden ja ympäristön kannalta. tutkimukseen. Lopuksi laatimiseen. Tämä fuusioenergian perusteellinen turvallisuus- IEA:n32 tutkimus toisaalta Työohjelma vuodelle 1996 Tiettyjen olemassa olevien laitteiden parannuksia tutkitaan laboratorioissa. Suuren stellaraattorin Wendelstein 7-X rakentaminen (joka on asennettava Greifswald D:hen) käynnistetään, samoin kuin tokamakin (MAST, Culham, GB) rakentaminen kelpuutettiin juuri yhteisön ensisijaisiksi rahoituskohteiksi. JET:in vuoden 1999 loppuun jatkamista koskevan päätöksen perusteella ITERin "divertteri"testit tehdään JETiillä; vuoden lopuksi on suunniteltu fuusio-D-T-plasmoilla tehtäviä koetutkimuksia. Tekniikan puolella arvioidaan karkaistuja teräksiä sen suhteen, voidaanko niitä käyttää rakennusaineina erityisesti niiden DEMOa koskevien tritigeenikatteisten moduulien rakentamisessa, jotka on koestettava ITERissä. Neutronilähteen osalta laaditaan vuoden kuluessa käsitetutkimuskertomus. Lisäksi fuusioreaktorin tiettyjä turvallisuuteen, ympäristöön ja taloudellisuuteen liittyviä kysymyksiä. syvennetään ITERin sijoittamispaikan valintaan ja isäntäosapuolen myöntämiin lupiin ja osuuteen liittyvien kysymysten tutkimisen osalta komissio laatii tekniset ja rahoitukselliset puitehypoteesit, joiden tarkoituksena on helpottaa ITERin Eurooppaan sijoittamista koskevien mahdollisuuksien esittämistä. Lopuksi, ohjelmapäätöksen mukaisesti, komissio arvioi fuusiota itsenäisesti ja tiukasti erityisesti mitä tulee: ohjelman hallinnointiin, sekä fuusioenergianäkymiin strategiavaihtoehtoihin, jotka koskevat Next Stepiä, kansainvälistä yhteistyötä (erityisesti ITERin osalta), ohjelman eri osia, teollisuuden asemaa ja muita fuusionäkökohtia. Tämän arvioinnin on tuotettava tarpeellisia näkökohtia seuraavaan Euratom-puiteohjelmaan kuuluvan hallitun lämpöydinfuusion tavoitteiden määrittämiseksi. sitä muiden energialähteiden kanssa) (vertaillen Toiminta vuonna 1995 LIIKENNE Liikenneohjelmaa koskeva ensimmäinen tarjouskilpailu päättyi 15. maaliskuuta. Sen perusteella saatiin 333 tarjousta, joissa haettiin yhteensä 489,6 miljoonan ecun suuruista Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön Kansainvälinen energiajärjestö (Pariisi) EYVL N:o L 115, 6. 5. 1994 Fuusioenergian turvallisuutta ja ympäristöä koskeva arviointi rahoitusta. 109 tarjousta (ynnä kaksi tarjousta pk-yritysten hyväksyttiin rahoitettaviksi yhteisön 177,18 miljoonan ecun Tarjousten jakautuminen ohjelma-aloittain oli seuraava: tutkimuspalkkioista) rahoitusosuudesta. Ala Saadut tarjoukset Rahoitettavat tarjoukset Yhteisön rahoitusosuus (milj. ecua) 58 Strateginen tutkimus 81 Rautatieliikenne 18 Yhdistetyt kuljetusketjut Ilmaliikenne Kaupunkiliikenne Vesiliikenne Tieliikenne Pk-yritysten tutkimuspalkkiot 18 45 66 71 32 2 28 9 3 20 15 21 13 2 17 315 27 950 5 000 20 250 12 700 21 960 11920 0,086 Rahoituskysynnän jakautuminen oli verrattain yhdenmukainen neuvoston päätöksessä kullekin alalle vahvistettujen prosenttiosuuksien kanssa. Toinen tarjouskilpailu julkaistiin 15. joulukuuta (päättymispäivä 15. maaliskuuta 1996). Esimerkkejä ensimmäisen tarjouskilpailun perusteella rahoitetuista tutkimustyypeistä ovat: Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) kehittäminen ja usein yhteensopimattomat kansalliset merkinanto- Rautatieliikennettä haittaavat nykyisin viivästykset ja esteet valtioiden rajoilla. Yksi syy tähän on erilaiset ja hallintajärjestelmät. Euroopassa on esimerkiksi käytössä tällä hetkellä kolmetoista erilaista ohjaamon merkinantojärjestelmää. Liikenteen TTK-ohjelman yhteydessä tutkitaan parhaillaan uuden yhteisen eurooppalaisen rautatieliikenteen hallintajärjestelmän - Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) - kehittämistä. Se varmistaa aikanaan, että merkinanto- ja hallintajärjestelmät tulevat yhdenmukaisiksi kaikkialla Euroopassa ja että Euroopan rautatiejärjestelmät ovat keskenään täysin yhteensopivat. Tämän seurauksena epäyhdenmukaisista järjestelmistä johtuvat viivästykset poistuvat. Tällaisten viivästysten ja niihin liittyvien kustannusten väheneminen auttaa osaltaan parantamaan rautatieliikenteen, erityisesti kansainvälisen liikenteen, houkuttelevuutta ja avoimilla myötävaikuttamaan kulj etusmarkkinoilla. rautatieliikenteen kilpailukyvyn lisäämiseen Meriliikenteen turvallisuuden paraneminen Lentoliikenteessä on ollut onnettomuuksien varalta jo pitkään ollut käytössä musta laatikko, jonka avulla tutkijat voivat nopeasti analysoida onnettomuuden syyt ja ryhtyä toimenpiteisiin samanlaisten tapausten ennaltaehkäisemiksi muissa lentokoneissa. tämän teknologian perusteella samanlainen apuväline Tutkimuksessa kehitellään meriliikennettä varten, edistäen täten meriliikenteen turvallisuutta. Tutkimuksessa ei ainoastaan määritellä eroavat huomattavasti lentokoneissa perinteisesti käytetyistä mustista laatikoista, vaan myös teknisiä peruseritelmiä, luonnollisestikin jotka analysoidaan onnistuneen täytäntöönpanon edellyttämää oikeudellista ja institutionaalista kehystä. Minkä tahansa ratkaisun on oltava sekä kustannus-tehokas että kansainvälisten määräysten mukainen. Tutkimustulokset auttavat pitkälti äskettäin sattuneiden katastrofien kaltaisten onnettomuuksien välttämisessä edelleen meriliikennealan turvallisuutta. ja parantavat 59 Strateginen tutkimus liikkuvuuteen Strateginen liikennetutkimus antaa vastauksia sellaisiin avainkysymyksiin kuin miten eri ja lukien esimerkiksi hinnoittelu, vaikuttavat politiikat, mukaan kuljetusvälineiden väliseen jakautumiseen, eli vaikutus, mikä Euroopan laajuisella liikenneverkolla tulee olemaan sekä sen liikennejärjestelmään kohdistuviin vaikutuksiin että myös ympäristövaikutuksiin ja Euroopan kansalaisen elämän yleiseen laatuun nähden. Kehitettävissä tulevaisuuden näkymissä tarkastellaan liikennejärjestelmän tulevia teknologisia näkymiä, yhteiskunnassa tapahtuvien muutosten ja aiheuttamia matkustuksen ja kuljetusmuotovalintojen muutoksia, ja vaikutuksia, joita Euroopan Sellaisten ja metodologioiden tietokantajärjestelmään, mahdollistaa ensimmäisen kerran kattavan strategisen yleiskuvan Euroopan liikennejärjestelmästä kokonaisuudessaan. Kaikilla näillä välineillä on yksi ainoa tavoite - Euroopan liikennejärjestelmän ymmärtämisen parantuminen - ja sen ansiosta liikennettä koskevia päätöksiä voidaan tehdä tietoihin perustuen ja täysin tietoisena niiden vaikutuksista. liikenneverkkoihin. eurooppalaiseen on EU: n johtavat laajentumisella teollisuudessa kehittäminen, unionin tieto- jotka Komission pääosaston VII valvontaryhmän muodostavat kolme itsenäistä asiantuntijaa antoivat joulukuussa 1995 ensimmäisen liikenneohjelmaa koskevan mietintönsä, joka kattoi ajanjakson tammikuu -joulukuu 1995. He kiinnittivät huomiota pääasiassa siihen, miten ohjelmaa oli toteutettu ja johdettu. Heidän yleisvaikutelmansa oli, että "ohjelmaa oli yleisesti ottaen pantu täytäntöön hyvin, ja erittäin ammattitaitoiset ja työlleen omistautuneet työntekijät olivat sitä toteuttaneet kokonaisvaltaisesti ja yhä enemmän tietoisina näkemysten tarpeellisuudesta samalla kun he eivät kuitenkaan kyenneet toimiessaan toteuttamaan kaikkia henkilöstömäärällä, joka alittaa huomattavasti sallitun työntekijämäärätason. " Työryhmä antoi kahdeksan suositusta minkä tahansa tulevan ohjelman rakenteesta, arvioinnista ja hankkeiden valintamenettelyistä, henkilöstömääristä joustavammista rahoitusj ärj estelyistä. johtamisaloitteita tunnustamiaan tarpeellisiksi ja entistä ja junat rautatiejärjestelmät" Komissaari Kinnockin alaisuuteen perustettiin tutkimus- ja teollisuusalan erityisryhmät ja "Liikenteen intermodaalisuus". "Tulevaisuuden liikennöitsijöiden, liikenteen käyttäjien, Erityisryhmät suorittivat laajoja kyselyjä valmistusteollisuuden ja ammattiliittojen parissa. Kummallekin erityisryhmälle vahvistettiin 29. syyskuuta toimivaltuudet ja toimintasuunnitelmaa koskevat yleisohjeet korkean tason neuvotteluissa eri eturyhmien edustajien kanssa Neil Kinnockin toimiessa puheenjohtajana. Marraskuussa julkaistiin kaksi esitettä erityisryhmiä koskevista yksityiskohdista. Seuraavat alat katsottiin tärkeiksi: Tulevaisuuden junat ja rautatiejärjestelmät suurnopeuksinen moduulijuna tulevaisuuden kaupunkirautatieverkko liikenteen järjestelmä Euroopan laajuinen matkustaja/rahtilogistiikkaa varten "virtuaalitehdas" - yhteistoimintaverkko rahtijuna - lisä integroituihin rahtikuljetusketjuihin tukitoimenpiteet rautatieajoneuvojen 60 ohjausta ja yhdistettyä ja niiden yhdistelmien tuotannon Liikenteen intermodaalisuus intermodaalinen rahtipääteasema 2000 + intermodaalinen rahtiverkko 2000 + liikennekaupunki 2000 + eri kuljetusvälineitä käyttävä matkustaja 2000 + matkustajien vaihto 2000 + tutkimuksia ja tukitoimet. Työohjelma vuodelle 1996 Ensimmäisestä tarjouskilpailusta hyväksyttyihin tarjouksiin liittyvää työtä jatketaan. Tuloksia ei uskota pääosin saatavan ennen vuotta 1997. Toista tarjouskilpailua koskevaan, 30. tammikuuta pidettyyn, tiedotuspäivään osallistui yli 600 tutkijaa. Toisen tarjouskilpailun perusteella jätettyjä hakemuksia, joiden yhteisön rahoitusosuudeksi on kaavailtu noin 48 miljoonaa ecua, arvioidaan ja liikenteen tutkimuskomitean hyväksyttyä ne kilpailussa menestyneitä tarjouksia koskevat loppuun mennessä. Kolmas neuvottelut on määrä saada päätökseen vuoden tarjouskilpailu julkaistaan joulukuussa. Tutkimus-/teollisuuserityisryhmien, jotka on yhdistetty painopistealueeseen nimeltä "Liikenteen jatketaan neljänteen ja yhteentoimivuus", puiteohjelmaan liittyvän lisärahoituksen sallimissa puitteissa. intermodaalisuus työtä KOHDISTETTU SOSIAALISTALOUDELLISEN TUTKIMUKSEN OHJELMA Toiminta vuonna 1995 1. Joulukuussa 1994 käynnistetyssä RSEF-ohjelmassa otetaan selkeästi ensimmäistä kertaa käyttöön puiteohjelmaan sosiaalis-taloudellinen ulottuvuus. Ohjelman tarkoituksena on kehittää uusia tietoja, joiden avulla voidaan selventää kolmea seuraavaa aluetta koskevien paikallisten, kansallisten tai yhteisön päätösten tekoa tulevaisuudessa: Tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehtojen arviointi Alue I Alue II Opetusta ja koulutusta koskeva tutkimus Alue III Euroopan sosiaalista yhdentymistä ja eristymistä koskeva tutkimus Ensimmäisen, maaliskuussa 1995 pidetyn, tarjouskilpailun perusteella saatiin 548 tarjousta, joista 38 valittiin noin 20 miljoonan ecun rahoitustuella, josta noin 12 miljoonaa ecua sidottiin vuonna 1995. Nämä tarjoukset käsittelevät seuraavien parin, kolmen vuoden aikana sellaisia ongelma-alueita kuin: 61 Euroopan tutkimus- ja innovaatiojärjestelmät; teknologia ja työllisyys (mukaan lukien intensiiviset tietopalvelut); menetelmät T&T-politiikkojen laatimiseksi, kokeilemiseksi ja arvioimiseksi; T&T:n rakennemuutos ja yhteistyö kolmansien maiden kanssa (alue I) Esiopetuksen paremmat muodot ja kokemukset, oppimisen innovaatiot ja uusien institutionaalisen tehokkuuden arviointi, työllisyyskoulutus (alue II) eristävien tilanteiden kuvaus ja analyysi sekä entistä paremmat käytännöt niiden korjaamiseksi (alue III). asema, korkeakoulujen teknologioiden Sopimusneuvottelut päättyvät vuonna 1996 ja näiden töiden ensimmäisten tulosten odotetaan valmistuvan vuoden 1996 lopulla. Ensimmäiseen alueeseen kuuluvien toimien täydentämiseksi käynnistettiin marraskuussa 1995 ETAN-verkko (European Technology Assessment Network) ja se on siis alkuvaiheessaan. Tietojenvaihdon, samoin kuin RSEF-ohjelman toimien ja muiden puiteohjelmaan kuuluvien erityisohjelmien sosiaalis-taloudellisten toimien välisen yhtenäisyyden ja toisiaan täydentävyyden, varmistamiseksi perustettiin helmikuussa palvelujen välinen ryhmä. Alustavan analyysin perusteella on valmisteilla neljännen puiteohjelman yhteydessä tehtyjä sosiaalis-taloudellisia toimia koskeva yhteenvetokertomus. Kiinteitä suhteita luodaan erityisesti komissiossa alueeseen I kuuluvien toimien ja säännöllisesti ETAN-verkkoa koskeviin kokouksiin osallistuvien IPTS:n (Institute of Prospective Technological Studies), XIII-D:n (T&K-toimet: teknologisen tutkimuksen ja kehitystyön tulosten levitys ja hyödyntäminen, teknologian siirto ja innovaatio) ja EUROSTATin kanssa. Pääosasto XXII (Opetus, koulutus ja nuoriso) toiminta liittyy kiinteästi alueen II toimiin. Tiettyjä alueeseen II kuuluvia toimia toteutetaan Multimedia- erityisryhmän yhteydessä (työryhmä on aloittanut työskentelynsä). Lopuksi pääosasto V (Työllisyys, työmarkkinasuhteet ja sosiaaliasiat) on hyvin tiiviissä yhteistyössä alueen III toiminnan kanssa sosiaalista syrjäytymistä ja muihin alueisiin kuuluvissa työllisyyttä koskevissa kysymyksissä. Yhteistyöpöytäkirjaa harkitaan PO V:n ja PO XII-H:n välille. Kohdattuja vaikeuksia Ohjelman täytäntöönpano sujui ilman erityisiä ongelmia. Kuitenkin ensimmäisen tarjouskilpailun heikko menestymisprosentti (38 hyväksyttyä tarjousta 548 saadusta tarjouksesta) edellyttää vuodeksi 1996 suunnitellun toisen tarjouskilpailun entistä parempaa kohdistamista. Teollisuuden osallistuminen on erittäin vähäistä mutta se johtuu tässä ohjelmassa käsiteltyjen aihepiirien erityisluonteesta. Käyttäjien osallistumisen, jota on jo nyt suunniteltu useiden hankkeiden kohdalla, olisi lisäännyttävä tulevaisuudessa. Työohjelma vuodelle 1996 Ensimmäisen tarjouskilpailun synnyttämä vilkas mielenkiinto poiki suuren määrä rajallisten varojen tarjouksia käytettävissä oleviin varoihin nähden. Ohjelman keskittämiseksi paremmin mihin tärkeisiin kohtiin, joita tämä ensimmäinen kilpailu ei kattanut, kesäksi 1996 suunniteltu toinen tarjouskilpailu kohdistetaan erityisesti seuraaviin aihepiireihin: 62 Alue I Alue II - - innovaatio-, työllisyys- ja kasvupanokset uudet tieteen ja teknologian kehityssuuntaukset sekä elämänlaatu ja yhteiskunnan järjestäminen opetus ja koulutus, työmarkkinat ja työttömyys (elinikäinen oppiminen) opetus ja koulutus ja tietoyhteiskunnan syntyminen huono-osaisten ryhmien opetukseen ja koulutukseen pääsy Alue III - sosiaalisen eristymisen syyt ja erityisesti työttömyys sosiaalisten yhdentymispolitiikkojen vaikutusten arviointi horisontaaliset toimet ja tutkimuksen infrastruktuuri. Joitakin näitä aihepiirejä koskeva tutkimustyö on asetettava oikeisiin mittoihin selventämiseksi eri työllisyyttä näkökulmista. tietoyhteiskuntaa koskevan problematiikan ja Lisäksi meneillään olevan tutkimustyön lujittamiseksi erityisesti alueen I hankkeisiin liittyvät verkostot pannaan tänä vuonna liikkeelle niihin kysymyksiin vastaamiseksi, jotka liittyvät sellaisiin tuleviin yhteisön ja kansallisiin politiikkoihin vastaamiseksi kuin: i) Mitkä ovat innovaatiojärjestelmien eri lähestymistavoista saatavat opetukset? ii) Miten kulkea kohti "kysyntään" perustuvaa T&T-politiikkaa? iii) Mikä voi olla eri teknologisten kansallisten toimien osuus EU:n T&T-politiikassa? Näistä toimista valmistellaan yhdistelmäasiakirjoja, jotka saattavat auttaa viidennen puiteohjelman laadinnassa. Muita vuoden 1996 kuluessa tarkasteltavia ja mahdollisesti käsiteltäviä eri tutkimuskokemusten tarjoamat opetukset, joilla on samankaltaiset tavoitteet kuin erityisryhmien omaksumassa lähestymistavassa (tehtävään suuntautunut tutkimus). käyttö; niiden levittäminen teknologia aiheita ovat: ja NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN TOINEN TOIMINTAKOKONAISUUS KANSAINVÄLINEN TTK-YHTEISTYÖ Toiminta vvumna 1995 Kansainvälinen yhteistyö vaikuttaa entistä enemmän EU:n toiminnan välttämättömältä ulottuvuudelta tieteen ja teknologisen kehittämisen (TTK) alalla. Juuri tässä yhteydessä neljäs puiteohjelma (1994 - 1998) on ollut edistyksellinen perustamalla TTK- erityisohjelman "Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa" (INCO). Tässä ohjelmassa, jossa 1995 oli ensimmäinen toteuttamisvuosi, yhdistyy sittemmin yhtenäisessä kehyksessä siihen mennessä hajautetut tutkimusalan yhteistyötoimet (COST, EUREKA, PECO, COPERNICUS, ISC, STD). Kansainväliselle tieteelliselle yhteistyölle annettu kasvava merkitys johtuu useista tekijöistä: maailmanlaajuisesti jakautuneiden uusien tutkimuspilarien ilmaantuminen, 63 ongelmien maailmanlaajuisten jne. ), syntyminen tutkimuskustannusten kasvu (energia, avaruus, jne. ), halu päästä uusille markkinoille yhteistyön avulla kaupan maailmanlaajuisen vapautumisen yhteydessä (WTO, NAFTA, MERCOSUR), tietoyhteiskunnan kehittyminen. ympäristö, (terveys, Lisäksi Euroopalla on paljon saatavanaan kolmansien maiden yhteistyökumppanien kanssa tehtävästä T&T-yhteistyöstä: tulevien tärkeiden aihepiirien identifioiminen, pääsy tiedonlähteisiin, tietotaitoon, kilpailukyvyn parantaminen. laitteisiin, markkinoille ja Euroopan taloudellisen Periaatteille "molemminpuolinen etu" ja toissijaisuus" perustuessaan INCO-ohjelma on rakennettu siten, että se kuvastaa yhteistyön tavoitteiden eri luonnetta, joka vaihtelee neljään eri kohderyhmään jakautuneiden yhteistyökumppamen mukaan: Muut tieteellisen ja teknologisen yhteistyön eurooppalaiset kehykset (COST, EUREKA, kansainväliset organisaatiot); Keski- ja Itä-Eurooppa ja entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot (KIE-maat, NEI), muut kuin eurooppalaiset teollisuusmaat ja kehitysmaat (PED). Vuonna 1995 käynnistettiin INCO-ohjelma tyydyttävästi panemalla täytäntöön eri välineitä, joihin kuuluu: vuoropuhelu, yhteisen toiminnan hankkeet, jaetuin kustannuksin toteutettavat toimet, liitännäis- tai tukitoimenpiteet (tutkimukset, konferenssit, jne. ), samoin kuin eräissä tapauksissa kolmansien maiden tukeminen niiden osallistuessa neljänteen puiteohjelmaan kuuluviin muihin erityisohjelmiin (PECO, NEI, PED). Euroopan talousalueen yhteydessä Islanti ja Norja, jotka ovat ETA:n jäseniä 1. tammikuuta 1994 lähtien ja Liechtenstein, jäsen 1. toukokuuta 1995 lähtien, ovat kiinteästi yhteydessä neljännen puiteohjelman erityisohjelmiin. Toteutettu toiminta palvelee erityisesti seuraavia tärkeimpiä tarkoitusperiä: tieteellisten ja EU:n tutkimuspyrkimysten "lisäarvon" lisääminen yhteisen edun nimissä: teknisten perustojen vahvistaminen ja Euroopan Tässä hengessä vuodelle 1995 oli tunnusomaista sopimusneuvotteluja koskeva aktiivinen politiikka seuraavien eri yhteistyökumppanien kanssa tehtävän yhteistyön kehittämiseksi: Sveitsi, Kanada, USA, Etelä-Afrikka, Israel, jne. Eräät näistä sopimuksista on jo allekirjoitettu. Tällaisia ovat esimerkiksi Euroopan yhteisön ja Kanadan välillä tehty sopimus tai Yhdysvaltojen kanssa allekirjoitettu ydinturvallisuuden valvontaa koskeva T&K-yhteistyösopimus. Israelin kanssa voimassa olevan sopimuksen tarkoituksena on liittää yhteen kaikki neljänteen puiteohjelmaan kuuluvat muut kuin ydinalaa koskevat erityisohjelmat. Näiden aloitteiden lisäksi on solmittu useita yhteyksiä: bioteknologista tutkimusta käsittelevä erityisryhmä EY/Yhdysvallat; komissaari Cressonin vierailu Tokioon, jonka tuloksena yhteinen teollinen ja seisminen tutkimus vahvistui ja tutkimusapurahoja lisättiin eurooppalaisten tiedemiesten ja insinöörien lähettämiseksi Japaniin; osallistuminen kahdeksanteen Carnegie Groupin kokoukseen, johon kokoontui seitsemän tärkeimmän teollisuusmaan tutkimusministerit ja komissio. Samoin jatkettiin kansallisella tasolla rahoitetun tutkimuksen yhteensovittamispyrkimystä Euroopan tasolla. 19 uutta COST-toimintakokonaisuutta käynnistettiin ja ne koskivat 123 hanketta kaikista niistä vireillä olevista toimista, jotka kattavat yhteensä 17 tutkimusalaa. 64 Samoin yhteensovittaminen on jatkunut käytännössä yhteisön ja yleiseurooppalaisen EUREKA-aloitteen välillä. Yhteisön toimintaohjelmien MAST (meritiede ja -teknologia) ja IMT (teolliset teknologiat ja aineet) sekä EUREKA EUROMARin ja FAMOS- FACTORYn väliset kiinteät suhteet ovat esimerkkejä tehokkaasta yhteensovittamisesta. Komissio osallistui vuonna 1995 13 hankkeeseen ja 9 EUREKA-"kehysaloitteeseen". Joidenkin hankkeiden osalta komission ja erityisesti CCR johtaa joukkoa. Lisäksi yhteisön suhteita on lujitettu eurooppalaisiin eri tutkimusjärjestöihin (esimerkiksi Euroopan ydintutkimuskeskukseen, CERN, ja Euroopan avaruusjärjestöön EAJ). Tarkemmin sanottuna komission ja Euroopan molekyylibiologian laboratorion (EMBL) välillä on sovittu hallinnollisesta järjestelystä. PECOn/NET. n alueellisten ongelmien assosioituneiden KIE-maiden liittymistä: ratkaiseminen valmistelemalla Tämän tiimoilta järjestettiin 9. kesäkuuta 1995 pidetyn tutkimusneuvoston kokouksen yhteydessä ensimmäinen EU. n tutkimusministerien sekä KIE-maiden ja Baltian assosioituneiden maiden tutkimusministerien välinen epävirallinen tapaaminen. Tämän ensimmäisen kokouksen "rakentavan vuoropuhelun" ansiosta voitiin määritellä näiden maiden tärkeimpiä etuja koskevat aiheet (ympäristö, terveys, energia, bioteknologianne. ). Näiltä pohjin, kyseisten kansakuntien aktiivisen tiedotuskampanjan jälkeen, käynnistettiin tarjouskilpailuja sen perusteella saatuja 2000 tarjousta arvioidaan parhaillaan. Muihin neljännen puiteohjelman ohjelmiin osallistumisia on lisäksi voitu rahoittaa vuonna 1995, vaikkakin niiden määrää rajoitti käytettävissä olevan talousarvion niukkuus. Lisäksi kun neuvostolle esitettiin tiedonanto NEI. n kanssa tehtävän TTK-yhteistyön näkymistä, neuvosto sopi, että yhteisö osallistuu neljännen puiteohjelman loppuun saakka assosiaatioon entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden tiedemiesten kanssa tehtävän yhteistyön edistämiseksi {INTAS). Vuoden 1995 lopulla yhteisö antoi rahoitustukea yhteensä 46 miljoonaa ecua noin 1000 yhdistetylle tutkimushankkeelle, jotka kattoivat sekä eksaktit tieteet ja luonnontieteet että talous- ja humanistiset tieteet. Toisaalta Kansainvälinen tieteen ja teknologian keskus {CIST) jatkoi toimintaansa entisen Neuvostoliiton sotilasalan tutkijoiden uudelleenkouluttamiseksi siviilitoimintoja varten (kyseessä yhteensä 11 000 tiedemiestä ja insinööriä vuodesta 1994 lähtien ja näistä 3000 olivat asevarustelututkijoiden ydinjoukkoa). Huomattakoon myös EU/KIE-maiden foorumin kokous tietoyhteiskunnasta, jonka seurantakokous varmistetaan tulevana vuonna. EU:n kehittämiseksi harjoitettavan avustuspolitiikan tukeminen tieteellisellä yhteistyöllä Niillä kolmella pääalueella, joilla tätä yhteistyötä harjoitetaan {terveys, maatalous, luonnonvarojen hallinta) on tarkoitus vastata näiden maiden perustarpeisiin. Vuonna 1995 oli noin 800 aiemmista aloitteista johtuvaa sopimusta - kehitysmaiden tieteet ja teknologiat (STD3), kansainvälinen tieteellinen yhteistyö (ISC) sekä EY:n ja Välimeren maiden välisen yhteistyön edistämiseksi toteutettava tutkimusaloite, Avicenne, vielä voimassa. Maaliskuussa 1995 käynnistetyn neljänteen puiteohjelmaan kuuluvan uuden INCO-DCtä koskevan tarjouskilpailun seurauksena valittiin tarjouskilpailun ehdot täyttäneistä 77 tarjouksesta yli parikymmentä tutkimushanketta, joihin kuului 150 yhteistyökumppania, ja joille hyväksyttiin 12 miljoonan ecun rahoitustuki vuoden 1995 talousarviosta. Käsitellyt kaksi pääaihetta ovat eläinten terveys ja ihmisten terveyden osalta rokotteet. Ensimmäisen tarjouskilpailun toisen osan perusteella saatiin 821 65 kilpailun ehdot tarjousta, jotka koskivat erityisesti maataloutta/maatalouteen liittyvää teollisuutta, uusiutuvien energiavarojen hallintaa, terveyttä sekä tieto- ja tietoliikenneteknologioita. täydentävää täyttävää tästä aiheesta annettavalle Vuonna 1995 toteutetuista toimista voidaan myös mainita komission työ asiakirja maataloustieteellistä tutkimusta koskevasta eurooppalaisesta kehitysaloitteesta, joka on tiedonannolle; tai myös 22 seminaarin alustuksena järjestäminen mitä erilaisimmista aiheista (trooppinen lääketiede, kalastus, bioteknologia) tutkimustulosten toiminnan painopistealueiden määrittelemiseksi (esimerkiksi maaliskuussa 1995 Sophia Antipoliksessa pidetty seminaari aiheesta "tutkimuksen Eurooppa ja Välimeri", joka edisti osaltaan Barcelonassa marraskuussa 1995 pidettävää Euroopan ja Välimeren maiden välisen konferenssin valmistelua). levittämiseksi tulevaisuuden tai kansainvälistä TTK-yhteistyötä koskevan yhteispohdinnan aloittaminen Yleinen tiedonanto "kansainvälisen TTK-yhteistyön näkymistä" esitettiin neuvostolle. Siinä suunniteltiin erityisesti usean lähestymistavan ympärille nivoutuneen EU:n TTK- politiikan ulkoisen ulottuvuuden vahvistamista: kahdenvälisten, monenvälisten, alueellisten ja maailmanlaajuisten. Painoa pantiin myös esimerkiksi sille, että teollisuus osallistuisi entistä enemmän kansainväliseen tieteelliseen yhteistyöhön tai että muitakin yhteisön rahastoja (PHARE, TACIS, MED A, LOMEn yleissopimus) olisi hyödynnettävä KIE-maiden, EU:n ulkopuolisten kolmansien maiden, NEI:n ja PED:in tutkimuksen tukemiseksi. Pohdiskelua jatketaan tämän tulevaisuuden kannalta merkittävän tekstin, josta neuvosto antoi päätöslauselmansa 25. maaliskuuta 1996, tiimoilta. Työohjelma vuodelle 1996 Vuonna 1996 toteutettavat toimet keskittyvät pääasiassa seuraavaan: kansainvälisen yhteistyön erityisohjelman täytäntöönpanon jatkaminen samalla sopimuskokoelmaa halliten: Esimerkkeinä mainittakoon voimassa olevien sopimusten seuranta, PED:iä, PECO:a/NEI:tä koskevien liittyvien uusien tarjouskilpailujen hallinta; muiden muassa varmistetaan myös kansallisten toimien yhteensovittaminen COST:in puitteissa tai NEI:lie myönnetyn tuen jatkaminen INTASin ja CISTin kautta. Japanin/Korean apurahoihin tai kansainvälisen yhteistyön toiminta-alan laajentaminen Euroopan TTK. n pitkän aikavälin edun mukaisesti: Tämä tapahtuisi voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten täytäntöönpanolla ja. uusien T&T-yhteistyösopimusten neuvottelemisella (esimerkiksi EU/Sveitsi, EU/USA, EU/Etelä- Afrikka. ), assosiointisopimuksen allekirjoittaneiden KIE-maiden, syntyvien uusien maiden ja Välimeren maiden TTK:ta koskevasta yhteistyöstä annettavan kolmen uuden tiedonannon valmistelemisella, erilaisiin tilaisuuksiin osallistumisella, kuten EUREKA- ministerikonferenssiin, toiseen EU:n ja Japanin väliseen T&T-foorumiin, megatieteen ja Carnegie Groupin foorumiin. 66 kansainvälisen yhteistyön optimoiminen: erityisohjelman kustannus-tehokkuus -suhteen Erityisesti: ohjelman hallinnoinnin lisääntyneellä yhteensovittamisella, erityisesti erityisryhmien avulla, mikä on myös keino kehittää kansainvälistä yhteistyötä niiden kattamilla aloilla; vahvistetulla yhteistoiminnalla muiden pääosastojen kanssa, jotka johtavat täydentävää toimintaa (PHARE, TACIS, MEDA, LOME. n yleissopimus. ); ja tämä yhdessä jäsenvaltioiden ja EU:n TTK-politiikan ulkopoliittisen ulottuvuuden kanssa ottaen huomioon Euroopan ja Välimeren maiden, EU. nja Yhdysvaltojen, Euroopan ja Aasian välisten äskettäisten huippukokousten vaikutukset. Euroopan unionin toimintojen ja jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamisen lujittaminen kolmansien maiden kanssa tehtävän TTK-yhteistyön avulla: tämä on erityisesti valmisteluvaiheessa olevan INCOPOL-nimisen tavoitteena. tutkimuksen NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN KOLMAS TOIMINTAKOKONAISUUS TULOSTEN LEVITTÄMINEN JA OPTIMOINTI Toiminta vuonna 1995 Neuvosto hyväksyi 15. joulukuuta 1994 kolmatta toimintakokonaisuutta vastaavan erityisohjelman ("INNOVAATIO"-ohjelma)r \35 luonteen ja horisontaalisuuden Toimintansa takia tämä ohjelma on keskeinen kilpailukyvyn ongelmille ja se myötävaikuttaa suoraan puiteohjelman tavoitteisiin, sellaisina kuin ne on esitetty perustamisopimuksen 130 f artiklassa. alussa hyväksytyssä Vuoden toimien täytäntöönpano alkoi vuoden 1995 aikana. Näistä tärkeimpiä ovat: innovaatioiden välityskeskusten verkosto sekä yhteisön tutkimusta ja kehitystä koskeva tiedotus- ja levittämispalvelu (CORDIS). työohjelmassa mainittujen useimpien Välityskeskusten osalta niiden tehtävää on laajennettu Value-ohjelman yhteydessä käynnistetyn pilottijärjestelmän suhteen ja suunnattu uudelleen kysyntäjohteiseen lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon teollisen tuotannon tarpeet, painottaen yhteisön TTK:n hyödyntämistä, teknologian siirtoa ja innovaatioita TTK-tietojen tarjonnan lisäksi. Tämän uuden tehtävänsä mukaisesti välityskeskuksista tulee edustamansa alueen "tukiasemia", jotka tarjoavat pääsyn tarvittavaan asiantuntemukseen kyseisen alueen pk- yritysten TTK-tiedon hyödyntämisen, teknologian siirron ja innovaatiotoiminnan tukemiseksi. Tarjouskilpailun36 perusteella (päättymispäivä 15. maaliskuuta 1995) välityskeskusverkostoa vahvistettiin merkittävästi ja se käsitti vuoden 1995 lopussa 52 35 36 EYYL N:o L 361, 31. 12. 1994, s. 101 EYVL N:o C 12, 17. 1. 1995, s. 9 67 tällaista keskusta verrattuna kolmannen puiteohjelman päättyessä oleviin 32 keskukseen vaatien yhteensä noin 23 miljoonan ecun rahoituksen. CORDIS-ohjelman osalta julkaistiin vuoden 1995 puolivälissä tarjouskilpailu37 järjestelmän ylläpitämisestä ja edelleen kehittämisestä, joka oli jo sinänsä käynnistetty kolmannen puiteohjelman yhteydessä. Tämän tuloksena järjestelmä kehittyy edelleen laatua ja seuraavien kolmen vuoden aikana parantaen tietokantojen yleistä käyttäjäliittymiä, uusien lisäämistä muihin eurooppalaisiin TTK-tietolähteisiin. tietokanavien käyttöä ja porttien Täten vuoden 1995 lopussa kaksi Euroopan tietojen levittämistä ja hyödyntämistä koskevan infrastruktuurin keskeistä osaa oli olemassa ja valmiina edistämään erityisesti pk-yrityksissä sekä yhteisön että kansallisten TTK-tulosten teollistamista. Edellä olevan lisäksi vuonna 1995 käynnistettiin joukko muita pk-yrityksiä koskevia toimia. Näistä esimerkkinä on teknologian siirto- ja kelpoistamishankkeet. Näiden hankkeiden pyrkimyksenä on siirtää yhteisön jollakin alalla tai alueella käytettyjä uudenaikaisia teknologioita toisen alan tai alueen yrityksille, joissa ne eivät vielä ole käytössä, TTK-tulosten innovaatiomahdollisuuksien kelpoistamiseksi erityisesti sellaisilla muilla toiminnan aloilla kuin missä ne on alun perin saatu. Kummankin tyyppisiä hankkeita koskeva, 15. maaliskuuta 1995 julkaistu tarjouskilpailu johti 100 tällaisen hankkeen valintaan ja näistä 60 on pk-yrityksen yhteensovittamia. Kaiken kaikkiaan hankkeet edellyttävät noin 300 pk-yrityksen osallistumista. Näitä sataa hanketta käytetään myös kokeiluna teknologian ylikansallisen siirron ja kelpoistamismenetelmien esittelemiseksi. Hankkeisiin sisältyy pieni määrittelyvaihe ja, jos se onnistuu, tärkeä täytäntöönpanovaihe. Vuoden 1995 rahoitusosuudet, suuruudeltaan noin 7 miljoonaa ecua, koskivat ainoastaan näiden sadan hankkeen määrittelyvaiheita. Toisena esimerkkinä on alueellisten perusrakenteiden laaduntarkastukset innovaatioiden ja teknologian siirron tukemiseksi. Tällaisten tarkastusten tavoitteena on mahdollisesti parantaa näiden perusrakenteiden toimintaa ja erityisesti virittää ne vastaamaan paremmin alueella olevien pk-yritysten tarpeita. Tällä hetkellä noin 65 tarjouskilpailujen perusteella valittua aluetta suorittaa tällaista laadunvalvontaa. Niiden pyrkimyksiä tuetaan yhteisesti innovaatio-ohjelmalla ja EAKR:n 10 artiklan mukaisella aluepolitiikalla. ja Euroopan parlamentin pyynnön, ensimmäiseen Neuvoston toimintakokonaisuuteen kuuluvien erityisohjelmien mukaisesti harjoitetun toiminnan levittämisen kolmannen toimintakokonaisuuden toimien kanssa, seurauksena ohjelmien välille perustettiin vuonna 1995 yhteensovittamis- ja suunnittelumenettely, joka alkaa tuottaa käsin kosketeltavia tuloksia. yhteensovittamista38 optimoinnin joka koski tiivistä ja Yhtenä esimerkkinä on yhteisön TTK-tulosten interaktiivisen multimediaesittelyyn liittyvän prototyypin yhteiskehittäminen ja -testaus, jota mahdollisesti tuetaan CORDIS- ohjelmasta. Tämä väline edistää yhteisön TTK-tulosten hyödyntämistä ja levittämistä 38 EYVL N:o 136, 3. 6. 1995, s. 23 Neljännen puiteohjelman kokonaisbudjetista keskimäärin yhtä prosenttia vastaava summa kohdistetaan ensimmäisen toimintakokonaisuuden tuloksien levitys- ja hyödyntämistoiminnalle. 68 niiden yritysten ja tieteellisen yhteisön ulkopuolelle, jotka ovat olleet suoraan sidoksissa tulokset luoneeseen tutkimustyöhön. Toisena esimerkkinä on kolmansien osapuolten yhteisön TTK-tulosten hyödyntäminen. Huomiota kiinnitetään niihin TTK-hankkeisiin, joissa saavutetaan käyttökelpoisia tuloksia mutta joita konsortiokumppanit eivät syystä tai toisesta voi itse tai yksinomaisesti hyödyntää. Innovaatio-ohjelmalla oli myös keskeinen asema innovaatioita koskevan, komission joulukuussa 1994 hyväksymän vihreän kirjan kehittämisessä. Tavoitteena on yksilöidä ne tekijät, jotka edistävät tai estävät innovaatioiden tekoa yhteisössä ja ehdottaa kaikilla päätöksenteon tasoilla - alueellisella, kansallisella ja yhteisön laajuisella tasolla - konkreettisia, lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimia, jotka vahvistavat innovaatiokykyä Euroopan unionissa. Tämän vuoksi vihreässä kirjassa puututaan, tutkimuksen ja teknologian ideoiden liikkuvuuteen, oikeudelliseen ja sääntely-ympäristöön sekä rahoitukseen, erityisesti riskisijoittamiseen. lisäksi, myös opetukseen ja koulutukseen, henkilöiden ja Työohjelma vuodelle 1996 Innovaatio-ohjelman toteuttaminen vuonna 1996 sisältää rahoituksellisten toimien, innovaatioiden hallinnointitekniikoiden, tutkimusta ja kehittämistä koskevan yleisen tiedostamisen lisäämistä ja OPET:in (Organisations for the Promotion of Energy Technologies) jatkamista koskevia tarjouskilpailuja. Ohjelmien välistä yhteensovittamista Euroopan unionin tukemien T&K-tulosten levittämiseksi ja optimoimiseksi jatketaan myös. Lisäksi tarjolla on tilapäisiä tietojen levittämis- ja hyödyntämispalveluja kaikkien yhteisön politiikkojen tukemiseksi. Pilottiryhmän suuntaa antavien linjausten mukaisesti on aloitettu selvitys TTK- hankkeiden tulosten yhteisen arviointimenetelmäperustan määrittämiseksi. NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN NELJÄS TOIMINTAKOKONAISUUS TUTKIJANKOULUTUS JA TUTKIJOIDEN LIIKKUVUUS Toiminta vuonna 1995 l. Johdanto Vuonna 1995 pantiin toimeen 19 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä hyväksytty ohjelma "Tutkijankoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus" (TMR). Koska parlamentti ja neuvosto hyväksyivät ohjelman paljon aiempaa inhimillistä pääomaa ja liikkuvuutta koskevaa ohjelmaa (HCM) nopeammin, talousarvio toteutetaan neljässä vuodessa 30 kuukauden asemesta HCM-ohjelman kohdalla. Vuoden 1995 työohjelmassa kehitellään neuvoston hyväksymää tekstiä ja otetaan huomioon HCM-ohjelman toteuttamisesta saadut kokemukset. Huomattavimpia muutoksia ovat: 69 "verkkotoiminnan" keskittäminen entistä harvalukuisempiin sopimuksiin, laitosten parantamista koskevien yhteistutkimushankkeiden ensimmäistä kertaa toimintaan "pääsy suuriin laitoksiin" sisällyttäminen tutkijoiden palkkioiden maksamisjärjestelmän (joka perustuu jäsenvaltioiden verojen ja sosiaalimaksujen korvaamiseen) määritteleminen Euroopan unionin eri jäsenvaltioissa toimintaa "eurokonferenssit ja tukitoimet" koskevien käytännön ja kesäkurssien rahoittaminen sekä syvällisempien analyysien tekeminen ohjelman vaikutuksista lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, teollisuuden ottaminen entistä paremmin. lisääntynyt osallistuminen ja yhtenäisyystavoitteiden huomioon TMR-ohjelma perustuu, kuten edeltäjänsä SCIENCE, "Large Installations Plan" ja HCM, ns. "vapaaseen tutkimukseen" (bottom-up), eli tutkimukseen, joka on suunnattu liity mihinkään ohjelman tutkijoiden käynnistämisen yhteydessä ennalta asetettuun tavoitteeseen. Se eroaa tässä suhteessa kaikista muista neljänteen puiteohjelmaan kuuluvista yhteisön T&K-ohjelmista. itse määrittelemiin kohteisiin, jotka eivät Muuttamatta tällaista menettelyä, jossa hyödynnetään täysin tutkijoiden mielikuvitusta, uusia toimenpiteitä on toteutettu teollisuuden ohjelmaan osallistumisosuuden lisäämisen helpottamiseksi (teollisten tutkijoiden lisääntynyt osanotto tieteellisiin arviointityöryhmiin ja entistä laajempien teollisuuteen suuntautuneen tiedonvälityksen kanavien avaaminen). Yhtenäisyyden osalta vuonna 1995 tehdyistä valinnoista saadut tulokset osoittavat, että ohjelmaan on osallistunut huomattavasti enemmän epäsuotuisten alueiden tutkijoita, mikä on saavutettu muuttamatta yhteisön tutkimuspolitiikan perustana olevia tieteellisiä laatuvaatimuksia. 2. "Tutkijankoulutukseen ja tutkijoiden liikkuvuuteen" liittyvät eri toimet Vuonna 1995 julkaistiin seitsemän eri tarjouskilpailua, joista voitiin arvioida 91 tutkimusverkkoa, hyväksyä 84 hanketta, joiden tavoitteena on parantaa tutkijoiden pääsyä suuriin tutkimuslaitoksiin, myöntää 582 tutkijankoulutusapurahaa (ennen tai jälkeen tohtorintutkinnon), rahoittaa 55 eurokonferenssisopimusta, käytännön kursseja ja tukitoimenpiteitä. Koko ohjelman keston ajaksi myönnetyistä 750 miljoonasta ecusta käytettiin 115 miljoonaa ecua. Vuonna 1995 150 miljoonaa ecua vastaavaa 91 tutkimusverkkoa edellyttävät yli 700 tutkimusryhmää (joihin kuuluu 5 000 tutkijaa), joihin liittyy noin 2 500 nuorta tutkijaa. Sopimusneuvottelut ja vastaavien sitoumusten tekeminen ovat käynnissä. Sopimusten keskimääräinen kesto on neljä vuotta. "Suuria laitoksia" koskeva 84 sopimus vastaa 72 miljoonaa ecua. Ne kestävät kukin kolme vuotta ja niiden ansiosta arviolta 4 000 eurooppalaisella tutkijalla on pääsy Euroopan suuriin tutkimuslaitoksiin. 70 Yhteensä 582 tutkijankoulutussopimuksella on 47,8 miljoonan ecun kokonaistalousarvio, joka sidottiin kokonaisuudessaan vuonna 1995. Näiden kestoltaan kolmesta kuukaudesta kolmeen vuoteen olevien sopimusten ansiosta nuoret eurooppalaiset tutkijat voivat kouluttautua Euroopan unionin parhaimmissa laboratorioissa. Näistä 582 sopimuksesta 146 sopimusta on tehty Euroopan unionin epäsuotuisilta alueilta peräisin olevien tutkijoiden kanssa. Noin 10 prosenttia toiminnalle "tutkijankoulutus" myönnetystä talousarviosta on ohjattua "paluuapurahoihin", joiden ansiosta unionin epäsuotuisilta (tavoitteen 1 alueet) peräisin olevat stipendiaatit, jotka ovat saaneet kahden alueilta vuoden TMR-apurahan, voivat saada apurahan yhdeksi ylimääräiseksi vuodeksi, jolloin he voivat palata lähtöalueelleen ja soveltaa siellä oppimiaan tietoja ja taitoja. Komissio valitsi vuonna 1995 58 epäsuotuisilta alueilta kotoisin olevaa stipendiaattia, jotka työskentelevät vuonna 1996 kotipaikkansa laboratorioissa. Edellä mainittujen 582 apurahasopimuksen lisäksi on tehty 720 uutta sopimusta, joita on arvioitu ja/tai joista on neuvoteltu vuoden 1996 alkupuolella. Komission vuonna 1995 päättämien eurokonferensseja ja tukitoimenpiteitä koskevat 55 sopimusta mahdollistavat noin 140 eurokonferenssin, käytännön kurssin ja kesäkurssin järjestämisen (keskimäärin 2,5 kokousta sopimusta kohden). Näihin osallistuu yli 14 000 eurooppalaista tutkijaa, joista noin neljännes on nuoria tutkijoita. Tämäntyyppisten sopimusten keskimääräinen voimassaoloaika on kolme vuotta. Kesäkuun 15. päivänä 1995 julkaistun tarjouskilpailun perusteella saadut tarjoukset arvioitiin joulukuussa 1995. Noin 65 uutta sopimusta, joilla on käytettävissään 5,4 miljoonan ecun talousarvio, voidaan täten rahoittaa. 3. Edellisiin puiteohjelmiin kuuluvat toimet tutkijoiden liikkuvuuden ja perustutkimuksen alalla Toiseen puiteohjelmaan kuuluva erityisohjelma SCIENCE on mahdollistanut suunnilleen 800 sopimusta, joista noin 150 ovat vielä avoinna ja jotka päättyvät vuosina 1996 ja 1997. Nämä käynnissä olevat sopimustoimet edellyttävät huomattavaa hallinnointia. (1992 Pääosasto XII johti samoin vuonna 1995 myös ohjelman "Inhimillinen pääoma ja lopulla oli vielä käynnissä suurin osa liikkuvuus" sopimustoimista (639 sopimusta tutkimusverkostoista, 667 sopimusta "laitosapurahoista", 1034 310 sopimusta "eurokonferensseista"), jotka päättyvät vuosina 1997 ja 1998. "yksilöapurahoista", - 1994). Vuoden laitoksista" "suurista 67 ja 4. Yhteisön koko koulutustoiminnan yhteensovittaminen Ohjelman "Tutkijankoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus" vastuuhenkilöiden varmistaman yhteensovittamisen ansiosta voidaan tutkijankoulutusta koskevan yhteisön hallinnointiin soveltaa yhteisiä tai samanlaisia periaatteita ja järjestelmiä: yhteiset säännöt ja menettelyt (tarjouskilpailut, valinnat, päätökset, sopimukset, tietojenkäsittely, jne. ), tietopaketti, koulutusapurahoj a, jossa olevalla hakemuslomakkeella voidaan hakea kaikkia ainoa yksi erityisohj elmien tutkij ankoulutusapurahaehdotuksille, vastaanottopiste neljänteen puiteohjelmaan 71 kuuluvien eri yksi ainoa meno väylä, jonka kautta kanavoidaan kaikki valintapäätöksiä koskevat kirjalliset menettelyt, yhteensovittamis- ja yhdentämiskokousten järjestäminen säännöllisin väliajoin kyseisten palveluyksiköiden kanssa. Yhteisön apurahoja koskevat verot ja sosiaalimaksut vaihtelevat suuresta jäsenvaltiosta toiseen. Tästä johtuu, että edellisen ohjelman (Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus) yhteydessä integroitumisedellytykset ovat vastaanottavassa maassa vaihtelevat ja usein epäoikeudenmukaiset. Neuvoston pyynnöstä komissio on laatinut TMR-ohjelmaa varten väliaikaisjärjestelyn, joka perustuu vastaanottavan maan oikeudellisiin, rahoituksellisiin ja sosiaalisiin edellytyksiin ja joka tasoittaa huomattavasti tätä vaihtelevuutta. Lisäksi kyseisten pääosastojen (XII, XXII) välinen yhteensovittaminen ja muun kuin tutkijankoulutuksen toimet edellyttävät yksiköiden välisen säännöllisen neuvonpidon järjestämistä sekä oppaiden ja kertomusten valmisteluun osallistumista (esimerkiksi "Kansalaiset ensin", vuonna 1996 valmisteilla oleva vihreä kirja liikkuvuuden esteistä). Työohjelma vuodelle 1996 Kaikkia edellä olevissa kappaleissa kuvailtuja toimia toteutetaan vuonna 1996 sekä hallinnollisella ja talousarviotasolla että tieteellisellä tasolla. Sopimuskokoelma ja ensimmäinen listaus tuloksista julkaistaan vuoden loppupuolella. Samaan aikaan käynnistetään kymmenen uutta tarjouskilpailua kustakin TTR-ohjelman neljästä toimesta (katso yksityiskohdat tämän kertomuksen kolmannen osan taulukosta 8). Koulutusapurahojen alalla tutkimus-ja kehitystoiminnasta, yhteisestä tutkimuskeskuksta, inhimillisistä voimavaroista, opetuksesta, koulutuksesta ja nuorisosta vastaava komissaari Edith Cresson on päättänyt liittää TTR-ohjelman tutkijankoulutustoiminnan ja edellisen ohjelman "Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus" toimet rouva Curien nimeen, mikä auttaa luomaan selkeästi määritetyn identiteetin TTR-toimien tukijoille. On suunniteltu, että Edith Cresson julkaisee virallisesti "Marie-Curie -apurahoja" koskevan järjestelmän Brysselissä pidettävässä seminaarissa, johon kutsutaan suuri osa tähän mennessä valituista TTR-apurahan saajista. Vuoden toisella puoliskolla pidettäväksi suunnitellun tapahtuman järjestelyt ovat käynnissä. Lopuksi komissio valitsee vuonna 1996 600 uutta laitosapurahan saajaa HCM-ohjelman "laitosapurahojen" alalla aiemmin allekirjoitettujen sopimusten nojalla. Laitosapurahojen osalta touko- ja syyskuussa 1996 toteutetaan kaksi viimeistä valintaosuutta, joista kumpaakin koskee noin 200 stipendiaattia. YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS 72 Toiminta vuonna 1995 Suuntaukset Vuonna 1995 sovellettiin ensi kerran yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) uutta lähestymistapaa. YTK:n asemasta 26 päivänä huhtikuuta 1994 annettujen neuvoston päätöslauselmien mukaisesti keskus on osallistunut sekä laitoksia että kilpailukykyä koskevaan toimintaan. Näistä edellinen kattaa laitostutkimuksen ja laitosten tieteellisen ja teknisen tuen yhteisön politiikoille. Kilpailukykyyn liittyvään toimintaan sisältyy puiteohjelmien yhteydessä toteutettavien yhteisrahoitteisiin toimiin osallistuminen, unionin eri toimintaohjelmista vastaavien komission yksiköiden kilpailukykyä tukevat toimet, yhteisön puiteohjelmien ulkopuolella toteutettavat kilpailukykyä koskevat toimet ja ulkopuolisten kolmansien osapuolten kanssa tehty sopimustyö. Lisäksi 1995 oli vuosi, jolloin vastanimitetty komissio käynnisti aloitteita parempien yhdyssiteiden aikaansaamiseksi teollisuuden ja tutkimuksen välille. Tässä kehyksessä tutkimuksesta vastaava komissaari Edith Cresson korosti voimakkaasti tarvetta markkinoida entistä enemmän YTK:n tutkimustuloksia ja parantaa YTK:n toimintaa koskevaa tiedotusta. Uudet haasteet: kilpailukykyiset toimet: Vuonna 1994 aloitettujen laajojen valmistelujen seurauksena YTK vastasi vuonna 1995 avautuneiden uusien kilpailukykyistä toimintaa koskevien tilaisuuksien asettamaan haasteeseen. Yhdessä kaikkialle unionin alueelle tai assosiointimaihin sijoittautuneiden teollisuuden yhteistyökumppanien, tutkimuskeskusten sekä yliopistojen ja korkeakoulujen kanssa laadittiin yli 300 tarjousta vastaukseksi ensimmäiseen uusiin puiteohjelmiin liittyvään tarjouskilpailuun valintaprosentin ollessa 28. YTK esitti myös kilpailukykyisiä tukitoimia ja puiteohjelmien ulkopuolelle jääviä yhteisön ohjelmia, erityisesti PHAREa ja TACISta, koskevia ehdotuksia ja sopimuksia saatiin Keski- ja Itä-Euroopan maissa, Venäjällä ja muissa Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) maissa tehtävästä ydinturvallisuutta koskevasta työstä. Näihin uusiin tilaisuuksiin tarttuminen edellytti YTK:lta aktiivista markkinointia. Tämän mahdollistivat yhteisön toimielinten (neuvoston, parlamentin ja komission) tekemät oikeudelliset, rahoitukselliset, talousarviota koskevat ja hallinnolliset päätökset. Niihin sisältyi syyskuussa 1995 hyväksytyt talousarviosta annettuun varainhoitoasetukseen. tarvittavat muutokset Euroopan unionin Komissaarin vierailut: Komissaari Edith Cresson vieraili 20. heinäkuuta 1995 ensi kerran Yhteisessä tutkimuskeskuksessa. Hän aloitti vierailunsa Isprassa sijaitsevista laitoksista, minkä jälkeen hän vieraili syyskuussa Karlsruhen laitoksilla (ITU) ja joulukuussa Sevillan laitoksilla (IPTS), missä komissaari Cresson vihki käyttöön laitoksen uuden teknisen valvontatehtävän. Uusia johtajia: Vuoden mittaan neljä uutta YTK:n laitosten (ISEI, EI, 1RS A ja IAM) johtajaa otti vastaan tehtävänsä komission nimitettyä heidät johtokunnan neuvosta. Tiedonkulkua koskevat aloitteet: Yhteyksiä YTK:n ja teollisuuden, tutkimuskeskusten ja yliopistojen ja korkeakoulujen välillä vahvistettiin myös järjestämällä johtokunnan aloitteesta tiedotuspäiviä Lontoossa, Ateenassa, Kööpenhaminassa, Milanossa ja Wienissä. YTK:n käytettävyyttä unionin politiikkojen tukemiseksi mainostettiin edelleen muille komission yksiköille suunnatulla tiedotustoiminnalla, mukaan lukien Newsletter ja kohdennetut seminaarit. Tavoitteet ja T&T:n edistyminen: 73 Laitostoiminta: YTK:n erityistutkimusohjelmat: YTK:n päätehtävänä vuonna 1995 oli myötävaikuttaa erityisohjelmien täytäntöönpanoon niiden ensimmäisenä toimintavuotena. Tämä edistäminen tapahtui laitostutkimuksella teknisellä laitostuella. ja komission yksiköille annetulla kuuluvien YTK:n puiteohjelmiin tieteellisellä yhteisöjen ja Laitostutkimus: Vuonna 1995 laitostutkimustoiminnan osuus oli 73 prosenttia YTK:n laitostoiminnasta, jota toteutetaan seuraaviin ohjelmalinjauksiin perustuen: 1. Kehittyneiden materiaalien laitos (Institute for Advanced Materials, IAM) toteuttaa teollisuusteknologioiden ja materiaaliteknologioiden ohjelmaa, johon kuuluu kehittyneitä materiaaleja, pintatekniikkaa, uusia ympäristöystävällisiä koskevia materiaaleja tutkimushankkeita teollisten rakenneosien tarkastusta varten. arviointitekniikoita rikkomattomia ainetta ja 2. Mittaus- ja testausohjelmaan kuului mittajärjestelmien ja vertailumateriaalien (Institute for Reference Materials and Measurements, IRMM) instituutin toteuttamia vertailumittauksia ja materiaaleja koskevia tutkimushankkeita sekä turvallisen (Institute for Safety Technology, 1ST) suorittamaa rakenteiden luotettavuuden arviointia. teknologian instituutin 3. tarkkailukeskuksen Ympäristö-ja ilmasto-ohjelma koostui ympäristöinstituutin (Environment Institute, EI) ilmakehää, maaperää, veden ja jätesaastumista koskevista tutkimushankkeista, hajautetusta asteittaisesta maapallon eurooppalaisesta tiedonhallinta-ja tietojärjestelmästä ja etähavainnointisovellusten instituutin (Institute for Remote Sensing Applications, IRSA) toteuttamista etähavainnointitekniikoiden sovelluksista sekä turvallisen teknologian instituutin (1ST) ja järjestelmäsuunnittelun ja tietojenkäsittelyn instituutin (Institute for Systems Engineering and Informatics, ISEI) käsittelemät teolliset vaarat. perustamisesta, 4. Muuta kuin ydinenergiaa koskeva ohjelma sisälsi puhtaiden teknologioiden suorittaman tutkimushankkeita liittyviä ISEI:n ja materiaaleihin fotoenergiamuuntimien standardoinnin. 5. 6. 7. Ydinflssion turvallisuutta koskeva ohjelma kattoi joukon tutkimustoimia IST:n, ISEI:n ja IAM:in suorittamista reaktorin turvallisuutta koskevista tutkimuksista aina for Transuranium Elements) ydinvarmistuksiaja halkeamismateriaalien hallintaa koskevaan tutkimustoimintaan. ITU tutki tämän lisäksi ydinpolttoaineita ja aktinidejä. (Institute ISEI:n IST:n, ITU:n ja 1ST, ISEI ja IAM toteuttavat hallittua lämpöydinfuusiota koskevaa ohjelmaa (teknologia ja turvallisuus). Kohdennettu sosiaalistaloudellinen tutkimusohjelma sisältää tieteen ja teknologian tarkkailutehtävän ja mahdolliset IPTS:n toimintaan liittyvät työt. Instituutin keskeisenä tehtävänä on kerätä jäsenvaltioiden, ja mahdollisuuksien mukaan kolmansien maiden asiantuntijoiden, konsulttien, tutkimusorganisaatioiden ja - laitosten saatavilla olevat tulokset niiden analysoimiseksi, käsittelemiseksi ja yhdentämiseksi puolueettomasti ja perusteellisesti ja etenkin käyttökelpoisessa 74 muodossa olevien selvien suuntausten tai toiminnan tarpeen yksilöimiseksi päätöksentekijöitä varten. Institutionaalinen tieteellinen ja tekninen tuki yhteisön politiikoille YTK antoi tieteellistä ja teknistä tukea unionin politiikoille asianomaisten komission yksiköiden pyynnöstä 15 päivänä joulukuuta 1994 tehtyjen neuvoston päätösten (joissa hyväksyttiin YTK:n varsinaiset erityisohjelmat) mukaisesti. Näiden tieteellisten ja teknisten toimien osuus oli 27 prosenttia YTK:n laitostoiminnasta. Tukitoimet ovat asiakaslähtöisiä ja ne täydentävät niitä puolueettomia ja neutraaleja tieteellisiä ja teknisiä vaatimuksia, jotka kumpuavat EY:n direktiiveistä, komission ja neuvoston päätöksistä tai Euratomin perustamissopimuksesta johtuvista velvoitteista. Tehokas asiakas - hankkija -suhde komission toimeksiantajayksiköiden ja YTK:n laitosten välillä näkyy pääosastojen välisten yhteistoimintasopimusten laatimisena ja allekirj uittamisena. Tällaisten YTK:n muille komission pääosastoille suunnattujen palvelujen yleisvalvontaa suorittaa virallinen pääosastojen välinen komitea, joka on perustettu komission päätöksellä. Tämä ryhmä kokoontui kahdesti vuonna 1995 ja näiden kokousten osallistumisprosentti oli korkea. Sen tehtävä on kaksijakoinen: tehdyn työn valvonta toimia koskevan tiedon joustavan ja kahdenkeskisen vaihdon varmistamiseksi (yli 100 näihin tukitoimiin liittyvää tiivistelmää annettiin tiedoksi kaikille pääosastoille vuonna 1995) sekä seuraavaa vuotta koskeva suunnittelu ottaen huomioon painopistealueet, uudet pyynnöt ja talousarvion rajoitukset. Nämä tieteelliset ja tekniset tukitoimet liittyivät seuraaviin puiteohjelman linjauksiin: tietoteknologiat, ympäristö ja ilmasto, maatalous ja kalastus, kohdennettu sosiaalis ja varotoimenpiteet. Vuonna 1995 taloudellinen ympäristöpolitiikan tuen osuus oli 46 prosenttia koko tukitalousarviosta. Yhteisen talouspolitiikan liittyvien varotoimien 32 prosenttia. tuen osuus oli 16,5 prosenttia ja ydinturvallisuuteen ja ydinturvallisuus tutkimus YTK julkaisi vuonna 1995 yhteensä yli 1 000 tutkimusta ja YTK:n patentteja myönnettiin 26. YTK:n julkaisuja ja patentteja koskevia yksityiskohtaisia luetteloita julkaistaan vuosittain tiedotteessa "Publications Bulletin". YTK ja kilpailutoiminta YTK:n yleistalousarviosta ajalle 1995 - 1998 noin 20 prosenttia olisi kohdistettava kilpailutoimintaan. Tammikuun 1. päivästä 1995 YTK:n kilpailutoimintaan on kuulunut: osallistuminen yhteisrahoitteisiin toimiin, joissa YTK yhdessä jäsenvaltioiden yhteistyökumppanien kanssa jättää tarjouksia tarjouskilpailujen yhteydessä tai edistää puiteohjelmiin kuuluvien muiden laboratorioiden esittämiä tarjouksia, tekniset neljänteen puiteohjelmaan kuuluvat kilpailukykyiset tukitoimet, joilla YTK voi vastata komission pääosastojen erityispyyntöihin, jotka ovat jakautuneet kilpailupohjalta tarjouspyyntöjen yhteydessä, tieteelliset ja 75 muut puiteohjelmiin kuulumattomat kilpailutoimet, joissa YTK (yksin tai konsortiojärjestelyin) voi osallistua yhteisön tukemiin toimiin (esimerkiksi PHARE, TACIS, apu kehitysmaille, jne. ) ja kilpailulähestymistavan yhteydessä hakee yhteisön rahoitusta näille toimille, sopimusperusteinen tutkimus, edellä mainittu alkuperäinen kolmannen osapuolen toimintatapa, joka on nyt osa YTK:n kokonaiskilpailutoimintaa. Mitä tulee YTK:n osallistumiseen yhteisrahoitteisiin toimiin, YTK esitti yhdessä jäsenvaltioiden yhteistyökumppaniensa kanssa yhteensä 338 hanketarjousta 15 erityisohjelmaa koskevan ensimmäisen tarjouskilpailun perusteella. Joulukuuhun 1995 mennessä komissio oli hyväksynyt rahoitettavaksi 95 näistä tarjouksista, jolloin menestymisprosentiksi tuli 28. YTK:n taloudellinen tulos oli yli 10,5 miljoonaa ecua, vaikka sen olikin vaikea täsmälleen laskea meneillä olevien, useita huomattavia hankkeita koskevien sopimusneuvottelujen vuoksi. Kilpailukykyisten tieteellisten ja teknisten tukitoimien osalta neljännelle puiteohjelmalle tämän toiminnan rahoittamiseksi varatuista 128 miljoonasta ecusta 26,5 miljoonaa varattiin komission yksiköiden käyttöön vuoden 1995 alkupuolella, mutta ainoastaan 20 miljoonaa käytettiin vuonna 1995. Näistä YTK:n laitokset ovat onnistuneet saamaan noin 11,9 miljoonan ecun arvoiset sopimukset joko yksin tai konsortio-järjestelyllä. Muussa puiteohjelmiin kuulumattomassa kilpailutoiminnassa, kuten TACIS, PHARE, jne. , on YTK:n laitosten osallistuminen ollut vilkasta vuonna 1995. Tällä hyvin kilpailukykyisellä markkinoiden alalla YTK on saavuttanut noin 2,3 miljoonaa ecua. Kolmatta osapuolta koskeva tilinpito vuodelta 1995 osoittaa, että uusia sopimuksia (saatu vapailta markkinoilta) tehtiin yli 18 miljoonan ecun arvosta. Muilla rintamilla tehdyt huomattavat ponnistelut huomioon ottaen tämä merkitsee, että entiset asemat ovat hyvin säilyneet entisellään. (Vuonna 1994 ansaittu kolmannen osapuolen työ oli yhteensä 18 miljoonaa ecua). Kuten YTK:n erityisohjelmia 1995 - 1998 koskevissa neuvoston päätöksissä pyydettiin, komissio julkaisee yksityiskohtaisen YTK:n vuosikertomuksen39 yhdessä YTK:n johtokunnan huomautusten kanssa. Tärkeimmät aloitteet vuonna 1996 YTK. n strategia: YTK. n uuden lähestymistavan vahvistamiseksi neuvoston määräämällä tavalla parlamentti, komissio, johtokunta ja YTK:n hallinto ovat vuoden mittaan keskustelleet kahdeksaa laitosta ja YTK:ta kokonaisuudessaan koskevista strategioista ja päätynyt korostamaan asiakaslähtöistä, korkealaatuista Euroopan unionille todella hyödyllistä tutkimusta, joka toteutetaan tehokkaasti ja vastaten joustavasti muuttuviin markkinoiden tarpeisiin. YTK:n toimet luovat yhteyksiä eri tieteellisen ja teknologisen kehityksen vaiheissa olevien jäsenvaltioiden tutkimusryhmiin. Täten ne edistävät kaikkien yhteisön alueiden laboratorioiden ja tutkimuslaitosten välistä yhteenkuuluvuutta. Eri työaikatauluissa määritellään yksittäiset hankkeet ja luodaan YTK:n työohjelma vuodelle 1996, sellaisena kuin YTK:n johtokunta on sen hyväksynyt. 39 KOM(96) 158 lopullinen 76 1. YTK:n erityisohjelmien kokonaistavoitteiden puitteissa on ehdotettu sellaisiin asiaankuuluviin aiheisiin kuin teollisuuden ja materiaaliteknologiat, mittaus ja testaus, ja muu kuin ydinenergia, entistä selvempi suuntautuminen teollisuuden yhteistyöhön, teollisuuden sovellukset ja uutuustutkimus, liittyen komission ehdotusten mukaisia teollisuuden aloitteita. Ympäristö- ja ilmastoaihe kuvastaa liittyvien uusia yhteiskunnallisten kysymysten uudenlaisia ryhmittelyjä, kun taas teollisuuden luotettavuutta koskevaa työtä vähennetään. Samanaiheisille unionin politiikoille annettava tuki vastaa, kuten johtokunnalle on jo kerrottu, komission yksiköiden uusia pyyntöjä, jotka koskevat petosten torjuntatoimenpiteisiin ja Alppien alueen tarkkailuelimeen liittyvää työtä; lähinnä maanjäristyksiin luonnonkatastrofeihin, tulviin, ja 2. Reaktorin ja polttoainekierron turvallisuutta koskeva tutkimus on edelleen ydinaineiden joukossa ja ydinsuojatoimenpiteiden tutkimuksen keskittämistä on ehdotettu siten, että samalla säilytetään tämän alan tärkeät tukivelvoitteet. Lämpöydinfuusiota varsinkin on materiaalitutkimuksen ja tritiumiin liittyvän työn välisten läheisten yhteyksien esiin tuomiseksi. järjestetty uudelleen koskeva työ Yhteisen tutkimuskeskuksen uudelleenjärjestämisestä 16 päivänä tammikuuta 1996 tehdyn päätöksen jälkeen yhteisestä tutkimuskeskuksesta tuli komission itsenäinen pääosasto asianmukaisen 10 päivänä huhtikuuta 1996 täytäntöönpanon edellyttämän itsehallinnon myöntämiseksi. tehtävien sen KILPAILUKYKYISET TIETEELLISET JA TEKNISET TUKITOIMET täytäntöönpanemiseksi, on esitetty kilpailukykyiset Neljännen TTK-puiteohjelman liitteessä IV, jossa määritellään yksityiskohtaiset säännöt sen tekniset tukitoimenpiteet. Nämä toimet kattavat yksinomaan TTK:n komission pääosastojen laskuun suorittamat työt, jotka mahdollisesti varainhoitovuodesta 1995 alkaen jonkin jäsenvaltion tutkimuselin tai YTK toteuttaa (komission yksikön neutraalisuus ja riippumattomuus eivät ole välttämättömiä), tai yksiköiden tästä vuodesta alkaen toteutettaviksi suunnittelemat uudet hankkeet. Nämä tukitoimet kuuluvat neljännen puiteohjelman ensimmäiseen ja kolmanteen toimintakokonaisuuteen. tieteelliset ja Nämä toimet toteutetaan kahdessa eri vaiheessa: rahavarojen jakaminen vuosittain eri pääosastojen kesken, kunkin pääosaston suorittama näiden varojen hallinta. Asianmukaisen avoimuuden edellytysten ja pääosastojen tarpeiden tyydyttämisen takaamiseksi valittu varojen jakamisrakenne on yksiköiden välinen ryhmä, joka yhdistää kaikki kyseiset pääosastot ja jonka kutsuu koolle ja jonka puheenjohtajana toimii komission pääsihteeristö. Se kokoontuu silloin tällöin, mutta kuitenkin vähintään kahdesti vuodessa. Tämä ryhmä tutkii pääosastojen yksilöimiä tarpeita. Se analysoi hakemuksia, varmistaa niiden yhdenmukaisuuden puiteohjelman tavoitteiden kanssa ja määrää vuosittaiset määrärahat käytettävissä olevan talousarvion puitteissa. Sen lisäksi, että merkille pannaan hankkeiden mielekkyys tieteellisen ja teknisen tukiohjelman tavoitteisiin nähden, varojen 77 jakamisessa otetaan huomioon niiden saatavuus muiden ohjelmien kautta sekä yhdistämis- tai lähentymismahdollisuudet useiden hankkeiden välillä. Niillä pääosastoilla, joiden ehdotukset on hyväksytty, on vastuu myönnettyjen varojen hallinnasta. Ne kilpailuttavat tavarantoimittajia keskenään, jotta ne saavuttavat parhaan tuloksen tarpeisiinsa nähden. Saatuja varoja hallitaan täysin itsenäisesti ja voimassa olevia asiaankuuluvia sääntöjä soveltaen, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen tulo ja menoarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännöksiä. Sidotut varat edustavat yli 80 prosenttia varainhoitovuonna 1995 käytettävissä olevasta määrästä. Tämä käyttösuhde on vähintäänkin tyydyttävä tällaisen ohjelman ensimmäisen toimintavuoden osalta. Pääosastot osoittavat yhä suurempaa kiinnostusta tätä ohjelmaa kohtaan. Kuusi yksikköä lisää on jättänyt vuotta 1996 koskevan hakemuksen niiden kymmenen yksikön lisäksi, jotka ovat saaneet määrärahoja vuonna 1995. Ehdotettujen hankkeiden lukumäärä vuonna 1996 on lisääntynyt 40 prosentilla edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. 78 KOLMAS OSA HANKKEET, ALLEKIRJOITETUT SOPIMUKSET JA MAKSUT VUOSINA 1995-96 Vuotuinen perusta ja puiteohjelma Taulukoissa 1 - 9 on lyhyt esitys yhteisön TTK-toimiin liittyvistä luvuista (hankkeiden ja osallistujien lukumäärä ja luonne, rahoituksen taso jne. ). Luvut koskevat enimmäkseen kolmannen ja neljännen puiteohjelman toimia. Niissä on otettu huomioon paitsi jäsenvaltioiden, myös kolmansien maiden rahoitusosuudet (taulukot 5 ja 7). Taulukoissa käytetty lyhenne "n/a" merkitsee, ettei tietoja ole ollut saatavilla. Taulukot 5, 6, 7 ja 9 koskevat ainoastaan yhteisrahoitteisia toimia. Neljänteen puiteohjelmaan ja Euratom-ohjelmaan liittyvässä taulukossa 10 on otettu huomioon Euroopan unionin laajentumisesta johtuvat lisäsummat. Taulukoissa 11 ja 12 on esitetty puiteohjelmia koskevien vuotuisten maksusitoumusten kehitys käypinä hintoina ja vuoden 1992 hintoina. Luettelo tärkeimmistä käytetyistä lyhenteistä. TTK-toimet vuonna 1995: uudet hankkeet (vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset) ja käynnissä olevat hankkeet Taulukko 1 I Uudet hankkeet (vuonna 1995 allekirjoitetut TTK-sopimukset) b Y :n keskim. rahoitusosuus hanketta kohden milj. ecuina EY:n rahoitus osuus yhteensä (1) milj. ecuina Keskim. osallistuja määrä hanketta kohden Keskim. JV- määrä hanketta kohden (2) Osallistujien lukumäärä Hankkeiden lukumäärä Kaikki hankkeet yhteensä 31. 12. 95 käynnissä olleet hankkeet (3) Vuonna 1995 maksetut summat yhteensä milj. (4) ecuina Yhteisrahoitteiset hankkeet 1. 659,54 1631 10548 6,47 4,12 1,02 7041 1. 569,06 Yhteisen toiminnan hankkeet Valmistelu-, seuranta- ja tukitoimet 16,46 105,00 Hallittu lämpöydinfuusio (5) 251,51 50 798 181 84 1,68 1,12 0,33 783 30,89 1354 1,70 1,38 0,13 2735 242,52 199 n/a n/a n/a 136 (6) 194,55 YHTEENSÄ 2. 032,50 2660 12185 4,58 2,96 0,78 10695 2. 037,02 (1) Jokaiselle uudelle hankkeelle sopimusehtojen mukaisesti myönnettyjen yhteisön rahoitusosuuksien määrä yhteensä (eli hankkeen koko kestoajalta laskettuna). (2) JV= jäsenvaltio. (3)31. 12. 1995 käynnissä olleet hankkeet = sellaiset allekirjoitetut sopimukset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31. 12. 1995 jälkeen. (4) Maksut hankkeille, jotka toteutetaan kokonaan tai osittain vuonna 1995. (5) Tähän summaan on lisättävä tuloista otettava 30,48 milj. ecun suuruinen yhteisön rahoitusosuus. (6) Tähän summaan on lisättävä tuloista maksettavat 11,33 milj. ecun maksut. Suorat toimet - YTK (7) 228,06 n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a (7) Suorien toimien osalta on ilmoitettu ainoastaan vuoden 1995 maksusitoumukset. XIIA3,157TABFI. XLS,19/07/96l9:03 TTK-toimet vuonna 1995: Erityisohjelmat (TV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) - Uudet hankkeet (vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset) Taulukko 2 | 1 Uudet hankkeet yhteensä (vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset) Yhteis rahoitteiset hankkeet Yhteisen H. tK _. U Lutännäis-. toiminnan H H ,, , hankkeet V toimet Erityisohjelmat (IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) Telematiikka Tietoliikennetekniikka Tietotekniikka Teollisuus- ja materiaalitekniikka Standardit, mittaukset ja testaus Ympäristö ja ilmasto Merentutkimus ja meriteknologia Bioteknologia Biolääketiede ja terveys Maatalous ja kalastus Muu kuin ydinenergia Liikenne Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus (5) Kansainvälinen yhteistyö Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus Kilpailuperusteiset T/T-tukitoimet Ydinturvallisuus Hallittu lämpöydinfuusio TUTKIMUSTOIMINTA YHTEENSÄ EY:n rahoitus osuus yhteensä (1) milj. ecuina 246,85 208,10 425,34 192,07 17,43 23,52 7,16 65,63 33,72 110,50 172,74 66,05 0 23,06 37,20 67,20 20,08 64,35 (6) 251,51 2. 032,50 Hankkeiden lukumäärä Osallistujien lukumäärä Keskim. osallistuja määrä hanketta kohden(2) JV:n keskim. lukumäärä hanketta kohden (3) EY:n keskim. rahoitus osuus hanketta kohden milj. er. nma EY:n rahoitus osuus yhteensä (1) milj. ecuina EY:n rahoitus osuus yhteensä (1) milj. ecua EY:n rahoitus osuus yhteensä (1) milj. ecuina 218 109 363 244 47 64 20 72 81 155 172 47 0 267 271 133 134 82 181 2660 2923 1203 1640 999 188 78. 40 353 237 778 1029 420 0 467 842 170 152 467 199 12185 13,41 11,04 4,52 4,09 4,00 1,22 2,00 4,90 2,93 5,02 5,98 8,94 0 1,75 3,11 1,28 1,13 5,70 5,00 5,10 4,22 1,86 2,70 1,06 1,52 3,25 2,15 5,00 3,60 4,83 0 1,11 2,50 1,11 1,12 3,61 1,13 1,91 1,17 0,79 0,37 0,37 0,36 0,91 0,42 0,71 1,00 1,41 0 0,09 0,14 0,51 0,15 0,78 (4) n/a n/a n/a 4,58 2,96 0,78 220,85 208,10 379,34 ' 191,77 16,32 22,27 6,23 62,15 23,46 107,29 172,45 64,58 0 16,26 30,00 63,39 20,08 55,00 251,51 1. 911,05|| 0 0 0 0 0 0 0,50 1,94 9,82 2,60 0 0 0 0,90 0 0 0 0,70 0 16,46 [_ 26,0C C 46,0C 0,3C 1,11 1,25 0,43 1,54 0,45 0,62 0,28 1,46 C 5,9C 7,2C 3,81 C 8,65 C 105,0C (1) Jokaiselle uudelle hankkeelle sopimusehtojen mukaisesti myönnettyjen yhteisön rahoitusosuuksien määrä yhteensä (hankkeen koko kestoajalta laskettuna). (2) Koska rekisteröinti on toteutettu atk:n avulla, osallistujien määrä on saatettu arvioida liian pieneksi. (3) JV: jäsenvaltio. (4) n/a : tietoja ei saatavilla. (5) Vuonna 1995 ei allekirjoitettu yhtään sopimusta, vaikka (sopimuksen allekirjoittamista edeltäviä) sitoumuksia onkin tehty. (6) Tähän summaan on lisättävä tuloista johtuva 30,48 milj. ecun suuruinen yhteisön rahoitusosuus. XJIA1. 157TABFI. XLS. 7<O6/96,13:0S S1 TTK- toimet vuonna 1995: III puiteohjelman erityisohjelmat Kaikki hankkeet (allekirjoitetut sopimukset) Taulukko 3A DI puiteohjelman erityisohjelmat (Tietotekniikka Tietoliikennetekniikka Yleistä etua koskevat telemaattiset sovellukset {Teollisuus-ja materiaalitekniikka Standardit, mittaukset ja testaus Ympäristö (Merentutkimus ja meriteknologia (Bioteknologia Maatalouden ja siihen liittyvän teollisuuden tutkimus, kalastus [Biolääketiede ja terveys Biotieteet ja -teknologia kehitysmaissa Muu kuin ydinenergia (5) Ydinfission turvallisuus [Hallittu lämpöydinfuusio Inhimillinen pääoma ja liikkuvuus [Tulosten hyödyntämistä koskeva keskitetty toimi Y H T E E N SÄ 31. 12. 1995 käynnissä olleet hankkeet (1) Kaikki hankkeet yhteensam Vuonna 1995 suoritetut iaksut yhteensä milj. ecuina] (3) Yhteisön rahoitusosuus yhteensä milj. ecuina (4) 7121 71 647 123 3191 771 192 3941 332 223 194 20 10 1962 M 5361 7191 123 3121 1653 19C 63< 145 3721 399 554 353 403 122! 396 3456 207 10043 (6) 316,471 77,85 44,64 144,28 13,98 48,38 24,70 29,64 58,01 20,68 22,15 38,90 7,97 72,18 122,68 16,64 (7) 1. 293,151 521,60 379,00 701,88 56,56 304,83 107,72| 174,73 281,39 129,65 115,09 J64[ 224 56,02 465,94 547,74 60,76 1. 059,15 5. 420,69 ( 1 ) 31. 12. 1995 käynnissä olleet hankkeet = sellaiset allekirjoitetut sopimukset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31. 12. 1995 jälkeen. (2) Hankkeiden määrä yhteensä = hankkeiden kokonaismäärä ITI puiteohjelman erityisohjelman käynnistymisestä alkaen. (3) Maksut hankkeille, joiden kestoaika ulottuu vuoteen 1995. (4) Yhteisön rahoitusosuus yhteensä puiteohjelman koko kestoajan osalta (5) Thermie-ohjelman (1990-1994) tiedot eivät sisälly tähän taulukkoon, koska Thermie ei kuulu III puiteohjelmaan. (6) Tähän summaan on lisättävä tuloista maksettavat 7,5 milj. ecun maksut. (7) Tähän summaan on lisättävä tuloista otettava 26,6 milj. ecun suuruinen yhteisön rahoitusosuus. XIIA3,1S7TABFI. XLS,iaC7/96,»04 ?Q TTK-toimet vuonna 1995: EY:n IV puiteohjelman + Euratomin puiteohjelman erityisohjelmat Kaikki hankkeet (allekirjoitetut sopimukset) Taulukko 3B Erityisohjelmat EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma Telematiikka Tietoliikennetekniikka Tietotekniikka Teollisuus- ja materiaalitekniikka Standardit, mittaukset ja testaus Ympäristöjä ilmasto Merentutkimus ja meriteknologia Bioteknologia Biolääketiede ja terveys Maatalous ja kalastus Muu kuin ydinenergia Liikenne (4) Kohdennettu sosiaalistaloudellinen tutkimus Kansainvälinen yhteistyö Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus Kilpailuperusteinen T&T-tuki Ydinturvallisuus Hallittu lämpöydinfuusio YHTEENSÄ 31. 12. 95 käynnissä olleiden hankkeiden määrä (1) Vuonna 1995 suoritetut maksut yhteensä milj. ecuina (2) 218 109 363 235 34 16 16 66 61 86 166 0 139 233 143 134 78 126 2223 n/a 61,19 84,69 84,71 41,92 5,81 25,69 21,79 16,55 8,15 13,87 25,41 12,23 3,25 12,02 14,46 14,47 1,61 15,92 118,44 582,18 (5) Yhteisön rahoitusosuus 1 yhteensä milj. ecuina (3) | 246,85| 208,10 425,34 192,07 17,43 23,52 7,16 65,63 33,72 110,50 172,74 66,05 0 23,06 37,20 67,20 20,08 64,35 251,51 2. 032,50 1 61 (1) 31. 12. 1995 käynnissä olleet hankkeet= sellaiset allekirjoitetut sopimukset, joissa tutkimustöiden päättymispäivä on 31. 12. 1995 jälkeen. (2) Maksut hankkeille sidottu vuoden 1995 talousarviosuunnitelmaan. (3) Yhteisön rahoitusosuus yhteensä = yhteisön rahoitusosuus kaikkien osapuolten vuonna 1995 allekirjoittamista sopimuksista (katso taulukon 1 alaviite 1). (4) n/a = tietoja ei saatavilla. (5) Tähän summaan on lisättävä tuloista maksettavat 1,5 milj. ecun maksut. (6) Tähän summaan on lisättävä tuloista otettava 30,48 milj. ecun suuruinen yhteisön rahoitusosuus. XIIA1,1S7TABFI. XLS. 7/08/96,13:10 ?? Taulukko 4 Erityisohjelmien nimet (EY: n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) ja työohjelmien alat Ehdotuspyyntöjä koskevat Saatujen ehdotusten Valintakel- poisten Hyväksytyt hankkeet tiedot ovat EYVL:n numerossa: lukumäärä ehdotusten lukumäärä Luku määrä %kok. määrästä EY:n rahoitus osuus milj. ecuina TELEMATIIKKA - Telemaattiset sovellukset Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) - Telemaattiset sovellukset - Telemaattiset sovellukset TIETOLIIKENNETEKNIIKKA (ACTS) - Vuorovaikutteiset digitaaliset multimediapalvelut - Fotoniset teknologiat - Suurinopeuksiset verkot - Henkilökohtainen tietoliikenne - Älyverkot - Laatu, varmuus ja turvallisuus - Horisontaaliset toimet Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) TIETOTEKNIIKKA Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) TEOLLISUUS-JA MATERIAALITEKNIIKKA Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) STANDARDIT, MITTAUKSET JA TESTAUS Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) YMPÄRISTÖ JA ILMASTO -Luontoa, ympäristön tilaa ja globaalimuutosta, C357/08 (15/12/94) 1376 C64/03 (15/03/95) C240/14 (15/09/95) C258/5(15/09/94) C240/7 (15/9/95) C357/7 (15/12/94) 144 336 413 108 40 54 46 • 50 16 9 65 2307 58 1180 0357/7(15/12/94) Vaihe 1 :465 Vaihe 2:118 C357/7 (15/12/94) C357/7 (15/12/94) 161 14 1356 24 330 413 108 40 54 46 50 16 9 65 2307 58 1122 364 98 102 10 304 24 67 67 38 23 12 17 15 3 6 39 569 26 218 212 52 63 6 22% 17% 20% 16% 35% 58% 22% 37% 30% 19% 67% 60% 25% 45% 18. 5 % 45. 6 % 44% 39% 43% 423. 9 42. 8 54. 6 64. 4 114 84 59 94 66 8 17 0,1 666,5 1,1 402 7,6 22 32,7 0,3 C12/05 (17/01/95) 1607 1505 287 17,9% 205,2 ympäristöteknologiaa, maan kaukokartoitukseen sovellettua avaruustekniikkaa sekä yhteiskuntatieteellistä ympäristöntutkimusta päättyy 27/04/95 koskeva tutkimus Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) "avoin tarjouspyyntö" 18 17 5 29% 0,2 Taulukko* Erityisohjelmien nimet (EY: n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) ja työohjelmien alat Ehdotuspyyntöjä koskevat Saatujen ehdotusten Valintaket- poisten Hyväksytyt hankkeet tiedot ovat EYVL:n numerossa: lukumäärä ehdotusten lukumäärä Luku määrä %kok. määrästä EY:n rahoitus osuus milj. ecuina -Avaruusteknologia ympäristön havainnoinnin ja tutkimuksen välineenä 0148/08 (15/06/95) 102 94 17 18% 12. 7 -Avaruusteknologia ympäristön havainnoinnin ja tutkimuksen välineenä 0271/12 (17/10/95) 15 13 6 46% 4. 2 päättyy 15/9/95 MERENTUTKIMUS JA MERITEKNOLOGIA - Meritieteet, strateginen merentutkimus, meritekniikka Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) - Meritieteet, strateginen merentutkimus Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) BIOTEKNOLOGIA - Solutehdas - Perimän analyysi - Kasvistoa ja eläimistöä koskeva bioteknologia - Neurologinen soluviestintä - Immunologia ja yhdistelmärokotteet - Rakennebiologia - Prenormatiivinen tutkimus, biodiversiteetti ja sosiaalinen hyväksyntä - Infrastruktuurit -ELSA Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) BIOLÄÄKETIEDE JA TERVEYS - pk-yritykset päättyy 15/12/95 0357/19 (15/12/94) 287 päättyy 15/3/95 0148/12 48 273 46 päättyy 15/6/95 012/10 (17/01/95) 125 125 24 51 7 58 7 2 18 8 15 24 51 7 58 7 2 18 8 15 46 12 20 9 8 6 2 9 3 3 012 (17/01/95) 012 (17/01/95) 1722 27 1709 26 307 5 16% 75. 4 25% 20,7 16% 38% 16% 10% 29% 50% 38% 20% 18% 20% 27. 8 18. 1 9,7 5,1 0,1 10,9 1,6 0,1 153,6 Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) "avoin tarjouspyyntö" ^ Taulukko 4 Erityisohjelmien nimet (EY: n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) ja työohjelmien alat Ehdotuspyyntöjä koskevat Saatujen ehdotusten Valintakel- poisten Hyväksytyt hankkeet tiedot ovat EYVL:n numerossa: lukumäärä ehdotusten lukumäärä Luku määrä %kok. määrästä EY:n rahoitus osuus milj. ecuina MAATALOUS JA KALASTUS - Integroidut tuotanto- ja jalostusketjut, kuluttajan ravitsemus ja 0357/19(15/12/94) 937 918 112 12% 110 hyvinvointi, uudet ja optimoidut ravintoaineet ja ravitsevat elintarvikkeet maa-ja metsätalous, maaseudun kehittäminen, kalastus ja vesiviljely, yhtenäistämällä saavutettavat tavoitteet Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 0357/19(15/12/94) MUU KUIN YDINENERGIA Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) - Muu kuin ydinenergia (THERMIE TYYPPI A) - Muu kuin ydinenergia (THERMIE TYYPPI B) Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) 16/11/98 16/12/94 16/12/94 LIIKENNE 0357/12 (15/12/94) KOHDENNETTU SOSIAALIS-TALOUDELLINEN TUTKIMUS 35 938 18 393 662 70 333 34 885 18 393 662 70 333 - Tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehdot Euroopassa ja ETAN. ssa - Koulutuksen ja opetuksen tutkimus - Sosiaalisen integraation ja syrjäytymisen tutkimus Euroopassa Teknologian edistämistoimet (pk-yrityksiä koskevat toimet) KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ - Kehitysmaat (rokotteet, eläinten terveys) - Kehitysmaat (terveys, maatalous, uusiutuvat energialähteet) - Koulutus (apurahat Japani ja Korea) - Koulutus (tuotantotekniikan apurahat, Japani) - Kehitysmaat 064/05 et 09 (15/03/1995) 121 121 064/09(15/03/95) 064/09(15/03/95) 197 233 064/06(15/03/95) 064/06 (15/03/95) 038/10(15/02/95) 038/10(15/02/95) 064/06(15/03/95) 064/06 (15/03/95) 89 979 111 13 58 47 193 226 77 728 111 13 57 40 9 181 7 147 250 42 109 17 10 11 26 76 7 11 8 26% 19% 35% 37% 38% 60% 32,7 0. 6 191. 6 0,3 111 28 4 205,2 18,2 10,0 6,2 6,6 4,7 5,6 29% 12,0 68% 54% 19% 17% 4,4 0,3 3,7 2,8 Ifluiijkka_4 Erityisohjelmien nimet (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) ja työohjelmien alat Ehdotuspyyntöjä koskevat Saatujen ehdotusten Valintakel- poisten Hyväksytyt hankkeet tiedot ovat EYVL:n numerossa: lukumäärä ehdotusten lukumäärä Luku määrä %kok. määrästä EY:n rahoitus osuus milj. ecuina TULOSTEN HYÖDYNTÄMINEN Innovaatioiden edistämiskeskusten verkosto - Teknologiansiirtohankkeet, teknologian kelpoistamishankkeet - Tiedepuistot - Alueelliset toimet - Yleisen tietoisuuden edistäminen - Innovaatioiden hallintakeinojen edistäminen - Teknologian siirron ja innovaatioiden eurooppalaiset tukiverkot ja -palvelut - OPET -verkosto (Organizations for the Promotion of Energy Technologies) TUTKIJAKOULUTUS JA TUTKIJOIDEN LIIKKUVUUS - Apurahat - Verkostot - Suuret tutkimuslaitokset - Liitännäistoimet YDINTURVALLISUUS N. A. : tietoja ei saatavilla 15/12/94 15/03/96 15/06/95 15/09/95 15/09/95 15/12/95 15/12/95 15/12/95 17/01/95 15/06/95 15/09/95 17/01/95 17/01/95 17/01/95 15/06/95 17/01/95 122 501 82 59 29 NA NA NA 3039 2005 2210 1448 201 270 253 253 122 501 81 58 28 N. A N. A NA 2261 1728 1944 1429 193 219 202 246 50 100 39 26 11 N. A N. A 42% 20% 48% 44% 37% N. A N. A N. A N. A 582 350 91 84 55 65 79 25,6 20,2 6,3 41,8 25,1 32,2 31% 22,5 7,5 N. A NA NA N. A N. A N. A 47,7 29,3 148. 9 72 4. 8 5. 3 85 ON TTK-toimet vuonna 1995: Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + EURATOM) - Yhteisrahoitteiset toimet Uudet hankkeet (vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset) Yhteisön rahoitusosuuden jakautuminen (milj. ecuina) ja osallistujien määrän jakautuminen osallistujien tyypin mukaan Iauiuk£2_5A (1) SY : Suuryritykset (2) PK : Pienet ja keskisuuret yritykset, joissa on alle 500 työntekijää (3) TUT : Tutkimusjärjestöt (4) KK : Korkeakoulut (5) Muut: eurooppalaiset ja muut taloudelliset etuyhtymät, voittoa tavoittelemattomat järjestöt jne. (6) Kv. järj. : Kansainväliset järjestöt. Telematiikka-ohjelman osalta tähän lukuun sisältyvät myös erikseen nimeämättömät laitokset. (7) Kolmannet maat: Euroopan unioniin kuulumattomat maat (g) Tähän summaan on lisättävä saaduista tuloista johtuva 30,48 milj. ecun yhteisön rahoitusosuus n/a = tietoja ei saatavilla XIIA3,157TABFIJa. S,17Ä)7/96,16:05 °0 TTK-toimet 1995: Erityisohjelmat (EY:n IVpuiteohjelma + EURATOM) - Yhteisrahoitteiset toimet Uudet hankkeet (vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset) Yhteisön rahoitusosuuden jakautuminen (milj. ecuina) ja osallistujien määrän jakautuminen Euroopan unionista tulevien osallistujien tyypin mukaan (%) Osallistujat SY(1) PK(2) TUT (3) KK(4) Muut (5) Yhteensä Taulukko SB Erityisohjelmat (IV puiteohjelma) milj. ecua lukumäärä ! milj. ecua lukumäärä | milj. ecua EY: n osuus Osallistu- „ „ ,. I EY: n osuus jien Osallistu- jien EY: n osuus Osall sallistu- jien lukumäärä EY: n osuus milj. ecua "Ssal istu jien lukumäärä EY: n osuus milj. ecua Osallistu- jien lukumäärä EY: n osuus milj. ecua OsälCstt jien lukumäärä Telematiikka [[Tietoliikennetekniikat ja -palvelut •Tietotekniikka [Teollisuus-ja materiaalitekniikka {{Standardit, mittaukset ja testaus [Ympäristöjä ilmasto [Merentutkimus ja meriteknologia Bioteknologia Biolääketiede ja terveys Maatalous ja kalastus [Muu kuin ydinenergiatutkimus Liikenne fiKohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus [Kansainvälinen yhteistyö Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus [Kilpailuperusteinen T/T-tuki !Ydi [Hallittu lämpöydinfuusio linturvallisuus YHTEENSÄ 1 13,98% 28,51%| 53,72%| 40,30%! 18,29% 1,58% 8,86%! 3,94% 1,51% 4,46%1 27,83% n/a 0 6,04% n/a 1,95% n/a 6,93% n/a 29,16%| 12,46% 29,59% 39,77% 30,77% 20,39% 10,53% 5,00%| 5,12% 2,29%| 5,14% 21,77% n/a fl 5,98% 6,70%! 0,8 i yj 5,60%! 10,47%| 3,19%l 19,61%| 16,00% 15,44% 19,13% 21,83% 21,24%! 0,00% 0,00%| 4,03%! 3,19% 6,07% 17,76%l n/a 0 4,46% n/a 2,16%i n/a 10,29%| n/a 15,13%! 18,88%1 18,62%| 23,36%| 31,829d 25,00% 0,00%! 0,00% 7,17%! 4,00% 9,00% 18,65% n/a 0 5,98%| 39,57rJ 2,42%! 44,80%! 8,90%| 2,66%| 20,12%! 22,83% 8,31% 13,15% 16,99% 26,98%! 88,69% 40,94%] 35,56% 27,08%! 47,08%! 26,96% n/a 34,92% n/a 71,73% n/a 54,13%! n/a 24,84%| 24,92%! 10,64%| 13,66% 17,18% 28,95% 26,32% 50,00% 35,84% 24,57%| 45,14%1 29,69%| n/a 0! 29,06%! 12,02% 54,84%! 20,80% 51,57% 65,43% 27,88% 34,92%1 12,14%) 20,57%| 32,23% 9,47% 50,19% 55,17% 66,16% 40,47%! 23,23% n/a 54,59% n/a 23,94%! n/a 25,00%! n/a 25,74%! 32,82%| 27,60%| 17,78%| 19,81%! 23,68%| 57,89%! 45,00%1 49,49%| 66,28%| 37,71% 25,63%^ n/a 0 58,97°/ 19,30% 12,83%! 1,86%| 0,31%! l,25%t 0,27% 0,00% 1,31%| 2,06% 1,92%! 4,23%| 10,92% 13,55% 5,42% 0,42% 1,97% 5,26%| 0,00%| 2,39% 2,86yJ 3,00% 4,27yd n/a n/a 0,00% 0,22% 3,65% 5,13%| 0,00% 29,83% 0,81% 18,40% 5,24% 22,34%| 8,62%| 100,00% 100,00% 100,00% 100,00%! 100,00%! 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% ioo,oo%! n/a o 100,00% n/a 100,00% n/a 100,00% n/a 100,00% 100^00% 100,00%! 100,00% 100^00%! 100,00%! 100,00% 100,00%! 100,00%! 100,00%! 100,00% ioo,oo%| n/a 100,00% ioo,oo%| 100,00% 100,00%! ioo,oo%! 100^00%! 100,00% (1) SY : Suuryritykset (2) PK : Pienet ja keskisuuret yritykset, joissa on alle 500 työntekijää (3) TUT : Tutkimusjärjestöt (4) KK : Korkeakoulut (5) Muut: taloudelliset etuyhtymät, eurooppalaiset taloudelliset etuyhtymät, voittoa tavoittelemattomat järjestöt jne. n/a = ei tietoja XIIA3,157TABFI. XLS,7/08/96,13:17 Toimet vuonna 1995: erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + EURATOM) - Yhteisrahoitteiset toimet Uudet hankkeet (vuonna 1995 allekirjoitetut sopimukset) Taulukko 6 Alueet Tavoite 1 Hankkeiden lukumäärä ^ ». J. • *,*. Osallistujat (lukumäärä] -- -x Yhteisön koko rahoitusosuus I ,. , ,. ,. Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + EURATOM) Telematiikka Tietoliikennetekniikat ja -palvelut Tietotekniikka Teollisuus- ja materiaaliteknologia Standardit, mittaukset ja testaus Ympäristö ja ilmasto Meritieteet ja meriteknologia Bioteknologia Biolääketiede ja terveys Maatalous ja kalastus Muu kuin ydinenergiatutkimus Liikenne Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus Kansainvälinen yhteistyö Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus Kilpailuperusteinen T&T-tuki Ydinturvallisuus Hallittu lämpöydinfuusio ERITELTY KOKONAISMÄÄRÄ (1) TUTKIMUSTOIMINTA YHTEENSÄ Yhteensä 182 109 225 226 24 5 3 41 32 113 155 41 0 33 150 90 134 68 181 1456 1812 Tavoite 1 128 58 156 62 9 3 1 18 13 62 77 0 6 45 12 16 666 n/a n/a n/a Yhteensä 2663 1203 1305 981 156 19 23 314 188 736 1012 395 0 199 668 127 152 407 199 10. 001 10747 Tavoite 1 412 118 248 100 16 4 1 27 16 116 144 0 7 116 13 18 n/a n/a n/a 1356 (1) Tähän summaan on lisättävä saaduista tuloista johtuva 30,48 milj. ecun suuruinen yhteisön rahoitusosuus. (2) n/a: tietoja ei saatavilla. XIIA1,157TABFI. XLS,1»07/96,9:13 , ^ hankkeista (milj. ecua) Yhteensä Tavoite 1 220,85 208,10 379,34 191,77 16,32 22,27 6,23 62,15 23,46 107,29 172,45 64,58 0,00 16,26 30,00 63,39 20,08 55,00 (1) 251,51 1. 574,88 1. 911,05 32,70 120,11 41,94 18,58 UI 0,60 0,09 4,61 1,68 14,60 16,66 n/a n/a n/a 0,00 0,68 3,56 5,76 2,23 264,90 Toimet 1995: erityisohjelmat (EY: n IV puiteohjelma + EURATOM) Yhteisrahoitteiset toimet - Uudet hankkeet (1) Maiden sisäinen ja maiden välinen yhteistyö (EY + EFTA + KIE-maat + MUUT MAAT) (2) iwwmi Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt Icuningask. YHT. EFTA (3) KIE(4) Muut maat YHT. Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdist. kuning. 241 112 532 187 253 539 106 356 29 254 69 154 109 161 415 112 150 318 158 167 213 76 248 5 203 48 90 84 152 344 532 318 1437 589 821 1959 194 1254 16 743 389 320 269 594 1681 187 158 589 478 389 509 140 490 5 263 70 212 124 254 693 253 167 821 389 612 899 193 741 4 307 165 261 188 293 539 213 1959 509 899 1393 217 1325 28 662 278 284 265 491 722 1480 106 76 194 140 193 217 193 207 7 163 49 97 89 103 422 356 248 1254 490 741 1325 207 787 8 390 197 278 276 406 29 5 16 5 4 28 7 8 16 10 5 4 5 5 1051 10 254 203 743 263 307 662 163 390 10 357 78 138 194 266 888 69 48 389 70 165 278 49 197 5 78 103 37 62 63 201 154 90 320 212 261 284 97 278 4 138 37 188 106 131 317 109 84 269 124 188 265 89 276 5 194 62 106 182 208 352 161 152 594 254 293 491 103 406 5 266 63 131 208 272 629 415 344 3517 2368 1681 11116 693 722 4561 6015 1480 10542 422 2256 1051 8014 10 157 888 201 4916 1814 317 2617 352 629 2513 4028 1235 10440 127 110 430 226 188 333 82 219 8 226 54 83 92 139 370 3 15 26 15 6 2 3 15 0 5 6 7 6 9 35 15 24 3662 2517 36 11608 19 24 34 12 21 3 39 17 15 15 27 96 4821 6233 10911 2353 8269 168 5186 1891 2722 2626 4203 10941 Yhteensä E U R I5 3517 2368 11116 4561 6015 10542 2256 8014 157 4916 1814 2617 2513 4028 10440 74874 2687 153 397 78111 EFTA KŒ Muut maat 127 110 430 226 188 333 3 15 15 24 26 36 15 19 6 24 2 34 82 3 12 219 15 21 8 0 3 226 5 39 54 6 17 83 7 15 92 6 15 139 370 2687 9 27 35 96 153 397 2*4 •s ti KAIKKI YHT. 3662 2517 11608 4821 6233 10911 2353 8269 168 5186 1891 2722 2626 4203 10941 78111 2986 * ii n 203 12 & 66 2986 203 497 497 81797 (1) Vuonna 1995 tehdyt sopimukset (liikenne, kilpailutuki, fuusio, maatalous PO VI ja PO XIV, INCO PO HI ja PO XHI, kilpailutuki - n/a) (2) Yhteistyökumppanuuksien määrä kussakin hankkeessa (3) EFTA. Islanti - Lichtenstein - Norja - Sveitsi (4) KIE-maat: Albania - Bulgaria - Latvia - Liettua - Puola - Romania - Slovenia - Slovakian tasavalta - Tsekin tasavalta - Unkari - Viro n/a » tietoja ei ole saatavilla XIIA1,157TABFI. XLS, 7/08/96,13:17 <*0 o TTK-toimet vuonna 1996 : Tvöohielma 1996 - Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyjen aikataulu: Talousarvio. Taulukko 8 Erfty^j#m*tV(*0h^mieft! nami itàmm {IV pàteoty&m* * %w&*mîn puiteohjelma} ja työohjelman alueet WKÊÊÊÊSÊÊKÊÊM Bsaa Vanhukset ja vammaiset, terveys, tutkimus, koulutus, lingvistiikka Kaikki alueet (elämisen laatua ja työllisyyttä parantava telematiikka, tiedon hankkimiseen liittyvä telematiikka, yhteistä etua koskevat palvelut) Integroidut ja monialaiset sovellukset keskusten verkostoimiseksi Ohjelman tukitoimia koskeva avoin tarjouspyyntö ^ ^ R n ^ ^ M p g ^ ^ ^ ^ p ^ g p j ^ p p i ^K Kaikki alueet (interaktiiviset digitaaliset multimediajärjestelmät ja -palvelut, fotoniset teknologiat, suurinopeuksiset verkot, henkilökohtainen tietoliikenne, älyverkot, laatu, varmuus ja turvallisuus, poikittaistoimet) Ohjelmistoteknologia, komponentit ja alajärjestelmät, multimediajärjestelmät, avoimet mikroprosessorijärjestelmät, liiketoimintaprosessien teknologia, tuotannon integrointi £ft<fot$is-t*i kiinnostuksen* ^vatÊYvlm numerossa: 15/09/95 C240 16/12/96 16/12/96 15/09/1995 C240 15/09/1995 C240 Teknologiaa kannustavat toifiHtfipitBat äfedotuate» ridfletteli |ka«$ij neuvottelut Ensimmäi nen aiottu allekirjoitus päivä talousarvio ecuina) n/a n/a n/a n/a 15/01/96 02/96-03/96 05/96-06/96 09/96 24 15/03/97 04/97-05/97 07/97-09/97 01/98 15/02/1997 (1. vaihe) 15/06/97 noin joka 3. kk 02/97-03/97 06/97-07/97 10/97-11/97 01/98 1/03/96 03/96-04/96 04/96-05/96 1/07/96 120 15/03/1996 C75 15/03/96 15/09/96 15/09/96 16/04/1996 (1. vaihe) 19/06/1996 15/10/1996 (1. vaihe) 15/12/1996 07/96-08/96 09/96-11/96 10/96 35 1997 1997 1997 Tuotanto, materiaalit ja tuoteinnovaatiot, liikennevälineiden kehittäminen (lukuun ottamatta lentokonetekniikkaa) Kaikki alueet (mittaukset eurooppalaisten laatutuotteiden valmistamiseksi, standardien kehittämiseen liittyvä tutkimus ja kaupan tekninen tuki, yhteiskunnan tarpeisiin liittyvät mittaukset) Avaruusteknologia ympäristön havainnoinnin ja tutkimuksen välineenä: menetelmiä ja pilottihankkeita koskeva tutkimus Avaruusteknologia ympäristön havainnoinnin ja tutkimuksen välineenä: mahdollisia myöhempiä toimintoja koskeva tutkimus ja kehitys Avaruusteknologia ympäristö havainnoinnin ja tutkimuksen välineenä: maan kaukokartoituskeskus 15/12/95 C337 15/06/95 C148 15/06/1995 C148 17/10/95 C271 15/03/97 C75 avoin tarjouspyyntö avoin tarjouspyyntö avoin tarjouspyyntö avoin tarjouspyyntö avoin tarjouspyyntö 17/04/96 10/96 11/96 11/96 15/11/95 06/96-10/96 06/96-10/96 09/96 400 51,6 15/09/95 10/95-01/96 02-05/96 05/96 12,7 15/12/95 02/96-05/96 07-09/96 08/96 15/06/97 07/97-09/97 09/07-11/97 11/97 4,2 18 vx TTK-toimet vuonna 1996 : Tvöohielma 1996 - Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyjen aikataulu: Talousarvio. Taulukko 8 mani eudotus-M kiinnostuksen* kosfeavat tiectot OfvatÊYVUrt sumerossas: Teknologiaa \&àmtim#t mtà&vmê at m ¥*ttàfe« jitftttföfftiit$f£ Luontoa, ympäristön tilaa ja globaalimuutosta, ympäristöteknologiaa, maan kaukokartoitukseen sovellettua avaruustekniikkaa sekä yhteiskuntatieteellistä ympäristöntutkimusta koskeva tutkimus Koulutusapurahat Meritieteet, strateginen merentutkimus, meriteknologia, tukitoimet SH?*',* ^ ^ Ä ^ ^ * 1 B H ' * X ^ ^I Tukitoimet Meritieteet (mereen liittyvä systeemitutkimus, äärimmäiset meriympäristöt, alueellinen meriä koskeva tutkimus), strateginen merentutkimus, meriteknologia Koulutusapurahat Geenikartoitus (toimintatutkimus, vertaileva tutkimus), kasvien solu- ja molekyylibiologia, somaattinen geeniterapia, immunologiset aineet, rakenne- ja toimintatutkimus, bioelektroniikka, prenormatiivinen tutkimus, 17/09/96 15/12/95 C337 15/12/1994 C357 15/03/1996 C75 16/04/96 C110 15/12/1995 C337 avoin tarjouspyyntö 16/01/97 02/97-05/97 06/97-11/97 09/97 avoin tarjouspyyntö 20/03/96- 20/08/96 04/96-11/96 05/96-02/96 07/96-12/96 2,4 15/03/99 09/95-11/95 09/95-11/95 1/01/96 15/06/95 03/96-04/96 01/96-04/96 1/04/96 36,3 38 17/06/96 06/96/08/96 07/96-01/97 08/96-06/97 15/10/96 11/96-03/97 20/03/96- 20/08/96 04/96-11/96 05/96-02/97 2. 3 15/09/1995 C240 15/09/1995 C240 10/01/96 15/03/96- 31/05/96 01/06/96- 15/09/96 15/09/96 233,6 Farmakotoksikologia in vitro, bioteknologia ympäristöä varten, infrastruktuurit, poikittaistoimet 15/06/96 15/10/96 07/01/97- 31/03/97 01/04/97- 15/07/97 15/07/97 134. 00 Farmaseuttinen tutkimus, biolääketieteellinen teknologia ja suunittelu, aivotutkimus, geenitutkimus, AIDS, tuberkuloosi ja muut infektiotaudit. Teknologian esittelyhankkeet. 15/03/96 C75 17/06/96 09/96-12/96 15/02/97 31/03/97 BIOMED 2 - 3. ehdotuspyyntö ei vielä julkaistu 17/12/96 03/97-07/97 30/07/97 15/10/97 6* TTK-toimet vuonna 1996 : Työohfeima 1996 - Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) Ehdotuspyyntöjen ja valintamenettelyjen aikataulu: Talousarvio. Taulukko 8 mittakaavan suurentaminen ja prosessimenetelmät, kehittyneet ja optimoidut teknologiat ja prosessit, geneerinen elintarviketiede T&K: integroidut tuotanto- ja jalostusketjut, maa- ja metsätalous, maaseudun kehittäminen, kalastus ja vesiviljely, eettiset, oikeudelliset ja sosiaaliset näkökohdat. Esittely: maatalous, metsätalous ja maaseudun kehittäminen, kalastus ja vesiviljely 15/06/1995 C148 15/12/95 C337 16/09/95- 13/03/96- 15/09/95 12/03/96 30/06/96 1/06/96 50,5 03/96 15/03/96 16/03/96- 15/09/96 16709/96 - 30/11/96 1/12/96 110. 00 Integroidut tuotanto- ja jalostusketjut, mittakaavan suurentaminen ja prosessimenetelmät, geneeriset tieteenalat ja kehittyneet teknologiat ravitsevien elintarvikkeiden tuotannossa, maa- ja metsätalous, maaseudun kehittäminen, kalastus ja vesiviljely Pk-yritysten tutkimuspalkkiot Asiantuntijoille tarkoitettu kiinnostuksenilmaisupyyntö Alat: THERMIE Tyyppi A THERMIE Tyyppi B Strateginen tutkimus, rautatieliikenne, integroidut kuljetusketjut, lentoliikenne, kaupunkiliikenne, vesiliikenne, tieliikenne Strateginen tutkimus, rautatieliikenne, integroidut kuljetusketjut, lentoliikenne, kaupunkiliikenne, vesiliikenne, tieliikenne 15/12/94 C357 15/06/95 C148 15/06/95 C148 16/10/95- 01/03/96 - 29/02/96 30/04/96 1/06796 1,2 01/02/96- 30/04/96 01/05/96 - 30/06/96 15/06796- 16/09/96- 15/09/96 30/11/96 1/08/96 1. 7 1/12/96 5. 00 16/01/96 C11 15/06/95 95/C 148/16 15/09/95 15/12/94 15/12/95 C337 15/12/95 C337 15/12/96 14/05/96 14/05/96 05/96-09/96 9/96-11/96 01/97 25,3 15/12/94 94/C 357/11 01/96-03/96 04/96-05/96 06/96 0,5 2/06/98 06/96-08/96 15/12/94 1/02/96 17/12/97 03/96- 07/96 03/96-08/96 09/96-10/96 09/96-10/96 11/96 11/96 28/02/96 03/96-06/96 07/96-08/96 09/96 15/12/95 C337 15/03/96 04/96-05/96 07/96-11/96 10/96 15/03/97 105 26 46,7 205,2 LO TTK-toimet vuonna 1996 : Työohjelma 1996 - Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) Ehdotuspyyntöjen ja valintamenettelyjen aikataulu: Talousarvio. Taulukko 8 Tiede- ja teknologiapolitiikan vaihtoehdot, koulutuksen ja opetuksen tutkimus, sosiaalisen integraation ja syrjäytymisen tutkimus (vain tietyillä osa-alueilla) 15/06/1996 15/10/96 01/97 03/97 05/97 Kehitysmaat (PO XII) Japanin ja Korean apurahat (PO XII) Kehitysmaat (PO XII) Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden kanssa (PO XII) Koulutus: Japanin apurahat, tuotantotekniikat (PO III) Kehitysmaat (PO III) Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden kanssa (PO XIII) Kehitysmaat (PO XIII) Yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden kanssa (PO XVII) Alueellinen toiminta (PO XVI:n kanssa) Yleisen tietoisuuden lisääminen tieteen ja teknologian mahdollisuuksista Innovaatioiden hallinnan edistäminen OPET-verkosto - Organizations for the Promotion of Energy Technologies Eurooppalaiset teknologian siirron ja innovaatioiden tukiverkot ja -palvelut Rahoitustoimet Teknologian siirtohankkeet, teknologian kelpoistamishankkeet Eurooppalaiset teknologian siirron ja innovaatioiden tukiverkot ja -palvelut C64 15/02/1995 C38 15/03/1996 C75 17/10/95 C27 15/02/95 C38 15/03/1996 C75 17/10/95 C27 15/03/1996 C75 17/10/95 C27 15/09/95 15/09/95 15/12/95 15/12/95 15/12/95 15/06/96 15/09/96 15/12/96 6/09/95 1/03/96 12/09/96 10/95- 03/96 17/04/96 - 06/07/96 15/10/96- 02/97 29/02/96 15. 3. 96-15. 4. 96 15/03/96- 15/05/96 1/09/96 15/11/96- 15/05/97 09. 96- 10. 96 06/96- 07/96 1/09/96 07/97 10. 96- 11. 96 1/03/96 17/04/96- 06/07/96 1/09/96 1/09/96 15. 3. 96-15. 4. 96 9/96- 19/96 10/96- 11/96 15/3/96-15/4/96 15/12/95 15/12/95 15/03/96 15/03/96 15/03/96 16/09/96 16/09/96 15/12/96 16/03/96 18/09/97 1/96 - 3/96 1/96 - 3/96 4/96 - 6/96 4/96 - 6/96 4/96 - 6/96 10/96-12/96 10/96-12/96 1/97-4/97 N. A. NA. 09/96- 10/96 03/96 03/96 06/96 06/96 06/96 12/96 12/96 12/96 N. A. N. A. 10/96- 11/96 04/96 04/96 07/96 07/96 07/96 01/97 01/97 05/97 NA N. A. 47,2 4,2 31,7 4,4 NA NA TTK-toimet vuonna 1996 : Työohjelma 1996 - Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) Taulukko 8 Ehdotuspyyntöjen ia valintamenettelyjen aikataulu: Talousarvio. Tutkimusverkostot Tutkijakoulutusapurahat Pääsy merkittäviin tutkimuslaitoksiin Eurokonferenssit, kesäkoulut ja käytännön koulutuskurssit 17/01/95 16/09/96 15/06/95 15/09/95 15/03/96 16/09/96 16709/96 15/12/95 17/06/96 16/12/96 15/06/95 3/02/97 15/09/95 15/12/95 17/06/96 16/12/96 16/12/96 1/04/96 30/09/96 1/04/97 15/02/96 09/97 29/02/96 05/96 12/96 05/97 05/97 06/96 03/97 06/97 05/96 08/96 12/96 151,3 84,9 11,1 12,8 TTK-toimet vuonna 1995: Erityisohjelmat (EY:n IV puiteohjelma + Euratomin puiteohjelma) - Uudet hankkeet - Yhteisrahoitteiset hankkeet Taulukko 9 Kaikkien uusien hankkeiden lukumäärät ja niihin käytetyt summat hankkeiden sopimusarvon mukaan luokiteltuina [Tietoliikennetekniikat ja -palvehrt" [Tietotekniikka Teollisuus- ja materiaalitekniikka Standardit, mittaukset ja testaus" |Ympäristö ja ilmasto* jMentieteet ja meriteknologia" Bioteknologia [Biolääketiede ja terveys [Maatalous ja kalastus" Muu kuin ydinenergia*" CIE •Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus [Kansainvälinen yhteistyö Piilosten levittäminen ja hyfojyntömuicn [Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus |Pk-yritystukT Ydinturvallisuus Hallittu lämpöydinfuusio Tutkimustoiminta yhteensä Hankkeiden summa Hankkeiden lukumääräl Hankkeiden summa Hankkeiden lukumäärä] Hankkeiden summal Hankkeiden lukumäärä Hankkeiden summal Hankkeiden lukumäärä] Hankkeiden summa|_ Hankkeiden lukumääräl Hankkeiden summal Hankkeiden lukumäärä] Hankkeiden summal Hankkeiden lukumäärä] Hankkeiden summa] Hankkeiden lukumäärä] Hankkeiden summa[ Hankkeiden lukumäärät Hankkeiden summa Hankkeiden lukumäärä] Hankkeiden summa Hankkeiden lukumääräl Hankkeiden summa] Hankkeiden lukumäärä] Hankkeiden summa] Hankkeiden lukumäärä] Hankkeiden summa Hankkeiden lukumäärä Hankkeiden summa] Hankkeiden lukumäärä] Hankkeiden summa Hankkeiden lukumäärä Hankkeiden summal Hankkeiden lukumääräl Hankkeiden summal Hankkeiden lukumäärä Hankkeiden summal Hankkeiden lukumäärä] Hankkeiden summal 220,85 169,66 208,10 233,66 379,34 226 191,77 2l 16,32 22,27] 6. 23J 62,151 — H" 23,46| "TTS 107 291 172,4S| 64,58 33 16,26] 63^39] "T5| 20,08| —7*1 551 181 251,51 rsrs 1,91 1,69 0,85 0,68 4,45 2,08 1,52 0,73 0,95 1,11 1,58 0,00 0,49 0,20 0,70 0,15 0,81 1,39 1,05 Keskittvmiskävrä 4 _/ 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 1565 mili. ecua =100% 0% I -—1 I 1 1 1 1 1 0% 10% 2 0% 3 0% 4 0% 5 0% 6 0% 7 0% 8 0% 9 0% 100% 1440 hanketta = 1 0 0% 50% hankkeista kattaa 15% kokonaismäärärahoista. 80% hankkeista kattaa 50% kokonaismäärärahoista. 1) Yhden hankkeen rahoitusosuus on korkeintaan 0,1 miljoonaa ecua. 2) Liikennettä, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä sekä ydinfuusiota koskevien hankkeiden rahoitusosuudesta ei ole tietoja käytettävissä. ON 91- Taulukko 1Q YHTEENSÄ IV puiteohjelman ja Euratomin puiteohjelman rahoitus Milj. ecuina ilmaistut summat (6,5 %:lla korotettuina) ja niiden jakautuminen IV puiteohjelma Päätös 1110/94/EY 616/96/EY YTK T&T- tuki Yhteis rahoit teiset hankkeet Puiteohjelma Päätös 94/268/Euratom 96/253/Euratom YTK Yhteis- Yahoit- teiset hankkeet ENSIMMÄINEN TOIMENPIDEKOKONAISUUS Tieto- ja tietoliikennetekniikka 3 604 11,5 10,5 3 626 1. Telematiikka 2. Tietoliikennetekniikka 3. Tietotekniikka Teolliset tekniikat 898 671 2 035 11,5 10,5 1 906 208,5 10,5 4. Teollisuus- ja materiaalitekniikka 1 722 96 5. Mittaukset ja testaus Ympäristö 6. Ympäristö ja ilmasto 7. Merentutkimus ja meriteknologia 184 112,5 10,5 313 313 27,5 27,5 809,5 566,5 243 Biotieteet ja -teknologia 1 592,5 50 31,5 8. Bioteknologia 9. Biolääketiede ja terveys 10. Maatalous ja kalastus Energia 11. Muu kuin ydinenergia 12. Ydinturvallisuus 13. Hallittu lämpöydinfuusio Liikenne Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus TOINEN TOIMENPIDEKOKONAISUUS Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa KOLMAS TOIMENPIDEKOKONAISUUS Tulosten levittäminen ja hyödyntäminen NELJÄS TOIMENPIDEKOKONAISUUS Tutkijakoulutus ja tutkijoiden liikkuvuus 588 358 646,5 1 030 1 030 256 112 575 312 792 50 21 21 35 31,5 16 16 40 898 671 2 057 1 818 307 907 243 588 358 728 2 125 1 150 1 674 1016,5 319,5 2 403 170,5 270,5 846 49 1 067 441 895 256 147 575 352 792 YHTEENSÄ 10 989 639 136 1 016,5 319,5 ENIMMÄISMÄÄRÄ YHTEENSÄ 11 764 1 336 13 100 Yhteisön tutkimusta koskevien määrärahojen kehitys IâuJMoJI Kausi 1984 -1998 (käypinä hintoina) 91 92 93 94 95 96 Tilanne 8. 5. 1996 98 YHTEENSÄ 97 3449,4 3449,4 VUOSI Puiteohjelma 1984-87 Puiteohjelma 1987-91 Puiteohjelma 1990-94 Lisärahoitus puiteohj. 90-94 Puiteohjelma 1994-98 (*) 84 85 86 87 593,0 735,0 874,0 701,8 188,1 88 260,8 810,6 89 101,1 90 4,9 1241,3 1596,9 1270,7 230,9 14,8 3,9 296,0 2160,5 1929,5 1264,7 150,0 750,0 0,2 1,0 0,0 3017,5 3183,1 3450,0 TTK-OHJELMAT 593,0 735,0 874,0 889,9 1071,4 1342,4 1601,8 1566,7 2391,4 2094,3 2018,6 3018,7 3183,1 3450,0 Valmistelu-, seuranta-ja tukitoimet (APAS) 49,4 56,6 69,8 113,1 168,8 308,4 440,2 571,8 2,1 TTK+APAS SPRINT EHTY 80%THERMIE:sta 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 1412,2 1714,9 1735,5 2699,8 2534,5 2590,4 3020,8 3183,1 3450,0 3449,4 16,0 17,5 36,0 16,0 17,5 17,0 17,5 118,4 128,9 17,5 139,2 17,5 145,6 Tutkimustoiminta yhteensä (1) 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 1412,2 1784,4 1887,4 2863,2 2691,2 2753,5 3020,8 3183,1 3450,0 3449,4 4269,3 7151 11980 EY:n tal. arv. (käypinä hintoina) Tutk. tnta yhteensä % tal. arviosta 28905 2,1 29925 2,5 35842 2,4 38392 2,4 43080 2,6 42569 3,3 45057 4,0 56111 3,4 61232 4,7 67760 4,0 65929 4,2 78432 3,9 % + 700 milj. ecun lisärahoitus (*) Puiteohjelmaa 1994-1998 koskevat summat ovat EU:n laajentumisen jälkeen hyväksyttyjä summia. (1) TTK + THERMIE + EHTY + SPRINT + APAS 15857 85094 3,7 3,9 91861 3,8 4,1 97069 3,6 3,9 3270,6 5357,4 5651,7 900,0 13100,0 28279,7 1780,2 30059,91 49,0 87,5 568,1 30764,5 Yhteisön tutkimusta koskevien määrärahojen kehitys Taulukko 12 Kausi 1984 -1998 (vuoden 1992 hintoina) 91 92 93 94 95 96 97 98 YHTEENSÄ Tilanne 8. 5. 1996 84 85 86 87 88 89 848,4 991,9 1139,5 8 8 6J 317,7 117,1 90 5,4 VUOSI Puiteohjelma 1984-87 Puiteohjelma 1987-91 Puiteohjelma 1990-94 Lisärahoitus puiteohj. 90-94 Puiteohjelma 1994-98 (*) TTK+APAS SPRINT EHTY 237,5 987,3 1438,4 1770,4 1339,0 230,9 14,6 3,8 311,9 2160,5 1901,0 1223,1 147,8 725,3 0,2 1,0 0,0 2884,8 2966,5 3153,6 3077,1 3077,1 TTK-OHJELMAT 848,4 991,9 1139,5 1123,6 1305,0 1555,5 1775,8 1650,9 2391,4 2063,4 1952,2 2886,0 2966,5 3153,6 Valmistelu-, seuranta-ja tukitoimet (APAS) 62,4 68,9 80,9 125,4 177,9 308,4 433,7 553,0 2,0 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636,4 1901,2 1828,8 2699,8 2497,1 2505,2 2888,0 2966,5 3153,6 3077,1 17,7 19,4 39,9 16,9 18,4 17,0 17,5 124,8 128,9 17,2 137,1 16,9 140,8 • 80%THERMIE:sta _ Tutkimustoiminta yhteensä (1) 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636,4 1978,2 1988,9 2863,2 2651,4 2662,9 2888,0 2966,5 3153,6 3077,1 - 5539,7 1 l 8163 1 1 1 1 l l l 1 l 12145 14748 4306,1 6022,1 5597,5 873,1 12082,0 28880,8 1812,6 30693,4 51,6 89,4 571,5 31405,9 EY:n tal. arv. (v:nl992 hintoina) 41352 40385 46730 48475 52473 49327 49952 59126 61232 66759 63761 74983 79305 83968 86591 I Tutk. tnta yhteensä % tal. arviosta 2,1 2,5 2,4 2,4 2,6 3,3 4,0 Deflaatiotekijät(**) 0,699 0,741 0,767 0,792 0,821 0,863 0,902 Vuotuinen inflaatio-% 6,0 3,5 3,3 3,6 5,1 4,5 3,4 0,949 5,2 4,7 1,000 3,5 4,0 1,015 1,5 % + 700 milj. ecun lisärahoitus 4,2 3,9 3,7 3,8 3 , 61 1,034 1,046 1,073 1,094 1,121 1 1,9 1,2 2,6 3,9 2,0 4,1 2,51 3,9 | (*) Puiteohjelmaa 1994-1998 koskevat summat ovat EU:n laajentumisen jälkeen hyväksyttyjä summia. (**) Vuodesta 1995 käytetyissä deflaatiotekijöissä on otettu huomioon unionin laajentuminen 12 jäsenvaltiosta 15 jäsenvaltioon (KOM(96)65). ( 1 ) TTK + THERMIE + EHTY + SPRINT + APAS *4S ^00. Luettelo tärkeimmistä käytetyistä lyhenteistä ACTS AIR Kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden ja -palveluiden erityisohjelma Maataloutta ja siihen liittyvää teollisuutta, kalastus mukaan lukien, koskeva erityisohjelma AKT-valtiot Afrikan, Karibian Tyynenmeren valtiot ALTENER Vaihtoehtoisten energialähteiden käyttöä edistävä ohjelma APAS Valmistelu-, seuranta- ja tukitoimet AVICENNE Atlasmaiden ja muiden Välimeren alueen maiden kanssa tehtävää tieteellistä ja BIOMED BRIDGE BRITE-EURAM CAP CBR CCFP teknologista yhteistyötä koskevat erityistoimet Biolääketieteen ja terveyden erityisohjelma Kolmanteen puiteohjelmaan kuuluva biotekniikan tutkimuksen erityisohjelma innovaatioiden, kehityksen ja kasvun edistämiseksi Euroopassa ETY:n teollisten teknologioiden ja kehittyneiden materiaalien tutkimuksen ja kehityksen erityisohjelma Yhteinen maatalouspolitiikka Yhteisön vertailumittaustoimisto Fuusio-ohjelmaa käsittelevä neuvoa-antava komitea CEN-Cenelec Euroopan standardointikomitea/Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea CERN CIS Euroopan ydintutkimuskeskus Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden yhteisö COPERNICUS Keski- ja Itä-Euroopan valtioiden kanssa tehtävää tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva ohjelma CORDIS Yhteisön tutkimus- ja kehitysasioiden tietopalvelu COST COSU CRAFT CREST CSTP DC ECE ECHO EFTA EHTY Tieteen ja tekniikan alan tutkimusyhteistyötä Euroopassa koskeva ohjelma Yhteistyö Neuvostoliiton kanssa ydinfission turvallisuuden alalla Teknologian alan tutkimusyhteistyöhanke Tieteellinen ja tekninen tutkimuskomitea (toimii Euroopan komission ja neuvoston neuvonantajana) Tiede- ja teknologiapolitiikkaa käsittelevä komitea (OECD) Kehitysmaat Euroopan talouskomissio (YK) European Commission Host Organization (isäntäkonepalvelu) Euroopan vapaakauppaliitto Euroopan hiili- ja teräsyhteisö EMBL ENRICH ESA ESF Euroopan molekyylibiologian laboratorio Euroopan globaalimuutoksen tutkimusverkosto Euroopan avaruusjärjestö Euroopan tiederahasto ESPRIT Euroopan strateginen tietotekniikan tutkimus- ja kehitysohjelma ESTA ETA ETAN ETSI EU Euratom EUREKA EURET EY EYVL HCM HFSP IEA IMS INCO INTAS IPTS IRDAC ISC ISTC IT ITER Euroopan tiede- ja teknologiayleiskokous Euroopan talousalue Euroopan teknologinen arviointiverkko Euroopan telealan standardointilaitos Euroopan unioni Euroopan atomienergiayhteisö Euroopan yhteisön tutkimustyön koordinoinnista vastaava toimisto Toiseen puiteohjelmaan kuuluva Euroopan liikenteen alan tutkimusta koskeva erityisohjelma Euroopan yhteisö Euroopan yhteisöjen virallinen lehti Kolmanteen puiteohjelmaan kuuluva inhimillistä pääomaa ja liikkuvuutta koskeva erityisohjelma Human Frontier -tiedeohjelma Kansainvälinen energiajärjestö Tekoälyyn perustuvat valmistusjärjestelmät Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa (neljännen puiteohjelman toinen toimenpidekokonaisuus) Entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tutkijoiden kanssa tehtävää yhteistyötä edistävä kansainvälinen järjestö Tulevaisuuteen suuntautuvan teknologian tutkimuslaitos (YTK, Sevilla) Teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-antava komitea Kansainvälinen tieteellinen yhteistyö Kansainvälinen tiede- ja teknologiakeskus (Moskova) Tietotekniikan tutkimusohjelma Kansainvälinen kokeellinen lämpöreaktori ITER-EDA ITER:iin liittyvä tekninen suunnittelutyö IVY JET Entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot Yhteiseurooppalainen torus ^io2 JOULE Muuta kuin ydinenergiaa koskeva energiatutkimusohjelma KIE-valtiot Keski- ja Itä-Euroopan valtiot MAST MEDA Merentutkimuksen ja meriteknologian erityisohjelma Välimeren alueen maiden taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia koskevat liitännäistoimet MERCOSUR Etelä-Amerikan yhteismarkkinat NAFTA OECD OPET PHARE Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimus Euroopan taloudellinen yhteistyö- ja kehittämisjärjestö Energiateknologian edistämisjärjestö Toimet taloudellisen rakennemuutoksen toteuttamiseksi Puolassa ja Unkarissa Pk-yritykset Pienet ja keskisuuret yritykset RACE Euroopan kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden tutkimusta ja kehitystä koskeva RIS RITTS SAVE SPRINT STD TACIS TELEMAN erityisohjelma Alueelliset innovaatiostrategiat Alueelliset innovaatio- ja teknologiansiirtostrategiat ja -infrastruktuurit Erityinen toimintaohjelma energiatehokkuuden parantamiseksi Innovaatiota ja teknologiansiirtoa koskeva strateginen ohjelma Kehitystä edistävä tieteen ja teknologian erityisohjelma Itsenäisten valtioiden yhteisölle (IVY) ja Georgialle annettavaa teknistä apua koskeva ohjelma Vaarallisissa ja häiriintyneissä ydinvoimalaympäristöissä tapahtuvaa telemanipulaatiota koskeva ohjelma THERMIE Energiateknologian alan innovaatioita edistävä ohjelma TIDE TMR TSER TTK Vammaisten ja vanhusten integrointia koskeva telematiikkaohjelma Tutkijankoulutusta ja tutkijoiden liikkuvuutta koskeva neljännen puiteohjelman erityisohjelma Kohdennetun sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen erityisohjelma Tutkimus ja teknologinen kehittäminen, esittelyhankkeet mukaan lukien VALUE Euroopan tutkimustulosten hyödyntämistä koskeva ohjelma WTO YTK Maailman kauppajärjestö (entinen GATT) Yhteinen tutkimuskeskus ISSN 1024-4492 KOM(96) 437 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 Luettelonumero : CB-CO-96-439-FT-C ISBN 92-78-08608-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg