title: Komission tiedonanto - Yleishyödylliset palvelut Euroopassa

eurovoc_concepts:
EU market
economic and social cohesion
productivity
public service
services contract

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 11. 09. 1996 KOM(96) 443 lopull. KOMISSION TIEDONANTO YLEISHYÖDYLLISET PALVELUT EUROOPASSA Ä 3'Vii "Ï tel* ii *• i -ç > f YLEISHYÖDYLLISET PALVELUT EUROOPASSA SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO I. YLEISHYÖDYLLISET PALVELUT: EUROOPPALAISEN YHTEISKUNTAMALLIN KESKEINEN TEKIJÄ A. KANSALAISTEN PALVELUKSESSA 1. 2. 3. Yhteiset arvot Järjestämistapojen moninaisuus Muutosten haasteet B. YHTEINEN ETU JA EUROOPAN YHTENÄISMARKKINAT HEDELMÄLLISESSÄ VUOROVAIKUTUKSESSA 1. 2. 3. Moninaisuuteen tukeutuminen Tasapainon toteuttaminen: yhteisön tavoite Euroopan yleisen edun edistäminen II. YHTEISÖN PANOS: DYNAAMISUUS, JOUSTAVUUS, YHTEISVASTUULLISUUS A. ERIYTETTY LÄHESTYMISTAPA •*" Televiestintä •5* Postipalvelut •** Liikenne «r er sähkö Radio ja televisio B. MUIDEN YHTEISÖPOLITIIKKOJEN OSUUS III. TULEVAISUUDEN TAVOITTEET A. EUROOPPALAINEN NÄKÖKULMA 1. 2. Käynnistettyjen hyödyntäminen Eurooppalaisen vahvistaminen eurooppalaisen kilpailukyvyn edistämistoimien yhteisvastuullisuuden ja yhteensovittamisen 3. Yhteisön keinojen käyttäminen B. MAININTA PERUSTAMISSOPIMUKSEEN A<L JOHDANTO 1. Avoimen markkinatalouden yhteydessä yhteisvastuullisuus ja yhdenvertainen kohtelu ovat Euroopan yhteisön perustavoitteita. Yleishyödylliset palvelut auttavat näiden tavoitteiden saavuttamisessa. Eurooppalaiset odottavat kohtuuhintaisia laatupalveluja. Monet pitävät yleishyödyllisiä palveluja jopa todellisina sosiaalisina oikeuksina, jotka vaikuttavat merkittävästi taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Tämän vuoksi yleishyödylliset palvelut ovat eurooppalaisen yhteiskuntamallin keskipisteenä, kuten komissio painotti äskettäisessä lausunnossaan perustamissopimusten uudistamisesta1. 2. Valtioiden ja hallitusten päämiehet2 ottivat esiin yleishyödyllisten tehtävien tärkeyden ja vahvistivat näin niiden kuulumisen kaikille jäsenvaltioille yhteisiin arvoihin, jotka määrittelevät Euroopan ominaislaadun. 3. Yleishyödyllisten palvelujen käsite, laajuus ja järjestämistavat vaihtelevat kuitenkin jäsenvaltiosta toiseen ja alalta toiselle varsinkin erilaisten perinteiden tai tekniikoiden mukaisesti. Viime aikoina teknologiset muutokset, talouden globalisoituminen ja käyttäjien odotuksissa tapahtuneet muutokset ovat tehneet mukautukset välttämättömiksi. ja taloudellisesta 4. Tällainen kehitys aiheuttaa epävarmuutta palvelujen tulevaisuudesta, ja siihen liittyy huoli ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta. Näiden palvelujen työllisyydestä taloudellinen painoarvo on huomattava. Esimerkiksi pelkästään julkiset yritykset, jotka huolehtivat vain osasta näitä palveluja, edustavat jo noin 9% työpaikoista, 11% maatalouden ulkopuolisesta toiminnasta ja 16% yhteisön investoinneista. Yleishyödyllisten palvelujen nykyaikaistaminen ja kehittäminen on siis välttämätöntä, koska tämä vaikuttaa Euroopan unionin kilpailukykyyn, sosiaaliturvaan ja kansalaisten elämänlaatuun. Tätä taustaa vasten komission oli syytä muistuttaa mieliin politiikkansa perusteet ja asettaa tulevaisuuden tavoitteet. Poliittisen unionin vahvistaminen ja laajentumisen valmisteleminen - komission lausunto hallitusten välistä konferenssia varten, KOM(96) 90 lopullinen, 28. 2. 1996: "Kaikkien Euroopan yhteiskuntien yhteisiin arvoihin nojautuva Euroopan yhdentyminen yhdistää kansanvallan, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteet avoimeen talouteen, joka perustuu markklnadynamiikkaan, yhteisvastuullisuuteen ja yhteenkuuluvuuteen. Näihin arvoihin kuuluu myös kansalaisten oikeus käyttää kaikille tarkoitettuja tai yleishyödyllisiä palveluja, jotka vahvistavat yhteisvastuullisuutta ja tasavertaisuutta. " Eurooppa-neuvostoCannes 26. -27. kesäkuuta. 1995- Puheenjohtajanpäätelmät- SN 211/95, kohta A. 1. 1 7 li MÄÄRITELMÄT Yleishyödylliset palvelut Tällä tarkoitetaan joko voittoa tavoittelevia tai voittoa tavoittelemattomia palveluja, joita julkiset viranomaiset pitävät yleishyödyllisinä ja joille sen vuoksi asetetaan erityisiä julkisen palvelun velvoitteita. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut Nämä perustamissopimuksen 90 artiklassa tarkoitetut palvelut ovat voittoa tuottavia palveluja, joilla on yleishyödyllisiä tehtäviä ja joille jäsenvaltiot ovat sen vuoksi asettaneet erityisiä julkisen palvelun velvoitteita. Näihin kuuluvat etenkin kuljetusverkot sekä energia- ja viestintäpalvelut. Julkinen palvelu Tällä ilmaisulla voidaan tarkoittaa yhtäältä palvelun tuottavaa toimielintä ja toisaalta tälle uskottua julkisen palvelun tehtävää. Julkinen viranomainen asettaa erityiset julkisen palvelun velvoitteet palvelun tuottavalle toimielimelle edistääkseen yleishyödyllisen tehtävän täyttämistä tai tehdäkseen sen mahdolliseksi, esimerkiksi sisämaanliikenteen, lento- tai rautatieliikenteen tai energia-alalla. Näitä tehtäviä voidaan harjoittaa kansallisella tai aluetasolla. Usein sekoitetaan toisiinsa julkinen palvelu ja julkinen sektori (mukaan lukien julkishallinto), toisin sanoen tehtävä ja asema, vastaanottaja ja omistaja. Yleispalvelu Tämä yhteisön toimielinten luoma kehittyvä käsite määrittelee joukon yleishyödyllisiä vaatimuksia, joita esimerkiksi televiestinnän ja postin olisi noudatettava koko yhteisön alueella. Tavoitteena on varmistaa kaikkialla tiettyjen välttämättömien, laatupalvelujen saatavuus kaikille kohtuuhintaan. I. YLEISHYÖDYLLISET PALVELUT: EUROOPPALAISEN YHTEISKUNTAMALLIN KESKEINEN TEKIJÄ 5. Yhteisön toiminta sijoittuu avoimeen talousmalliin, joka perustuu yhteisvastuullisuuteen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen sekä markkinamekanismeihin. A. KANSALAISTEN PALVELUKSESSA 1. Yhteiset arvot 6. Eurooppalaiset yhteiskunnat ovat riippuvaisia luomistaan yleishyödyllisistä palveluista, jotka ne ovat toteuttaneet. Nämä palvelut vastaavat väestön perustarpeisiin. Palvelujen yhteiskuntaa koossapitävä tehtävä nousee aineellisten kysymysten yläpuolelle. Niillä on myös vertauskuvallinen tehtävä: yleishyödylliset palvelut ovat yhteisön kiintopisteitä ja ne muodostavat kansalaisten yhteisöön kuulumisen perustan. Palvelut ovat osa kaikkien Euroopan maiden arkipäivän kulttuuri- identiteettiä. 7. Yleishyödyllisille palveluille määrätyt tehtävät ja niistä johtuvat erityisoikeudet heijastavat yleishyödyllisiä tarpeita, kuten toimitusvarmuutta, ympäristönsuojelua, taloudellista ja sosiaaiista yhteisvastuullisuutta, aluepolitiikkaa ja kuluttajien etujen ajamista. Kuluttajat odottavat saavansa erityisesti kohtuuhintaisia laatupalveluja. Myös kyseisten toimintojen taloudelliset erityispiirteet on otettava huomioon. Näillä lisäksi merkittäviä välillisiä vaikutuksia koko talouselämään ja yhteiskuntaan, ja ne vaativat usein ylimääräisiä varoja tai huomattavia pitkäaikaisia investointeja. Siksi onkin noudatettava joitakin tärkeitä toimintaperiaatteita: jatkuvuutta, yhtäläistä käyttömahdollisuutta, yleisyyttä ja avoimuutta. toiminnoilla on 8. Kaikkien pohdintojen keskipisteessä on kansalaisen etu, jonka noudattaminen vaatii yhteiskunnissamme pääsyä välttämättömiksi katsottuihin palveluihin ja ensisijaisten tavoitteiden noudattamista. Yleishyödylliset palvelut ovat näin koko yhteiskunnan ja siis kaikkien kansalaisten käytettävissä. Sama pätee yhteisössä yleispalvelun käsitteeseen. 2. Järjestämistapojen moninaisuus 9. Arvojen yhteisyys johtaa yleishyödyllisten palvelujen järjestämistapojen moninaisuuteen maittain, jopa alueittain ja aloittain. Samankaltaisia tehtäviä suoritetaan eritavalla aina olosuhteiden, kuten maantieteellisten tai teknisten rajoitusten, poliittisen ja hallinnollisen järjestelmän, historian ja perinteiden mukaisesti. 10. Palveluja voivat tarjota - monopoli- tai kilpailutilanteessa - milloin yksityiset yritykset, milloin julkisyhteisöt, milloin julkisten ja yksityisten yritysten yhteenliittymät. Näiden toimijoiden - joita joskus kutsutaan operaattoreiksi - toimintaa valvovat milloin paikalliset tai alueelliset, milloin kansalliset viranomaiset, joiden toimivaltuudet ja asema vaihtelevat. Valvontaa harjoittavan tahon ja operaattorin suhteessa voi puolestaan olla hyvin erilaisia muotoja. 11. Tämä moninaisuus voi johtaa käsitteiden sekaannukseen. Näin voidaan virheellisesti rinnastaa julkinen sektori ja julkiset palvelut ja sekoittaa siten asema ja tehtävä, omistaja ja vastaanottaja3. Euroopan politiikka liittyy yleiseen etuun, eli tehtäviin ja ehtoihin, joiden puitteissa ne suoritetaan, eikä asemaan. Katso määritelmiä sivulla 2. 12. Joka tapauksessa tämä tilanteiden moninaisuus muodostaa haasteen Euroopan taloudelliselle yhdentymiselle. Se ei muodosta sille estettä, vaan tarjoaa monia mahdollisuuksia, joista voidaan ammentaa kulloinkin sopivimmiksi katsottuja järjestelykeinoja yleisen edun toteuttamiseksi muuttuvassa taloudellisessa tilanteessa sekä löytää tehokkaimmat keinot Euroopan yhdentymisen jatkamiseksi. 3. Muutosten haasteet 13. Yleishyödyllisten palvelujen toteuttamisympäristö on viime aikoina voimakkaasti kehittynyt ja eroaa nyt merkittävästi siitä, millainen se oli palveluja luotaessa. Kehityksen tärkeimmät näkökohdat ovat seuraavat: Kuluttajat ovat yhä tietoisempia oikeuksistaan ja vaatimuksistaan yleishyödyllisten palvelujen käyttäjinä myös eurooppalaisella tasolla ja entistä vaativampia valikoiman, laadun ja hinnan suhteen. Kansainvälinen kilpailu pakottaa palveluja käyttävät yritykset etsimään yhä parempia hintasopimuksia, jotka ovat verrattavissa niiden kilpailijoiden saamiin sopimuksiin. Toisen maailmansodan jälkeisiin vuosiin verrattuna nykyisin näyttää olevan helpompaa saada yksityisiä kuin julkisia varoja infrastruktuuriverkkojen ylläpitoon ja kehittämiseen. Uudet tekniikat muuttavat sellaisten perinteisten talouksien perustaa, joille ovat tyypillisiä monopolit, etenkin televiestinnän, television ja liikenteen alalla. Niiden ansiosta saatavilla on myös uusia palveluja. - - Joissakin maissa ja joillakin aloilla nykyaikaistaminen on viivästynyt, minkä vuoksi mukautuminen on vaikeampaa. 14. Yhtenäismarkkinoiden luomisen ja entistä kovemman kilpailun avulla yleishyödylliset palvelut voivat selviytyä muutoksista ja hyötyä niistä parantamalla tarjontaa ja laatua ja laskemalla hintoja. Tämä tapahtuu samanaikaisesti taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisen kanssa. Yhteisö edistää tällä tavoin yleishyödyllisten palvelujen nykyaikaistamista, jotta voidaan säilyttää niiden perustehtävät ja lisätä niiden tehokkuutta. T i a i n en dynaamisuus on välttämätöntä eurooppalaisen yhteiskuntamallin kehittymiselle, mikä puolestaan on edellytys Euroopan kansalaisuuden toteutumiselle. B. YHTEINEN ETU JA EUROOPAN YHTENÄISMARKKINAT HEDELMÄLLISESSÄ VUOROVAIKUTUKSESSA 15. Markkinavoimien avulla varat voidaan jakaa tasaisemmin ja palvelut hoitaa tehokkaammin, ja edullisempana hintana. mikä koituu etenkin kuluttajan eduksi parempana Markkinamekanismeilla on kuitenkin rajoituksensa, ja ne voivat sulkea osan väestöstä etujen ulkopuolelle ja haitata sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämistä. Julkisten viranomaisten on tällöin valvottava yhteisen edun huomioonottamista. Tässä yhteydessä komissio toimii seuraavien painopisteiden mukaan. laatuna 1. Moninaisuuteen tukeutuminen 16. Yhteisön toiminta eurooppalaisen yhteiskuntamallin hyväksi tukeutuu Euroopan yleishyödyllisten palvelujen erilaiseen asemaan. Moninaisuuden takaavat seuraavat kaksi pääperiaatetta: julkiseen Perustamissopimuksen 222 artiklan takaama puolueettomuus suhteessa yritysten ja niiden tavoin henkilöstön kyseenalaiseksi yleishyödyllisiä tehtäviä hoitavien yritysten julkista tai yksityistä asemaa eikä määrää yksityistämistä. Yhteisö valvoo kilpaiiunrajoitustoimia samalla tavoin riippumatta siitä, ovatko kyseessä julkiset vai yksityiset yritykset. tai yksityiseen asemaan. Yhteisö ei aseta millään Jäsenvaltioiden vapaus määritellä yleishyödylliset tehtävät, myöntää erityisoikeuksia tai yksinomaisia oikeuksia näiden tehtävien hoitamiseksi niistä vastaaville yrityksille, säädellä niiden johtamista ja valvoa tarvittaessa niiden rahoitusta perustamissopimuksen 90 artiklan mukaisesti. ilmaus 17. Kansallisen päätösvallan noudattaminen taloudellisten ja sosiaalisten asioiden järjestämisessä tehtävä suuret on yhteiskunnalliset ratkaisut, ja yhteisö rajoittuu tutkimaan, ovatko käytetyt keinot sopusoinnussa yhteisötason sitoumusten kanssa. toteutumisesta. Jäsenvaltioiden on toissijaisuusperiaatteen tehtäviin kuuluviin 18. Lisäksi on muistettava, että perustamissopimuksen 90 artiklan ehtoja ei sovelleta ei-kaupallisiin toimintoihin (kuten pakollisiin koulutusjärjestelmiin tai sosiaaliturvaan) eikä julkisen vallan toimivaltaan turvallisuuteen, oikeuslaitokseen, diplomatiaan, väestörekisteriin). Näiden palvelujen vaikutus eri yhteisöpolitiikkoihin on olennaisen tärkeä, mistä johtuu yhteistyön ja kumppanuuden kehittyminen eurooppalaisella tasolla. Selvää kuitenkin on, että sellaisia yleishyödyllisiä palveluja, jotka eivät ole luonteeltaan taloudellisia tai jotka kuuluvat julkisen vallan alaisuuteen, ei voida käsitellä samalla tavoin kuin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja. Kuten perustamissopimuksessa vahvistetaan, niitä koskeva yhteisön toiminta voi ollavain täydentävää. (kuten 2. Tasapainon toteuttaminen: yhteisön tavoite 19. Todelliset haasteet sisältyvät yhtäältä Euroopan yhtenäismarkkinoiden ja vapaan kilpailun tavoittelemien vapaan liikkuvuuden, tehokkuuden ja vuorovaikutuksen ehtoihin ja toisaalta yhteisen edun tavoitteiden huomioonottamiseen. Vuorovaikutuksen on tapahduttava kansalaisen ja yhteiskunnan hyväksi. Tasapainon saavuttamisen vaikeus johtuu sen kehittyvästä luonteesta yhtenäismarkkinat syvenevät, ja julkisen palvelun tehtävätkin muuttuvat jatkuvasti, kun niiden on vastattava uusiin vaatimuksiin. 20. Yhteisön lähestymistapa on siis luonteeltaan asteittainen, ja sen tavoittelema tasapaino on dynaaminen. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin sovelletaan yhtenäismarkkinoiden luomiseksi tehtyjä yhteisön sääntöjä. Niihin sisältyvät myös monopolit, jotka voivat haitata markkinoiden moitteetonta toimintaa etenkin lokeroimalla niitä. Sääntöjen toteuttaminen antaa näin sopivan kannustimen palvelujen mukauttamiseen, mutta sen on sovittava yhteen yleishyödyllisten tehtävien kanssa. 21. Yleishyödyllisten palvelujen toimittajat saavat vapautuksen perustamissopimuksen säännöistä siltä osin kuin säännösten soveltaminen haittaa niille kuuluvien yleishyödyllisten tehtävien täytäntöönpanoa. Julkisille tai yksityisille yrityksille annetuista yleishyödyllisistä tehtävistä ei voi päätellä niiden suorittamiseen käytettäviä keinoja. Tämän vuoksi vapautukselle säännöistä asetetaan suhteellisuusehtoja. Tämän perustamissopimuksen 90 artiklaan sisältyvän periaatteen avulla voidaan taata yleishyödyllisten velvoitteiden ja tehtävien parempi keskinäinen soveltuvuus jotta käytetyt keinot ja tavoitteet olisivat oikeassa suhteessa keskenään. Tämä periaate on sisällöltään ja muotoilultaan sellainen, että sen avulla voidaan saavuttaa kehittyvä ja etenevä tasapaino sekä ottaa huomioon jäsenvaltioiden palvelujärjestelmien ja tavoitteiden erilaisuus ja aloittain vaihtelevat tekniset tai talousarvioon liittyvät velvoitteet. Periaatteen avulla saavutetaan lisäksi markkinoiden tehokkuuden ja yhteisen edun ihanteellinen yhteisvaikutus varmistamalla, että vaatimusten toimeenpannut keinot eivät haittaa suhteettomasti Euroopan markkinoiden moitteetonta toimintaa eivätkä vaikuta kauppaan yhteisön edun vastaisella tavalla. tyydyttämiseksi 22. Tähän mennessä vuorovaikutuksen tulokset ovat olleet myönteisiä sekä yleishyödyllisten palvelujen tehokkuuden että sääntöjen soveltamisen kannalta. 23. Yhteisön yleishyödyllisten palvelujen taloudellinen tehokkuus ja laatu kestää monessa tapauksessa vertailun maailman muiden alueiden kanssa. Esimerkiksi energianjakelun luotettavuuden, lentokuljetusten turvallisuuden tai radion ja television laadun osalta Euroopan saavutukset ovat usein erittäin hyvää tasoa. Nämä tulokset johtuvat ainakin osittain yhteisön asettamista puitteista, jotka rajoittavat liiallisia etuoikeuksia, kannustavat hallinnoinnin avoimuuteen johtuva sekä määräävät selkeät täsmälliset yleishyödylliset sopimusehdot. Kilpailusta ja tehokkuushyöty on parhaita tapoja palvelujen hinnan alentamiseksi ja monissa tapauksissa niiden saattamiseksi entistä useampien kansalaisten ulottuville. Siitä johtuu myös yritysten, erityisesti pk- yritysten, kilpailukyvyn lisääntyminen. Kuitenkin monilla aloilla on edelleen parantamisen varaa. Yleishyödyllisten palvelujen paremman laadun ja kustannusvastaavuuden etsintä voi edellyttää useassa tapauksessa uusia lähestymistapoja ja huomattavaa ponnistusta niiden tehokkuuden parantamiseksi. 24. Yhteisö on soveltanut sääntöjä puolueettomasti sosioekonomisten ja poliittisten toimijoiden näkemyksiä noudattaen. Ministerineuvostoja Euroopan parlamentti ovat luoneet lainsäädännölliset puitteet. Jäsenvaltiot hyväksyivät neuvostossa yksimielisesti kaikki lento- ja rautatiekuljetuksiin ja sähköön liittyvät tekstit. Myös televiestinnän ja postipalvelujen osalta neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät yleispalvelun määritelmän. Yksittäistapauksissa4 komissio on joutunut ryhtymään toimenpiteisiin 90 arMklan mukaisesti. Ennen kuin komissio päättää lopullisesti kustakin toimenpiteestä, se huolehtii siitä, että se kuulee perusteellisesti Euroopan parlamenttia ja neuvostoa, jäsenvaltioita ja asianomaisia toimijoita saavuttaakseen mahdollisimman laajan yksimielisyyden. Erityisesti kaksi tärkeintä 90 artiklan pohjalta hyväksyttyä direktiiviä telepäätelaitteista ja telepalveluista sekä niiden muutokset saivat neuvostossa jäsenvaltioiden hyväksynnän. 25. Muutoksenhakuelimenä ja laintulkitsijana yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut kyseiset säädökset ja edistänyt tasapainoon pääsyä. Tuomioistuin hyväksyi, että taloudelliset seikat kuten yleishyödyllisen palvelun kokonaiskannattavuus tai muut seikat kuten ympäristönsuojelu, voivat olla aiheellisia perusteita5. 26. Komission, Euroopan parlamentin, neuvoston ja yhteisöjen tuomioistuimen lähestymistapaa ovat ohjanneet yhteisen edun kansalliset määritelmät, johtuvat kunkin maan jotka sosiaaliskulttuurisista erityispiirteistä ja yhteiskunnallisista valinnoista. 3. Euroopan yleisen edun edistäminen vireyden 27. Taloudellisen ja yhteenkuuluvuuspolitiikkaan pohjautuva Euroopan taloudellinen yhdentyminen on johtanut siihen, että eurooppalaisen tason on otettu tavoitteeksi yhteinen ^tu yleispalvelun tai muiden julkisen palvelun velvoitteiden muodossa. Komission luomaa yleispalvelun käsitettä on kehitetty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöslauselmissa ja toteutettu eri alojen lainsäädännössä6. yhtenäismarkkinoihin tehokkuuden lähteenä ja 28. Yleispalvelun käsite perustuu pyrkimykseen taata kaikille kohtuuhintainen laatupalvelu kaikkialla Euroopassa. Yleispalvelun arviointiperusteet kohdistuvat tass-arvon, yleisyyden, jatkuvuuden ja mukautuvuuden periaa*'-''. ! s ^ä terveisiin menettelytapoihin: ""•"^''•noinnin, hinnoittelun ja rahoituksen avoimuus sekä riippumattomien tahojen valvonta. Koska kaikkia arviointiperusteita el aina käytetä kansallisella tasolla, niiden ottaminen käyttöön eurooppalaisen yleispalvelun kautta on johtanut siihen, että on kehitetty yleishyödyllisiä palveluja7. 29. Yleispalvelun käsite on kuitenkin joustava siltä osin kuin sen sisältöä kehitetään vähitellen rakenteellisten ja teknisten erityispiirteiden ja kullekin alalle ominaisten tarpeiden mukaisesti. Joka tapauksessa käsite kehittyy edelleen: sen on mukauduttava teknologisiin muutoksiin, yhteisen edun uusiin vaatimuksiin sekä käyttäjien tarpeisiin. Vuodesta 1958 ainoastaankahdeksandirektiiviä ja niiden muutosta sekä seitsemän päätöstä on perustunuttahan artiklaan. Tuomio Corbeau, 19. 5. 1993,asia C-320/91, kok. i s. 2565; Almelo, 27. 4. 1994, asia C-392/92, kok. l, s. 1509, ja Euroopan yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio Landbroke v. komissio, 27. 10. 1994, asia T-32/93,kok. Ils. 1994. EuroopanparIamentinpäätöslause!mat22. 1. 1993,EYVL N:o C 42, 15. 2. 1993,s. 240; 6. 5. 1994,EYVL N;o C 205, 25. 7. 1994. S. 551 ; 25. 6. 1995, EYVL N:0 C 166, 3,7. 1995,s. 109; 14. 7. 1995,EYVL N:o C 249, 25. 9. 1995,s. 212 Neuvoston päätöslauselmat 22. 7. 1993, EYVL N:o C 213, 6. 8. 1993, s. 1 ; 7. 2. 1994, EYVL N:o C 48, 16. 2. 1994, s. 1; 22. 12. 1994,EYVL N:o C 379, 31. 12. 1994,8. 4; 18. 9. 1995, EYVL N:o C 258, 2. 10. 1995,s. 1. Katso televiestintää koskeva esimerkki kohdassa 35. 30. Mikään ei estä jäsenvaltioita omaksumasta yleistä etua edistäviä ylimääräisiä tehtäviä, jotka ylittävät yleispalvelun velvoitteet, kunhan käytetyt keinot ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia. Joidenkin palveluiden osalta yleispalvelua koskevissa säännöksissä jopa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus panna täytäntöön yleisen edun velvoitteet tai jättää ne panematta täytäntöön sekä tarjota korvauksia. Yleispalvelun kehitys yhteisön tasolla kunnioittaa näin moninaisuutta ottamalla jatkuvasti huomioon kansalliset käsitykset yleisestä edusta, jonka jokainen valtio määrittelee perinteidensä ja omien tarpeidensa mukaisesti. 31. Lisäksi julkisen palvelun velvoitteet voidaan tietyin ehdoin panna täytäntöön yleiseen etuun liittyvien syiden, kuten aluepolitiikan, toimitusvarmuuden ja ympäristön vuoksi. 32. Sisämarkkinoiden toteuttaminen tuo kuluttajille yhä kilpailukykyisempiä palveluja, ja sen avulla eurooppalaiset yritykset ovat entistä paremmin varustautuneita kansainväliseen kilpailuun. Yleispalveluja muut julkisen palvelun velvoitteet edistävät yhteisvastuullisuuden ja yhdenvertaisen kohtelun tavoitteisiin pääsyä. Ne ovat kansalaisille ja eurooppalaiselle yhteiskunnalle tae yleisen edun puolustamisesta. Yleispalvelu ilmentää siten eurooppalaisen yhteiskuntamallin vaatimuksia ja erityispiirteitä sellaisen politiikan puitteissa, joka sovittaa yhteen markkinadynamiikan, yhteenkuuluvuuden ja yhteisvastuullisuuden. II. YHTEISÖN PANOS: DYNAAMISUUS, JOUSTAVUUS, YHTEISVASTUULLISUUS A. ERIYTETTY LÄHESTYMISTAPA ja lähestymistapa yhdistävät Edellä määritellyt periaatteet toisiinsa markkinoiden 33. vapautumisen synnyttämän dynaamisuuden ja yleishyödyllisyyden vaatimukset sekä Euroopan että jäsenvaltioiden tasolla. Komissio on tehnyt tämänsuuntaisia aloitteita mm. televiestinnän, postipalveluiden, liikenteen ja energian alalla. Nämä alat ovat vakuuttava osoitus siitä, miten laajojen markkinoiden panos vaikuttaa sellaisten yleishyödyllisten palveluiden olennaisesti turvaamiseen ja kehittämiseen, joita tarjotaan kuluttajille yleispalveluun tai julkiseen palveluun liittyvien velvoitteiden perusteella. Kunkin alan suhteen on toimittu joustavasti ottaen huomioon alan erityispiirteet, subsidiariteetti- eli toissijaisuusperiaate ja yhteisvastuullisuuden eri ilmenemismuodot. Eteneminen on tapahtunut asteittain ja siinä on kuultu asianomaisten toimijoiden mielipiteitä. "^ Televiestintä Televiestinnän alalla komission tavoitteena on vahvistaa yleisön saatavilla olevia 34. palveluita yhteisön alueella lisäämällä unionin kansalaisille tarjottavien palveluiden määrää ja kohottamalla samalla niiden laatua ja tukemalla niiden saatavuutta. Markkinat ovat vapautuneet vähitellen, tarkan aikataulun mukaisesti. Vuonna 1987 tehtyjen ehdotusten ansiosta kuluttajat ovat päässeet valitsemaan vapaasti, millaisen kiinteän puhelimen, matkapuhelimen tai telekopiolaitteen tai modeemin he haluavat. Sittemmin on ryhdytty toimenpiteisiin, kahden matkapuheHntoiminnan tai satelliittipalvelun x. >-t3j?. ri välillä. Puhelintoimintaan liittyvät. ri-m 1993 (eräiden maiden osalta infrastruktuurit ja markkinat vapautuvat viimeislää" vuoden 2003) alussa. Tätä varten sääntelyvalta L- -". 'aan varsinaisen teletoiminnan harjoittamisesta ja yleiset verkot avataan uusille teletoiminnan harjoittajille, olisi mahdollista vähintään ansiosta joiden valita jäsenvaltioita asettamaan niissä Markkinoiden ja infrastruktuurien vapautumiseen liittyy yleispalveluvelvoitteiden 35. määritteleminen. Yhteisö onkin pyytänyt toimiville operaattoreille yleispalveluun liittyviä velvoitteita; näin on pyritty luomaan laaja valikoima erilaisia peruspalveluita. Komission vuonna 1996 antaman yleispalvelua koskevan tiedonannon mukaan tähän palveluun sisältyvät peruspalvelut kaikille kohtuulliseen hintaan sekä verkko, joka mahdollistaa puheen-, datan-ja telekopionsiirron seks puhelintoiminnan. Sääntelykehykseen sisältyy rahoitussuunnitelma siitä, miten markkinatoimijat voivat kattaa tähän palveluun liittyvät kustannukset. Yleispalvelun sisältö on tarkoitus tarkistaa ensin vuonna 1998 ja sen jälkeen säännöllisesti. Nyt omaksuttu dynaaminen lähestymistapa tähtääkin siihen, että palvelu voitaisiin mukauttaa teknologian kehitykseen, kuluttajien tarpeisiin ja yleishyödyllisyyden vaatimuksiin. Televiestinnän yleispalvelu rikastuttaa tästä lähtien osaltaan kansallisella tasolla määriteltyjä telepalveluita. Tästä on yhtenä esimerkkinä peruspuhelinpalveiuiden tai taloudellisista vaikeuksista kärsiville; tämä yleispalvelun osa-alue on monissa jäsenvaltioissa vielä tuntematon käsite. takaaminen kaikille, myös sosiaalisista, terveydellisistä ja 38. Niissä jäsenva'tïoissa, joissa kehitys on edennyt yhteistä aikataulua nopeammin, erityisesti tarjonta puhelinten matkapuhelintoimintaa harjoittavien operaattoreiden ansiosta. Ma khnoder apau*!ii7vse~ myötä on helpompi sovittaa puhelinpalveluiden tarjonta käynmsb-a ^e\<~ ' e ^ l t ^r mullistuksiin, tyydyttää kuluttajien yhä eriytyvämme! odotukset ja '=5ckpa ' ~'i!8 palveluiden yleistynyt uusien, uusien on "** Postipalvelut 37. Komission heinäkuussa 1995 esittämistä toimenpiteistä keskustellaan paraikaa Euroopan parlamentissa ja neuvostossa. Näiden toimenpiteiden avulla pyritään luomaan yhteiset säännöt postipalveluiden kehittämiseksi ja niiden laadun parantamiseksi sekä edistämään vuodeksi 2000 suunniteltua postimarkkinoiden asteittaista, valvottua avaamista kilpailulle. Ehdotetun järjestelmän ytimenä on postin yleispalvelun takaaminen pitkällä 38. aikavälillä. Yleispalveluun kuuluu laadukas maanlaajuinen, mahdollisimman tiheä ja kohtuuhintainen postipalvelu. Se käsittää kirjeiden sekä tiettyjen paino- ja hintarajoitusten puitteissa myös erilaisten julkaisujen, luetteloiden ja pakettien keräämisen, kuljetuksen, lajittelun ja jakamisen vastaanottajille. Siihen sisältyvät myös kirjatut lähetykset ja arvoposti. Palvelun piiriin kuuluisivat sekä kansalliset että rajat ylittävät lähetykset. Palvelun tulee olla jatkuvaa, luottamuksellista, puolueetonta ja syrjimätöntä sekä joustavaa. Yleispalvelun rahoittamiseksi on tarkoitus ylläpitää sektoria, joka on varattu tämän 39. yleispalvelun tarjoajille. Sektorin laajuus määritellään kahden perusteen avulla: painon ja tariffin. Postimyyntiin ja ulkomailta tuleviin lähetyksiin liittyviä ongelmia tutkitaan parhaillaan. Tämän erityispalvelun laajuus tutkitaan joka tapauksessa uudelleen vuonna 2000 erityisesti teknologisten, taloudellisten ja sosiaalisten näkökohtien kannalta. 40. Yleispalvelun rahoituksen täydentämiseksi kaupallisille postitoiminnan harjoittajille voidaan lisäksi määrätä velvoitteita vastineeksi niille myönnettävistä toimiluvista, esimerkiksi tasausrahastoihin suoritettavien maksujen muodossa. Lisäksi on tarkoitus erottaa sääntelyviranomaiset varsinaisista postialan toimijoista. •** Liikenne 41. Siviili-ilmailun alalla kansallisilla lentoyhtiöillä on usein ollut alkuperävaltioissaan monopoliasema, jonka ansiosta ne ovat joissakin tapauksissa voineet suorittaa tasausta taloudellisesti kannattavan ja julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvän kannattamattoman toiminnan välillä. Vuosina 1987, 1990 ja 1993 laadittujen ilmailupakettien myötä markkinat ovat vapautuneet vähitellen; yleishyödylliset palvelut on kuitenkin säilytetty. Syrjäseutujen yhteyksistä vastaavilla reiteillä tai vähäliikenteisillä paikallisreiteillä, 42. jotka ovat alueen kehityksen kannalta elintärkeitä mutta joita voittoa tavoittelevat toimijat eivät ottaisi hoitaakseen, jäsenvaltioilla on oikeus määrätä tietylle reitille julkisen palvelun velvoite, valita Euroopan laajuisen tarjouskilpailun perusteella yksi ainoa liikenteenharjoittaja ja suorittaa rahallista korvausta tällaisten liikenneyhteyksien takaamiseksi. Markkinoihin kohdistuva julkinen interventio on siis rajattu koskemaan vain välttämättömiä toimia. 43. Tämän kehityskulun lähestyessä nyt loppuaan on todettava, että Euroopan laajuisen markkinoiden vapautumisen ansiosta on voitu säilyttää kattava liikenneverkko ja taata sen luotettavuus sekä parantaa merkittävästi kuluttajille tarkoitettua palvelua. Kilpailu on lisääntynyt sekä liikenneyhteyksien että hintojen suhteen, niin että uudet kansalaispiirit ovat päässeet osallisiksi lentoliikenteen palveluista. 44. Meriliikenteen osalta säännöt, joissa säädetään palvelujen tarjoamisen vapaudesta jäsenvaltioiden sisäisessä meriliikenteessä (kabotaasi), antavat jäsenvaltioille oikeuden määrätä julkisen palvelun velvoitteen kaikille yhteisön laivanvarustajille, ketään syrjimättä, jotta voidaan taata riittävät, säännölliset liikennepalvelut saarille ja saarilta sekä niiden välillä. Jäsenvaltioiden vaatimukset saavat kuitenkin koskea ainoastaan kyseeseen tulevia satamia sekä yhteyksien jatkuvuutta, säännöllisyyttä, tiheyttä ja kapasiteettia sekä tariffeja ja alusten miehistöä. Komissio on lisäksi ehdottanut tiedonannossaan "Kohti uutta meriliikennestrategiaa" mahdollisuutta myöntää rahoitusta yleishyödyllisten palvelujen turvaamiseksi. julkista Sisämaanliikenteen (rautatiet, maantiet, sisävesiliikenne) osalta jo Euroopan 45. yhteisön perustamissopimuksen 77 artiklassa viitataan eräisiin julkisen palvelun käsitteeseen liittyviin velvoitteisiin. Komissio on yhtäältä vuonna 1969 hyväksynyt säännöt, joissa tulkitaan tätä artiklaa ja taataan asianmukaiset liikennepalvelut; nämä palveluthan vaikuttavat osaltaan kestävään kehitykseen, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja alueiden väliseen tasapainoon. Toisaalta sisämaanliikenteen markkinoiden vapautuminen on jo edennyt varsin pitkälle, ja palveluiden laadun merkitys on otettu tällä alalla huomioon täysipainoisesti. Komissio on vahvistanut tämän lähestymistavan aihetta "kansalaisten verkko" 46. käsittelevässä vihreässä kirjassaan ja korostanut samalla, että säänneltyjen julkisten palveluiden tehostaminen on välttämätöntä. Rautateiden osalta komissio on äskettäin ilmestyneessä valkoisessa kirjassa puolustanut vuonna 1995 tekemiään ehdotuksia rahtia ja kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevien markkinoiden vapauttamiseksi. Se on myös tarkoituksena on selvittää, miten sisäinen matkustajaliikenne saataisiin käytännössä paremmin avoimen kilpailun piiriin unohtamatta kuitenkaan julkisen palvelun velvoitteita Vuonna 1996 on esitetty kaksi muuta ehdotusta, joiden tarkoituksena on vahvistaa maanteitse tapahtuvan sisäisen matkustajaliikenteen markkinoita; ehdotuksissa otetaan kaikin tavoin huomioon suhteellisuuden periaate ja julkista palvelua koskeva sääntely. tutkimuksesta, ilmoittanut jonka «• Sähkö Parhaillaan käsiteltävän direktiiviehdotuksen tarkoituksena on avata sähkömarkkinat 47. uusille tyypillisten erittäin toimijoille asteittain yhdeksän vuoden kuluessa. Alalle pitkäaikaisten investointien turvaamiseksi ja kansallisten järjestelmien monimuotoisuuden huomioon ottamiseksi jäsenvaltioille on tarjottu kaksi vaihtoehtoa: niiden on täytynyt valita joko kolmansien osapuolien pääsy verkkoon tai järjestelmä, jossa ostajia on vain yksi. Jäsenvaltioiden tehtävänä on valita sopivat asiakkaat tiettyjen edellytysten perusteella. 48. Ehdotettu ratkaisu perustuu avoimeen kilpailuun, mutta antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden määrätä yleishyödyllisiä velvoitteita. Läheisyysperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot määrittelevät nämä velvoitteet yleishyödyllisten tavoitteiden pohjalta tiettyjä avoimuuden, puolueettomuuden ja tasavertaisen kohtelun periaatteita noudattaen. Komissio on vakuuttunut siitä, että tämän politiikan avulla voidaan alentaa 49. eurooppalaisen teollisuuden energiakustannuksia ja parantaa siten sen kilpailukykyä kansainvälisillä markkinoilla. Tästä pitäisi koitua hyötyä myös kuluttajille mm. tariffien alenemisen muodossa. 50. yhdeksän vuoden kuluttua sen voimaantulosta. Komissio suorittaa aluksi puolivälitarkastelun, ja sen jälkeen direktiivi tarkistetaan 10 *** Radio ja televisio 51. Televisiolla ja radiolla on useimmissa jäsenvaltioissa yleishyödyllinen tehtävä riippumatta siitä, millaisia rakenteellisia tai teknologisia muutoksia näillä markkinoilla tapahtuu. Tällä alalla kyseeseen tulevat yleishyödylliset näkökohdat liittyvät ennen muuta lähetettävien ohjelmien sisältöön ja niiden moraalisiin ja demokraattisiin arvoihin, joita ovat mm. yhteiskunnan moniarvoisuus, tiedottamisen etiikka ja intimiteettisuoja. Tapa, jolla nämä yleishyödylliset näkökohdat otetaan huomioon, vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta ja alueesta toiseen erityisesti rahoituksen osalta. Yhteisön lainsäädäntö vaikuttaa radio- ja televisiotoimintaan lähinnä televisiosta 52. ilman rajoja vuonna 1989 annetun direktiivin kautta. Siinä on muotoiltu oikeudellinen kehys televisiolähetysten vapaan liikkuvuuden takaamiseksi sovittamalla yhteen ne kansalliset säännöt, jotka olisivat voineet asettaa vapaalle liikkuvuudelle oikeudellisia esteitä. Yhteensovittaminen koskee lainsäädäntöä, jota sovelletaan televisio-ohjelmien jakelun ja tuotannon edistämiseen, mainostamiseen ja sponsorointiin, alaikäisten suojeluun ja vastineoikeuteen. Jäsenvaltioiden on taattava vapaus vastaanottaa televisiolähetyksiä eivätkä ne saa estää muista televisiolähetysten edelleenlähettämistä yhteensovitettuihin alueihin liittyvien syiden vuoksi. Kyseiseen tekstiin tehdään parhaillaan Euroopan parlamentissa joiden tarkoituksena on selkiyttää ja mukauttaa nykyisiä sääntöjä. jäsenvaltioista peräisin olevien ja neuvostossa tarkistuksia, Kilpailua koskevien sääntöjen avulla voidaan lähinnä estää hallitsevan markkina- 53. aseman väärinkäyttöä. Keskittymien valvonnan pohjalta voidaan estää harvain vallitsemien markkinarakenteiden tai monopolimarkkinarakenteiden syntyminen. II B. MUIDEN YHTEISÖPOLITIIKKOJEN OSUUS 54. Euroopan unionin osuus rajoitu yhtenäismarkkinoiden luomiseen. Sitä täydentävät eri yhteisöpolitiikkoihin kuuluvat toimet. Näihin kuuluu mm. yleishyödyllisten palvelujen kehittämisessä ei normien laatiminen verkkojen yhteentoimivuuden ja keskinäisten yhteyksien luomiseksi ja sertifioinnin kehittäminen ohjaavat eurooppalaiset mallit kuljetus- ja energia-alan sekä tietoyhteiskunnan kivijalan, teleliikenteen, Euroopan näitä suurille infrastruktuureja koskeva yhteinen politiikka ja rahoitus infrastruktuuriverkoille laajuisille sekä investointihankkeiden tukeminen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan osana erityisesti yhteisön vähemmän kehittyneiden alueiden tai uudistettavien teollisuusalueiden infrastruktuureja koskeville investoinneille ja hankkeille, jotka yleisemmin edistävät yleishyödyllisiä palveluja yhteistyössä maakunnallisten ja paikallisten toimijoiden kanssa tutkimus- ja kehityspanoksen antaminen aloilla, jotka suorittavat yleishyödyllisiä palveluja, esimerkiksi rautatie-ja lentoliikenne, audiovisuaalinen ala, tietotekniikka, koulutus ja terveydenhuolto lainsäätäjien, säätelevien viranomaisten rahoitustavoista, hinnoittelusta ja kansalaisten palvelemisesta8. toimijoiden keskinäinen ja tiedonvaihto Kaikissa näissä toimissa yhteisö Gttaa huomioon terveen ympäristön ja kestävän kehityksen vaatimukset ja kuluttajien edut. Niitä varten komissio ryhtyy toimiin valikoiman, laadun, avoimuuden ja ja objektiiviseen osallistumisen edistämiseksi. ja halpojen muutoksenhakumenettelyjen tietoon pääsyn, nopeiden toiminta ei voi olla toimijat pääse keskinäiseen 55. Yhteisön julkisen sektorin yhdistävän kumppanuuden on oltava yhteisvaikutukseen. Yksityisen avainasemassa, erityisesti investointien ja tutkimuksen os •;: Mutta kumppanuuden on ulotuttava alueelliselta kansalliselle ja yhteisön tasolle. tehokasta elleivät eri ja 56. Muiden kuin taloudellisten palvelujen osalta9 unionitasolla käynnistetyt toimet voivat tukea tai täydentää kansallista politiikkaa, esimerkiksi työllisyyden, sosiaaliturvan, kansanterveyden, koulutuksen tai kulttuurin aloilla. Yhteisö edistää jäsenvaltioiden yhteistyötä syöväntorjunnassa. Koulutusalan yhteistyö- ja vaihto-ohjelmat kuten Leonardo ja Sokrates koskettavat huomattavaa opiskelija- tukee edelleen eurooppalaisen kulttuuriperinnön säilyttämistä ja edistämistä. Tällaiset toimet eivät luonnollisestikaan ole johtamassa Euroopan yhdenmukaistamiseen. Ne ovat unionin lisäpanos yleisen edun hyväksi ja keskeisiä yhteisön yhteenkuuluvuuden ja yhteisvastuullisuuden toteuttamisessa. työntekijäjoukkoa. Yhteisö ja III. TULEVAISUUDEN TAVOITTEET tukemaan EU:n 57. Yhteisö pyrkii taloudellista kilpailukykyä entistä avoimemmassa maailmantaloudessa ja turvaamaan kuluttajille paremman valikoiman, laadun ja oikeat hinnat. Samanaikaisesti se vahvistaa politiikoillaan jäsenvaltioiden välistä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja edistää eräiltä osin tasa-arvoa. Tätä perustamissopimuksessa mainittua tavoitetta toteutetaan erityisesti rakennerahastojen ja Euroopan laajuisten verkkojen avulla. Yleishyödylliset palvelut ovat tässä suhteessa avainasemassa ja vahvistavat taloudellista ja Julkiseen liikenteeseen liittyvä tällainen esimerkki löytyy komission tuoreesta kansalaisten verkkoa koskevasta tiedonannostaKOM(95)601 lopull, 23. 1. 1996. Ks. kohta 18. 12 sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja taloudellista tehokkuutta. Yhteisö tekee mahdolliseksi niiden tehtävän noudattamisen luomalla samalla edellytyksiä tehokkuudelle. 58. Cannesissa kesäkuussa 1995 kokoontuneet valtioiden ja hallitusten päämiehet korostivat tämän tasapainon tärkeyttä10: "Eurooppa-neuvostokorostaa huoltaan siitä, että sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseksi useilla aloilla käyttöön otettavan kovemman kilpailun on oltava sopusoinnussa niiden yleisten taloudellista etua edistävien tehtävien kanssa, jotka Euroopassa koetaan tärkeiksi, mukaan lukien tasapainoisen kaupunki-ja yhteiskuntasuunnittelun, kansalaistentasa-arvoisenkohtelun,- etenkin miesten ja naistentasa-arvoistenoikeuksienja mahdollisuuksien-, kuluttajien saamien palvelujen laadun ja jatkuvuuden sekä pitkän aikavälin strategisten etujen säilyttämisen osalta. " 59. Niin tämä poliittinen viesti kuin meneillään olevat muutokset edellyttävät tulevaisuuden tavoitteiden selventämistä. Siksi komissio aikoo edistää unionin tasolla yleishyödyllisiä palveluja kolmen päälinjan mukaisesti: syventämällä sisämarkkinoiden ja EU:n kilpailukyvyn hyväksi tehtyjä toimia, vahvistamalla eurooppalaista yhteisvastuullisuutta ja yhteensovittamista sekä hyödyntämäiiä yhteisön keinoja. Pyrkimys voitaisiin kirjata perustamissopimukseen hallitusten välisessä konferenssissa. A. 1. EUROOPPALAINEN NÄKÖKULMA Käynnistettyjen eurooppalaisen kilpailukyvyn edistämistoimien hyödyntäminen 60. Taloudellisia palveluja koskevien markkinoiden ja erityisesti verkko palvelujen vapauttamista sekä yleishyödyllisten palvelujen käsitteen vaatimusten huomioon ottamista on jatkettava, koska ne edistävät sekä yleishyödyllisten palvelujen että Euroopan talouden kilpailukykyä maailmantaloudessa. Nämä toimet vaikuttavat ratkaisevasti palvelujen nykyaikaistamiseen, joka ia antaa Euroopan unionille mahdollisuuden hyödyntää kilpailuetuaan kyseisillä aloilla käyttäjäyrityksille mahdollisuuden ostaa laatupalvelut halvemmalla. 61. Joka tapauksessa komissio jatkaa toimintaansa puolueettomana tuomarina. Lisäksi se pyrkii noudattamaan markkinoiden vapauttamispolitiikassaan seuraavia periaatteita: yleishyödyllisten palvelujen toiminnan, tulosten ja kilpailukyvyn arvioinnissa tarvittavat välineet otetaan käyttöön. Arviot tehtäneen aloittain. Niiden avulla voidaan jakaa tietoa parhaista toimintatavoista, edistettäisiin yleishyödyllisten tehtävien sovittamista teknologian muutoksiin, käyttäjien uusiin tarpeisiin ja yleisen edun uusiin vaatimuksiin. Jo tähän mennessä komissio on käynnistänyt ja organisointimuodoista jäsenvaltioissa ja käyttöön otetuista rahoituskeinoista. tutkimuksen verkkopalvelujen säätelystä asteittainen ja yhteisesti sovittu lähestymistapa yhdessä eri toimijoiden, myös kuluttajien kanssa avoin lähestymistapa 90 artiklan menettelytapojen toteuttamisesta tiedottamisen pohjalta. Lähestymistavan on edistettävä käynnistettyjen toimien hyödyntämistä, erityisesti eurooppalaisen yleispalvelun osalta. 62. On kuitenkin tärkeää, että niistä komission esittämistä aloitteista, joiden käsittely on kesken, tehdään nopeat päätökset. Komissio odottaa sähkön sisämarkkinoita koskevan direktiivin, jonka käsittelyssä on äskettäin päästy eteenpäin, toteutuvan pian, ja että neuvosto ja parlamentti kansainvälisten markkinoiden hyväksyvät sekä vapauttamisesta, maakaasumarkkinoiden vapauttamisesta. Kaikkiin näihin esityksiin liittyy yleisen edun mukaisia näkökohtia. rautateiden matkustajaliikenteen loppuunviemisestä tavaraliikenteen vapauttamisen rautateiden esitykset Eurooppa-neuvostoCannes 26-27. kesäkuuta 1995-Puheenjohtajanpäätelmät - SN 211 \ 95. 13 2. Eurooppalaisen yhteisvastuullisuuden ia yhteensovittamisen vahvistaminen 63. Eurooppalaisen yhteisvastuullisuuden tavoite johtanee yleisen edun käsitteen täydentämiseen uusilla aloitteilla, edellä kuvattujen tilanteiden valossa. Osaan aloista liittyy valtioiden välinen ulottuvuus niiden teknisen erikoislaadun vuoksi. Näiden osalta yleisen edun vaatimusta ei voida parhaalla mahdollisella tavalla täyttää kansallisella tasolla. Toisiin aloihin liittyy yleiseurooppalainen etu (esimerkiksi aluesuunnittelu ja ympäristönsuojelu). 64. Vastatakseen näiden alojen tarpeisiin ja saavuttaakseen mahdollisimman suuren tehokkuuden ja hyvät palvelut komissio voi joutua tekemään myöhemmin määriteltävällä tavalla ja nykyisen toimivallan pohjalta aloitteita kansallisten yleistä taloudellista etua vaalivien elinten toimien yhteensovittamiseksi esimerkiksi julkisen rahoituksen ehtojen tai valvontajärjestelmien osalta. Yleispalvelun ja julkisen palvelun velvoitteiden käsitteen kehittäminen erityisesti palvelun laadun ja käyttäjän oikeuksien osalta on tutkimisen arvoinen asia. 65. Eräiden sektoreiden unionitasoon sisällyttämisen aste voi lisäksi johtaa pohdintoihin keinoista lisätä unionitason yhteensovittamista alaa säätelevien viranomaisten ja toimijoiden toiminnan seuraamiseksi. Joissakin tapauksissa voitaisiin harkita sellaisia pitemmälle vietyjä yhteistyömuotoja kuin parhaillaan käsiteltävä lentoliikenteen valvontaa varten luotava elin11. 3. Yhteisön keinojen käyttäminen 66. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, tasapainoinen alueellinen kehitys ja ympäristön suojeleminen ovat Euroopan yhteisen edun mukaisia tavoitteita. Yleishyödyllisillä palveluilla on siis yhteisiä tavoitteita yhteisön eri poliitikkojen kanssa. 67. Siksi komissio jatkaa päättäväisesti näitä politiikkoja, joiden yhteisvaikutus yleishyödyllisten palvelujen kanssa on hyödynnettävä Tässä hengessä komissio esittää ensi vuonna parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle yhteisön alueen kehittämissuunnitelman, joka nojautuu asiakirjan "Eurooppa 2000 plus" suositusten sisältämiin opetuksiin ja jossa yleishyödylliset palvelut saavat niille kuuluvan aseman. 68. Euroopan laajuisia verkkoja komissio aikoo kehittää valtioiden ja hallitusten päämiesten sitoumusten mukaisesti. Näistä sitoumuksista on syytä f hdä johtopäätökset pian erityisesti rahoituksen osalta. Näiden verkkojen potentiaali on sellainen, että niiden toteutumista ei saa viivyttää. Tutkimuksen osalta komissio painotti esitellessään viidennen puiteohjelman (1999-2003) alustavat suuntaviivat, että tutkimus on tiukasti asetettava kansalaisten palvelukseen. 69. Keskeiset tarpeet muiden yleishyödyllisten palvelujen osalta mm. terveydenhuollossa, sosiaaliturvassa, koulutuksessa, vesihuollossa tai asuntopolitiikassa on tyydytettävä kansallisella tai alueellisella tuki, yhteensovittaminen - joiden käyttämistä näiden palvelujen hyväksi on tehostettava yhtäläisten mahdollisuuksien suosimiseksi ja syrjäytymisen välttämiseksi. tasolla. Yhteisöllä on kuitenkin keinoja taloudellinen - yhteistyö, B. MAININTA PERUSTAMISSOPIMUKSEEN keinoista, 70. Unionin uudistaessa toimielimiään ja valmistellessa siirtymistä uuteen poliittiseen vaiheeseen keskustelu lausunnossaan ja hallitustenvälistä konferenssia varten12 korostamaa sitoutumista eurooppalaiseen yhteiskuntamalliin ja sen perustana oleviin arvoihin, on avoinna. Yleishyödyllisyyteen tähtäävät palvelut kuuluvat keskeisiin arvoihin. täsmennetään vahvistetaan komission joilla 71. Muuan vaihtoehto olisi jättää sopimus ennalleen. Perustamissopimuksen 90 artikla or osoittautunut markkinoiden vapauttamisen ja yleisen edun hedelmällisen vuorovaikutuksen takaajaksi. Sitä ei tule muuttaa. Lisäksi sopimus antaa mahdollisuuksia valjastaa en toimintatapoja Ks. komission valkoinen kirja "îimaSiikenteen hallinta: Euroopan ilmatilan vapauttaminen"KOM{96)57 iopuli. Poliittisen unionin vahvistaminen ja konferenssia varten, KOM(96)90 lopull, 28. 2. 1996. laajentumisen, valmisteleminen. Komission lausunto hallitustenvälistä 14 eurooppalaisen yhteiskuntamallin edistämiseksi, erityisesti yleishyödyllisten tehtävien tueksi: Euroopan laajuisten verkkojen, yhteisön tutkimuspolitiikan, kuluttajapolitiikan sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden. 72. Komissio on kuitenkin vakuuttunut siitä, että yleishyödylliset palvelut on sisällytettävä Euroopan yhdentymishankkeeseen tavalla, joka vastaa niiden asemaa eurooppalaisen yhteiskuntamallin perustana olevissa arvoissa. Onkin aiheellista luoda suuntaviivat eurooppalaisille yleishyödyllisille palveluille ja sisällyttää käytettävissä olevat toimintakeinot kokonaisnäkemykseen. 73. Siksi komissio ehdottaa, että hallitustenvälisessä konferenssissa perustamissopimukseen lisätään maininta tästä aiheesta. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen olisi mahdollista lisätä seuraava u) kohta: "osallistuminen yleishyödyllisten palvelujen edistämiseen". 74. Näin vahvistettaisiin 3 artiklan ohjelmajulistuksen luonteen avulla yleishyödyllisten palvelujen kuuluminen yhteisön toiminta-alaan. Samalla ne kuuluvat jäsenvaltioiden ensisijaisiin toiminta- aloihin. Tällainen muutos, joka ei muodostaisi uutta oikeusperustaa, vahvistaisi yleishyödylliset palvelut yhteisön luomisessa huomioon otettavaksi ulottuvuudeksi. toimien määrittelyssä ja politiikan 15 ISSN 1024-4492 KOM(96) 443 lopullinen ASIAKIRJAT H oi Luettelonumero : CB-CO-96-459-FI-C ISBN 92-78-08853-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2407/96 dell'on. Michl EBNER alla Commissione. Divieto delle esportazioni del vino della Rioja imposto dal Comitato spagnolo per la tutela delle denominazioni d'origine

eurovoc_concepts:
EU law
Rioja
Spain
bottling
designation of origin
export restriction
location of production
wine of superior quality


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αριθ. 2421/96 του Jacques DONNAY προς την Επιτροπή. Η εφαρμογή της οδηγίας σχετικά με ένα δεύτερο γενικό σύστημα αναγνώρισης επαγγελματικών διπλωμάτων, στο επάγγελμα του εκπαιδευτού σκι

eurovoc_concepts:
France
consumer protection
professional qualifications
provision of services
public service
recognition of diplomas
right of establishment
sport
vocational training


title: 96/566/EC, Euratom: Commission Decision of 11 September 1996 authorizing Finland not to take into account certain categories of transactions and to use certain approximate estimates for the calculation of the VAT own resources base (Only the Finnish text is authentic)

eurovoc_concepts:
Finland
VAT
derogation from EU law
own resources

formats: html pdfa1b print


title: WRITTEN QUESTION No. 2428/96 by Christian JACOB to the Commission. Bacteria Xanthomonas Campestris p.v. Phaseoli

eurovoc_concepts:
EU law
leguminous vegetable
parasitology
plant disease
plant health control
plant health legislation
seed

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2432/96 del Patricia McKENNA a la Comisión. Programa de la Comisión sobre aguas residuales prioritarias

eurovoc_concepts:
EU programme
European Commission
environmental protection
proposal (EU)
report
waste management


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2412/96 af Anita POLLACK til Kommissionen. ESF mål 4

eurovoc_concepts:
EU aid
European Social Fund
Structural Funds
United Kingdom
employment policy
industrial restructuring
less-favoured region


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1768/96 af 11. september 1996 om midlertidig suspension af udstedelsen af eksportlicenser for visse mejeriprodukter og om fastsættelse af, i hvilket omfang indgivne ansøgninger om eksportlicenser kan imødekommes

eurovoc_concepts:
cheese
competition
export licence
export refund
milk product


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2414/96 do Deputado Caroline JACKSON à Comissão. Aditivos alimentares - necessidades específicas

eurovoc_concepts:
baby food
food additive
food colouring
foodstuffs legislation
human nutrition
market approval
public health
scientific committee (EU)
sweetener


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1761/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 11ης Σεπτεμβρίου 1996 για τον καθορισμό των αντιπροσωπευτικών τιμών και των ποσών των πρόσθετων δασμών κατά την εισαγωγή μελάσσας στον τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
import
molasses
representative price


title: WRITTEN QUESTION No. 2429/96 by Glenys KINNOCK to the Commission. WTO procedures - banana dispute

eurovoc_concepts:
ACP countries
GATT
World Trade Organisation
settlement of disputes
tropical fruit


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1763/96 της Επιτροπής της 11ης Σεπτεμβρίου 1996 για τη θέσπιση μεταβατικών μέτρων σχετικά με τη διαχείριση των βασικών εκτάσεων στα νέα γερμανικά ομόσπονδα κράτη και την κατάργηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1000/94

eurovoc_concepts:
EU aid
German Democratic Republic
set-aside
utilised agricultural area


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2408/96 do Deputado Johanna MAIJ-WEGGEN à Comissão. Renovação necessária de Paramaribo

eurovoc_concepts:
Surinam
architectural heritage
building subsidy
cultural heritage
development aid
fire
heritage protection
job creation
national parliament
tourism


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2424/96 do Deputado Claude DESAMA à Comissão. Cartão de identidade europeu

eurovoc_concepts:
EU national
European passport
administrative formalities
free movement of persons
identity document


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1767/96 DER KOMMISSION vom 11. September 1996 betreffend die Festsetzung der Höchstbeträge der Erstattungen bei der Ausfuhr von Olivenöl für die 19. Teilausschreibung im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 2544/95 eröffneten Dauerausschreibung

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil


title: WRITTEN QUESTION No. 2410/96 by Ian WHITE to the Commission. BSE - the alternative theory associated with organophosphorus concentrate insecticides

eurovoc_concepts:
animal disease
cattle
epidemic
epidemiology
infectious disease
insecticide
phosphorus
sheep


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2410/96 do Deputado Ian WHITE à Comissão. BSE - A teoria alternativa que associa a origem da doença aos concentrados organofosforados presentes nos insecticidas


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2410/96 von Ian WHITE an die Kommission. BSE - Die alternative Theorie in Verbindung mit organophosphorhaltigen konzentrierten Insektiziden


title: QUESTION ECRITE no 2409/96 de Johanna MAIJ-WEGGEN à la Commission. Situation sanitaire des Antilles néerlandaises

eurovoc_concepts:
EU aid
Netherlands Antilles
baby food
death
drinking water
health policy
medical institution
public health
water pollution
water supply


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1769/96, annettu 11 päivänä syyskuuta 1996, Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen lopettamisesta

eurovoc_concepts:
Sweden
catch quota
fishing area
fishing regulations
fishing rights
ship's flag


title: QUESTION ECRITE no 2412/96 de Anita POLLACK à la Commission. Aide du FSE au titre de l'objectif 4


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1765/96 of 11 September 1996 fixing the import duties in the rice sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
common customs tariff
import
rice


title: QUESTION ECRITE no 2410/96 de Ian WHITE à la Commission. ESB et contre-théorie impliquant les insecticides à base de concentrés organophosphorés


title: 96/566/CE, Euratom: Decisione della Commissione dell'11 settembre 1996 con la quale si autorizza la Finlandia a non tener conto di determinate categorie di operazioni e ad avvalersi di determinate valutazioni approssimative per calcolare la base delle risorse proprie IVA (Il testo in lingua finnica è il solo facente fede)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2413/96 dell'on. Anita POLLACK alla Commissione. Servizio di assistenza alla clientela

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Parliament
after-sales service
consumer goods
consumer protection
proposal (EU)


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1760/96 DER KOMMISSION vom 11. September 1996 zur Festsetzung des Höchstbetrags der Ausfuhrerstattung für Weißzucker für die im Rahmen der Dauerausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1464/96 durchgeführte sechste Teilausschreibung

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1765/96 af 11. september 1996 om fastsættelse af importtold for ris