title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om gjorda framsteg vid genomförandet av rådets slutsatser av den 26 april 1994 om gemensamma forskningscentrets roll

eurovoc_concepts:
EU research policy
Joint Research Centre
activity report
competition
research programme

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 06. 09. 1996 KOM(96) 436 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GJORDA FRAMSTEG VID GENOMFÖRANDET AV RÅDETS SLUTSATSER AV DEN 26 APRIL 1994 OM GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRETS ROLL Innehall A. INLEDNINGS Genomförandet av en ny inriktning på gemensamma forskningscentrets B. GFC:s VERKSAMHET Institutionell verksamhet Institutionell forskning Institutionella stödverksamheter Konkurrensutsatta verksamheter C. GFCs VERKSAMHET I NÄTVERK D. GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER Råd, erfarenhetsutbyte och vägledning avseende GFC Utvärdering Samröre med programkommittéer Styrelsen SAMMANFATTNING BILAGOR I II GFCs institutionella forskningsverksamhet 1996 Antal publikationer skrivna av GFCs forskare lll(a) Lista över avtal mellan generaldirektoraten om institutionellt stöd till kommissionen lll(b) GFCs institutionella stödverksamhet IV V VI VII GFCs institutionella stödverksamhet 1996 Aktiviteter Delfinansierade verksamheter Svar frän GFCs institut på de första uppmaningarna till förslagsgivning under det fjärde ramprogrammet Utvecklingsmål för GFCs konkurrensverksamhet 1995-1998 GFCs samarbete med nationella forskningsorganisationer och universitet, fördelat per land VIII GFCs ätagandebemyndiganden 1995-1998 Sid. 2 3 3 5 6 8 11 12 14 14 15 16 17 18 19 20,21 22 23 24 25 26 A. INLEDNING Genomförandet av en ny inriktning på gemensamma forskningscentrets (GFC) verksamhet Under de debatter som fördes inom EG-institutionerna under 1993 och 1994, vilka i april 1994 ledde fram till beslut om gemenskapens fjärde ramprogram för forskning och utveckling inom EG:s och Euratoms ramprogram för gemenskapsinsatser inom forskning och teknisk utveckling (FoTU), fördes djupgående diskussioner om gemensamma forskningscentret (GFC) och dess roll för att genomföra unionens politik. Den generella uppfattningen var att den traditionella verksamheten i GFC skulle få en ny inriktning för att gagna unionen på bästa sätt och att bestämda planer och riktlinjer för detta skulle fastställas. I sina slutsatser den 26 april 1994 om gemensamma forskningscentrets roll fastlade rådet sina planer om GFC:s framtida verksamheter och angav riktlinjerna för dessa. Inledningsvis bekräftade rådet GFC:s roll som gemenskapsinstitution och dess betydelse för att genomföra unionens mål, och vikten av att blir mer konkurrensinriktat på grundval av ett genuint förhållande mellan kund och uppdragstagare. forskningscentret verksamheten i Rådet betonade återigen GFC:s bidrag till gemenskapens forskningspolitik och underströk behovet av en ny inriktning för centrets verksamhet för att därigenom gradvis komma in på konkurrensutsatta områden inom ramprogrammens särskilda program och bedriva sådan vetenskaplig och teknisk stödverksamhet för gemenskapspolitiken som lämpar sig för sådan konkurrensinriktad verksamhet. Vidare "uppmanar rådet kommissionen att under 1996 överlämna en rapport om genomförandet av dessa ställningstaganden till Europaparlamentet och rådet, efter ett yttrande från styrelsen, så att Europaparlamentet och rådet skall kunna bedöma situationen". EGTnrC126, 7. 5. 1994, s. 1 Avsikten med det här meddelandet från kommissionen är att besvara denna begäran. Det är till stor del utformat enligt rådets slutsatser och skall påvisa nuvarande status, ytterligare åtgärder som måste vidtas, och generellt belysa GFCs situation när halva programmet för 1995-1998 genomförts. Det bör tilläggas att GFC och dess styrelse snarast vidtog relevanta åtgärder, men utarbetandet och genomförandet av alla dessa beslut och åtgärder tog mycket längre tid än vad rådet förväntat i sina slutsatser. Hela genomförandet måste därför flyttas fram till dess att hela den rättsliga processen var klar och denna rapport kan endast omfatta ett enda ar av en alltjämt pågående verksamhet som skall bedömas i ljuset av ramprogrammens totala sammanhang (1994-1998). Detta meddelande åtföljs av ett yttrande från styrelsen. GFCs nya inriktning på verksamheten inleddes 1995. Detta meddelande skall därför övervägas tillsammans med GFC:s årsrapport 19951, offentliggjord av kommissionen och åtföljd av ett yttrande från GFC:s styrelse. B. GFC:s verksamhet GFCs verksamhetsområden är angivna i rådets slutsatser och i detalj definierade i framförallt dess riktlinjer, särskilt i dess sammanhang med ramprogrammen för forskning. En åtskillnad görs mellan institutionella verksamheter, konkurrensutsatta verksamheter inom ramprogrammen, konkurrensutsatta verksamheter utanför ramprogrammen. Följande beskrivning av utveckling, nuvarande situation och framtida planer är utformad i enlighet med dessa punkter. Institutionell verksamhet 7. GFCs gemenskapsroll står i förgrunden på alla dessa verksamhetsområden. Verksamheten finansieras helt inom ramprogrammen, såsom förutses i rådets slutsatser. De skall göra det möjligt för GFC att stödja gemenskapens forskningspolitik, framförallt på de områden där det har speciella, för att inte säga unika, kunskaper och på de områden där dess neutralitet år av avgörande betydelse för den vetenskapliga och tekniska stödverksamheten för. gemenskapspolitiken. 11) KOM(96) 158 slutlig, 17. 4. 96 8 GFCs institutionella verksamhet omfattar följande forskningsområden inom ramprogrammen: Informationsteknik (S) Industri- och materialteknik (R) Standarder, normer och mätningar (R) Miljö och klimat (R,S) Jordbruk och fiske (S) Icke-nukleär energi (R) Riktad samhällsvetenskaplig forskning (R,S) Säkerhet vid kärnfission (R,S) Termiskkärnfusion (R) ' Miljoner ecu 11. 7 89. 5 111. 8 306. 9 50. 0 17. 1 35. 0 259. 8 490 930. 8 De vetenskapliga och tekniska målen anges i rådets beslut om GFC:s- särskilda program för perioden 1995-1998. Där föreskrivs en klar uppdelning mellan målen (R), den institutionella vetenskaplig/ teknisk stödverksamheten (S), formuleringen och genomförandet av gemenskapspolitiken samt de uppgifter som tilldelats kommissionen i enlighet med fördragen. forskningsverksamheten institutionella för den Enligt ovan angivna lista har totalt 930,8 miljoner ecu anslagits för perioden 1995-1998 till de institutionella verksamheterna i enlighet med besluten om ramprogrammen och deras första anpassning efter anslutningen av de tre nya medlemsstaterna. Till anslaget på 930,8 miljoner ecu skall läggas 17 miljoner ecu och 10,7 miljoner ecu för GFC:s deltagande (50% finansiering) i delfinansierade aktiviteter för EG:s respektive Euratoms räkning, vilket ger en total budget för fyra års operativ verksamhet på 958,5 miljoner ecu. I rådets slutsatser angavs en total budget på 900 miljoner ecu. Därtill kommer 6,5 % (58,5 miljoner ecu) enligt de ovannämnda besluten om en första anpassning av ramprogrammen. Eventuell ytterligare finansiering förväntades i rådets slutsatser för den andra anpassningen av ramprogrammen. Kommissionen har till denna andra emellertid angett en annan anpassning*. inställning förslag i sitt 9. I GFC:s årsrapport för verksamheten 1995 och i årsrapporterna för verksamheten 1995 från GFC:s institut beskrivs resultatet av verksamheten för 1995. Den fortsatta planeringen beskrivs i Arbetsprogram 1996, som diskuterades tillsammans med styrelsen. Fördelningen av resurser för 1996 till de olika institutionella forskningsområdena beskrivs i bilaga I. KOM (96) 12slutl. , EGTnrC 115, 19. 4. 1996. Institutionell forskning 10. Bland de många exempel som beskrivs i årsrapporten för verksamheten 1995 kan fyra viktiga exempel illustrera omfattningen av GFC:s institutionella forskningsverksamhet. De har utvalts för att visa på GFC:s speciella kunskaper, nätverksorienterade arbetssätt, affärsrelationer och för att exemplifiera användningen av en särskild forskningsresurs i centret: Kompositmateriah Ny forskning till nytta för europeisk industri. GFC:s * Institut för avancerade material (Petten och Ispra) har mot bakgrund av mångårig forskning om värmetåliga material och kompositer och i samarbete med industrin utvecklat en ny typ av belagd fiber av hög hållfasthet för användning i konstruktionsmaterial till högtemperaturinstaliationer, t. ex. gasturbiner och värmeväxlare. Jordbävningsäker byggnadsteknik Det europeiska forskningsnätet koncentrerades runt en av GFC:s större forskningsanläggningar. Mer än 20 nationella laboratorier samarbetar med GFC:s Institut för systemteknik och informationsteknik (Ispra) i användningen av den unika reaktionsväggen ELSA i Ispra och skakbord i nationella institut. Den förberedande normativa forskningen omfattar stöd till utveckling av europeiska normer för väg- och vattenbyggnad i jordbävningsområden. Skogsinformationssvstem: Under 1995 avslutades den förberedande * etappen i projektet skogsinformation genom fjärranalys (FIRS) som ?enomförts i samarbete med sammanslutningar av organisationer i Frankrike, yskland, Sverige, Tjeckien, Ryssland, Polen, Spanien, Irland och Finland. Projektets huvudmål är att utveckla ett enhetligt europeiskt skogsinformationssystem för både produktions- och miljöinriktad information. Under 1995 skedde en regionalisering och en slutlig indelning av de europeiska skogamas ekosystem och slutfördes arbetet med den enhetliga europeiska skogsnomenklaturen. Reaktorsäkerhetskod: Utveckling i samarbete med nationella laboratorier * av en ny reaktorsäkerhetskod för beräkning av den ömsesidiga påverkan bränsle/kylvatten vid allvarliga olyckor, i kombination med experiment i FARO- installationen. 11. Resultaten från den institutionella forskningen tillhandahålls genom omfattande nätverk för samarbete med industrisektorn, nationella forskningscentra och universitet och ett deltagande från GFC. s sida i utvalda EUREKA-projekt, särskilt inom industrisektorn, deltagande i tekniska standardiseringskommittéer såsom CEN, ISO och Internationella elektrotekniska kommittén, kommissionens insatser för utnyttjande av forskningsresultat, och, liksom för varje annat forskningscentrum, genom GFCs publikationer och deltagande i vetenskapliga möten, kongresser, seminarier och symposier. (I bilaga 2 anges antalet publikationer som skrivits av GFC:s vetenskapsmän under 1994 och 1995). 12. Kommissionen anser dock, liksom styrelsen och enligt oberoende utvärderingar av GFC:s verksamhet, att det behövs en klarare identifiering av användare av GFC:S forskningsresultat, en kraftfullare insats för att sprida forskningsresultaten. I en vidare mening måste även den institutionella forskningen och dess resultat utnyttjas. Nya åtgärder planeras för att skapa konkreta resultat på detta område innan den nuvarande programperiodens slut. 13. Ett samband med detta har kommissionens eget utnyttjande av de kompetenser och de kvalifikationer som utvecklats genom GFC:s forskningsaktiviteter. Dessa utgör grunden för de konkreta projekt för institutionellt stöd som beskrivs nedan. Tack vare dessa kompetenser är centret väl förberett för eventuella nya områden för gemenskapsforskning inom ramen för GFC-programmens definierade vetenskapliga och tekniska mål. Kommissionen drar således nytta av kompetenserna i forskningscentret, i utvalda arbetsgrupper, som har upprättats som en länk mellan industri- och forskarvärlden. En av dessa arbetsgrupper, arbetsgruppen för miljö och vatten, leds av direktören för GFC:s miljöinstitut. Institutionella stödverksamheter 14. I rådets slutsatser definieras dessa stödverksamheter som nödvändiga för att formulera och genomföra gemenskapspolitiken och för de uppgifter som enligt fördragen tilldelats kommissionen, vilket kräver att GFC här en neutral roll. De finansiella resurser som öronmärkts för dessa verksamheter skall med hånsyn till största möjliga flexibilitet anslås inom forskningsbudgeten och förvaltas av kommissionen inom en given ram, där ansvaret skall ligga på generaldirektoratet för konsumentpolitik, som skall använda GFC som uppdragstagare. Såsom anges ovan definieras de vetenskapliga och tekniska målen i rådets beslut om GFC:s särskilda program 1995-1998 tillsammans med de finansiella resurserna för dessa. Anslagen fastställs på årsbasis tillsammans med GFC:s övriga institutionella verksamheter av budgetansvarig myndighet (rådet och Europaparlamentet) i Europeiska unionens allmänna budget, underavdelningen för forskning och teknisk utveckling. Resursmässigt omfattar de omkring en tredjedel av GFC:s institutionella verksamhet. 15. Stödverksamheten svarar mot behoven hos kommissionens ansvariga avdelningar för unionens olika politikområden, framförallt miljö, jordbruk och industri, eller arbetsuppgifter som enligt fördragen tilldelats kommissionen (t. ex. kärnsäkerhet). De begärda insatserna planeras normalt på medellång till lång sikt och regleras genom standardkontrakt mellan kommissionens berörda avdelningar och GFC, i vilka mål, resurser, uppföljning, rapportering och redovisningsmetoder för arbetet fastställs. Kommissionen har i meddelanden till rådet och Europaparlamentet tillkännagivit större stödverksamheter. Bilaga 3 innehåller en lista över kontrakten och dessa meddelanden. 16. Den detaljerade årsplanen ingår i arbetsprogrammet tillsammans med en resursfördelning för 1996 enligt bilaga 4. Resultatet av arbetsprogrammet beskrivs i årsrapport 1995 och följande är typiska exempel: Europeiska referenslaboratoriet för luftföroreningar: Harmonisering av EG-direktiv om luftföroreningar, kvalitetssäkring och utvärdering av nya kontrollsystem Tillämpning av fjärranalys i jordbrukspolitik: Jordbrukstatistik, kontroll av jordbruksarealer samt övervakning och kontroll till stöd för den gemensamma jordbrukspolitiken. Kärnsäkerhet: Utbildning av inspektörer, harmonisering av inspektionsförfaranden, utveckling av utrustning och system, planering och drift av laboratorier i bearbetningsanläggningar, analys av prover på kämmaterial. Upptäckt av olagligt kämmaterial: På kommissionens uppmaning, till följd av en begäran från en medlemsstat, skall GFC medverka i bekämpningen av olaglig handel med kämmaterial med hjälp av sina unika laboratoriefaciliteter för analys av prover som har upptäckts av nationella myndigheter. Dessa senare exempel kan hänföras till de uppgifter som tilldelats kommissionen i kraft av Euratomfördraget och alla fyra exempel visar hur kommissionen kan dra nytta av GFC:s neutralitet. 17. Den på förhand gjorda definitionen av målen för och detaljerade projektplaneringen av de institutionella stödverksamheterna skedde i nära samråd med kommissionens berörda avdelningar i samband med förberedelsen av förslagen till de särskilda GFC-programmen för 1995-1998. Dessa fastställdes i december 1994. Ytterligare krav har dock uppstått och med anledning av unionens inriktning på kontrollåtgärder har det varit möjligt att i arbetsprogrammet för 1996 och inom ramen för de tilldelade resurserna inkludera projekt för utveckling av system för kommissionens enhet för bekämpning av bedrägeri (UCLAF), nya metoder för märkning av djur med mikrochips för kommissionens generaldirektoratet för jordbruk samt tillämpning av en teknik som utvecklats i ett annat sammanhang (sigill för användning av säkerhetsinspektörer). Det var möjligt att inlemma dessa nya projekt genom en anpassning av de institutionella stödverksamheter som angivits i rådets beslut om GFC:s särskilda program (artikel 7. 3, sista meningen). Dessa exempel visar icke desto mindre att det är önskvärt att för kommande GFC-program definiera ännu flexiblare målsättningar. Konkurrensutsatta verksamheter 18. Hela skalan av konkurrensutsatta verksamheter enligt riktlinjerna i rådets ställningstaganden omfattar följande områden: Under ramprogrammen - GFC:s deltaganden i delfinansierade verksamheter. GFC kan tillsammans med partners i medlemsstaterna inlämna förslag i förbindelse med kommissionens uppmaning till förslagsgivning. - Konkurrensutsatt stödverksamhet. Konkurrensutsatt vetenskaplig och teknisk stödverksamhet, där GFC kan uppfylla uppdrag från kommissionens generaldirektorat. Utanför ramprogrammen - Verksamheter på begäran av tredje part. Forskning och tillhandahållande av tjänster enligt kontrakt med tredje part, inbegripet de kontrakt som slutits inom ramen för medlemsstatemas program eller FoTU-program. - Övrig gemenskapsverksamhet. GFC:s medverkan i gemenskapsinsatser (t. ex. Phare, Tacis, stöd "till utvecklingsländer, osv. ) som finansieras av gemenskapen i samband med konkurrensutsatta uppdrag. GFC har haft möjlighet att genomföra verksamheter för tredje parts räkning sedan 1988-1989 och har rapporterat om dessa i flera årsrapporter. Alla övriga konkurrensutsatta verksamheter var emellertid nya och i dessa har GFC endast kunnat delta från och med 1995. 19. Rådet beslöt att övergången till konkurrensutsatta verksamheter i genomsnitt borde omfatta 22 % av verksamheterna inom EG:s ramprogram och 10 % inom Euratoms ramprogram från och med perioden 1995-1998 och att detta skulle ske gradvis under denna fyraårsperiod. För att göra detta möjligt anmodade rådet i sina slutsatser kommissionen att via behov ändra sina interna regler och föreslå rådet alla nödvändiga beslut så snart som möjligt. 20. Som svar på detta planerade GFC på"ett tidigt stadium att utnyttja de nya möjligheterna till konkurrensutsatt versamhet så snart som tillfällen gavs och så snart som de regler och den lagstiftning som styr centrets verksamhet klarlagts. 21. För de delfinansierade handlingsprogrammen under ramprogrammen var således GFC redo att tillsammans med nationella partners svara på kommissionens första uppmaning till förslagsgivning. Dessa offentliggjordes från den 15 december 1994 och framåt och vid upprättandet av partnerskap utnyttjade GFC till stor del, men inte uteslutande, de omfattande vetenskapliga nätverk som redan upprättats under föregående år. Dessa omfattade även samarbete med de nya medlemsstaterna (Österrike, Finland och Sverige) mot bakgrund av deras tidigare medverkan i GFC:s verksamheter under EES- avtaiet. GFC:s institut och deras partners svarade på de första uppmaningarna till förslagsgivning för 15 specifika program och av dessa antogs 100 förslag, vilket representeradeen total acceptansnivå på 29 %, dock med en avsevärd skillnad mellan programmen, vilket visas i bilaga V. GFC:s totala intäkter från de följande kontraktsuppdragen uppgick till 11 miljoner ecu, vilket för själva genomförandet skall motsvaras av samma belopp från GFC:s budget. Denna medverkan i delfinansierade verksamheter har fortsatt. Som svar på ytterligare uppmaningar om förslagsgivning har GFC och dess partners lämnat 126 förslag och avvaktar ett slutligt beslut om dessa. I sin planering för 1996 noterade GFC att antalet uppmaningar till förslagsgivning var mindre än under 1995 eller i slutet av 1994. Det är värt att notera att GFC tillsammans med sina partner har sökt och erhållit uppdrag både för delfinansierade verksamheter på de områden inom ramprogrammen som motsvarar GFC:s institutionella verksamheter och för vissa delfinansierade verksamheter på andra områden, t. ex. telematik, avancerad kommunikationsteknologi och -tjänster eller havsforskning och havsteknik. Detta visar att GFC i rollen av ett forskningscentrum för många forskningsgrenar kan utveckla vetenskapliga discipliner utanför det fastställda ramprogrammet som stöd för dess institutionella verksamhet, vilket även ger ökade konkurrensmöjligheter. 22. Den konkurrensutsatta verksamhet som kommissionen lanserade under 1995 var en helt ny typ av verksamhet inom EG:s ramprogram. Under det året godkändes GFC-projekt för totalt 12 miljoner ecu. Arbetet skedde som svar på möjligheter som kommissionens avdelningar öppnade på områdena informationsteknikstöd, systemstöd för miljöproblem och icke-nukleär energi, analysmetoder för jordbruks- och fiskerisektom, fjärranalyssystem för jordbruks- och fiskerisektom, innefattande klassificering av arealanvändning samt kontroll av jordbruksprodukter. Under det tredje delprogrammet inom EG:s ramprogram projekt för tekniköverföring och utnyttjande av EG:s forskningsresultat. 23. Utanför ramprogrammen har GFC tilldelats kontrakt på andra gemenskapsområden, nämligen Phare- och Tacisprogrammet, för totalt cirka 5 miljoner ecu (gäller maj 1996), och omfattar följande projekt: Ett större projekt inom Phareprogrammet för informationssystem för jordbruket, inklusive fjärranalystillämpningar för 6 länder som deltar i Phareprogrammet. Troligtvis kommer ytterligare 5 länder att delta och projektet utsträckas ytterligare några år. Ett annat men mindre Phareprojekt gäller stöd till de bulgariska myndigheterna avseende kärnbränslesäkerhet och ett stödprojekt inom Tacisprogrammet för undersökning av miljöeffekterna av olyckan i Tjemobyl i Ukraina. Flera Phare- och Tacisprojekt, noggrant beskrivna i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om olaglig handel med kämmaterial2 i bilaga 3. 24. Samtidigt med dessa nya verksamheter har GFC fortsatt sitt arbete för tredje part. Under 1995 uppgick beloppet för nya kontrakt till 24,8 miljoner ecu och 6,6 miljoner ecu underförstå halvåret 1996. Nyare större kontrakt omfattar fortsatt arbete med en större experimentinstallation i Ispra för US Nuclear Regulatory Commission (NRC), upprättandet av ett center för skydd mot miljöförstöring och risker i samband med hantering och transport av giftiga ämnen i medlemsstaterna, utveckling av kärnteknikinstrument för en stor kärnteknisk industri i en medlemsstat, utveckling av numeriska analysmetoder för beräkning av egenskaper i betongkonstruktioner för ett nationellt elkraftverk, utveckling av ultraljudsystem för övervakning av ledningar för vätska för ett industriföretag i en medlemsstat. 25. I tabellen nedan ges en sammanställning över den konkurrensutsatta verksamhetens resultat för 1995. Konkurrensutsatta verksamheter Intäkter under 1995 (i miljoner ecu) Intäkter 1995 10,7 Delfinansierade verksamheter (50 %) Konkurrensutsatta 12,0 stödverksamheter Konkurrensutsatta 2,3 verksamheter utanför ramprogrammet Arbete part för tredje 24,8(2) Totalt 49,8 Registreradesom Registrerade tillgodo havanden (1) 1995 3,9 1. 1-30. 6. 1996 4,6 4,9 1,3 24,5(2) 34,6 6,9 4,0(3) 6,6(3) 22,1 (1) Saldot kommer att bokföras som ett tUgodohavande för 1996 efter det att redovisningsarbetet är slutfört (2) Inklusive 6,4 miljoner ecu för verksamhet vid hög flödesreaktorn, från kontrakt med industripartner (3) Kontrakt under diskussion 1995. KOM(96)171 slutlig, 19 april 1996 10 I bilaga VI ges en sammanställning över de målområden för konkurrensutsatt verksamhet som GFC överlämnade till styrelsen samt en resultaträkning för 1995 och för första delen av 1996. C. GFC:S VERKSAMHET I NÄTVERK 26. I rådets slutsatser underströks vikten av en bättre integrering av GFC i nätverk med. partners från alla medlemsstater. En liknande rekommendation angavs i rådets resolution om GFC av den 29 april 1992. 27. I rapporten "GFC:s samarbete med nationella forskningsorganisationer och universitet"3 beskrivs 87 bilaterala och 49 multilaterala samarbetsavtal. Antalet samarbetsavtal har ökat ytterligare, till 93 resp. 63 st, och i bilaga 7 ges en sammanställning över hur partnerskapen är fördelade i medlemsstaterna. 28. Vissa av de exempel på institutionell forskning som ges ovan i avsnitt B illustrerar i vilken utsträckning GFC arbetar i nätverk. Förutom de redan väl etablerade nätverken hos Institutet för avancerade material (ENIQ, NESC, AMES, EPERC) finns följande typiska exempel: REIMEP/IMEP: program europeiskt Allmänt i laboratorier/internationellt program för utvärdering av mätmetoder. GFC:s Institut för referensmaterial och -mätningar (Geel) har upprättat nätverk med upp till 70 laboratorier för komparativa mätningar av prover med och utan kämmaterial och för framtagning av referensvärden. av mätmetoder utvärdering för FARO: Ugn för simulering av nedsmältning och utsläpp av kärnbränsle, där GFC förutom i bilaterala avtal med franska CEA och amerikanska NRC leder ett industriorganisationer, nationella myndigheter och nätverksarbete med forskningsorganisationer om effekterna och möjligheterna till att minska effekterna av en härdsmälta vid en eventuell reaktorolycka. Det viktigaste arbetet sker i en unik experimentinstallation i anläggningen i Ispra. Det bilaterala samarbetet kan illustreras med följande verksamhet: Atmosfärens kemi i global förändring och luftföroreningar i stadsmiljöer: där GFC:s Miljöinstitut (Ispra) genomför program för utbyte av personal och organiserar gemensamma fältkampanjer för att till exempel studera luften i stadsmiljöer med flera nationella laboratorier i en medlemsstat (Danmark). 29. De nya konkurrensutsatta verksamheterna och i synnerhet centrets medverkan i delfinansierade verksamheter, har medfört en utvidgning av GFC:s samarbete i nätverk och konsortier med industrin och den nationella forskningssektorn. GFC genomför för närvarande cirka 100 godkända projekt för delfinansierade insatser med omkring 250 olika partners, av vilka cirka en tredjedel är från alla EES-avtalet. medlemsstater industrisektorn. Dessa partners kommer associerade länder under från och EUR 16289 EN, Rapport 1994 11 D. GENOMFQRANPEBESTÄMMELSER 30. I sina slutsatser om GFC:s roll och fastställandet av riktlinjerna för GFC:s verksamhet förutsåg rådet att detta skulle kräva en flexibel och dynamisk förvaltning av GFC och ett säkerställande av en gradvis övergång och anpassning av gällande regler och lagstiftning, ett handlingsprogram för att definiera de grundläggande målen och samtidigt möjliggöra en utvärdering av utvecklingen. Dessutom hänvisade rådet till en effektiv samordning mellan centrets institutionella verksamhet under ramprogrammen genom regelbundna diskussioner mellan GFC, inbegripet dess styrelse, och de speciella programkommittéerna med vederbörlig hänsyn till deras respektive ansvarsområden. Slutligen underströk rådet vikten av att beakta resultaten från den av oberoende experter gjorda utvärderingen 1994, och i synnerhet styrelsens roll vid genomförandet av de uppställda riktlinjerna och slutsatserna. Utvecklingen och genomförandet av detta handlingsprogram behandlas nedan. 31. När kommissionen i början av 1994 skulle ta ställning till den ändrade inriktningen på GFCs verksamhet, fanns det framförallt två problem som måste lösas för att centret skulle kunna starta sin verksamhet från och med den 1 januari 1995, nämligen: Rådets beslut om målen och resurserna institutionella verksamheten och det därpå följande beslutet den 15 december 1994 om de båda nya programmen 1995-1998 för GFC:s verksamhet för EG:s respektive Euratoms räkning. för den En serie beslut om ändringar av gällande regler och lagstiftning eller beslut om nya, enligt de riktlinjer som fastställs i bilagan till rådets slutsatser. De senare omfattade både rättsliga, budgetmässiga, finansiella och administrativa frågor. Vissa gällde kommissionens interna regler medan andra krävde beslut av rådet efter förslag från kommissionen. Alla beslut som krävdes hade fattats före utgången av 1995. Sammanfattningsvis kan de beskrivas enligt följande: En rättslig grund för ett konkurrensmässigt deltagande i ramprogrammen, fastställt genom rådets beslut om regler för ett deltagande av företag, i Europeiska gemenskapens4 FoTU- forskningscentra och universitet verksamhet och rådets beslut om bestämmelser för ett deltagande av företag, Rådets beslut 94/763/EG, EGTnrL 306, 30. 11. 94. 12 forskningscentra och universitet i Europeiska atomenergigemenskapens' forsknings- och utbildningsverksamheter. I dessa beslut fastställs att GFC kan delta i gemenskapens FoTU-verksamheter på samma villkor och med samma rättigheter som övriga deltagande parter. EG-beslutet ger dessutom GFC möjlighet att delta i konkurrensutsatt stödverksamhet under ramprogrammet. Nödvändiga ändringar av budgetförordningen enligt rådets beslut den 18 september 19956 för att ta hänsyn till GFC:s konkurrensutsatta verksamhet, för att säkerställa anslag till GFC för bidragsberättigade verksamheter både under ramprogrammen och andra gemenskapsprogram samt en viss flexibilitet i fråga om möjligheter till överföring av anslag. En ny struktur från och med 1995 på GFC:s budget i Europeiska unionens allmänna budget (under forskningbudgeten) i enlighet med de institutionella verksamheterna och anslag till GFC med 5 0% bidrag till berättigade delfinansierade verksamheter. Lämpliga områden för intäkter och utgifter från bidrag som avser konkurrensutsatt verksamhet. Bilaga XIII innehåller en tabell över anslag för ekonomiska åtaganden för 1995-1998 inom ramen för Europeiska unionens budget. Liknande ändringar i redovisningssystemet med en uppdelning mellan institutionella respektive den redovisningen av den konkurrensutsatta verksamheterna. Ny för kostnadsersättning förenklad kontraktsmall avseende gemenskapens verksamheter på FoTU-området, godkänd av kommissionen den 26 juli 19957, och därtill härrörande kontrakt, som i sin speciella utformning ger möjlighet för GFC att delta som uppdragstagare. De villkor som gäller mellan de generaidirektorat som beviljar bidrag och GFC är särskilt reglerade genom administrativa förfaranden. Liknande administrativa förfaranden gäller vid GFC:s deltagande i gemenskapens övriga konkurrensutsatta verksamheter inom eller utanför ramprogrammen. 32. Vad beträffar personaladministrationen medför den nya inriktningen flera interna åtgärder om utbildning och omplacering av personal och en betydande informationsverksamhet riktad till personal på alla nivåer. Det snabba införandet av de nya arbetsmetoderna i GFC:s verksamhet sammanföll med kommissionens beslut 1995 om en ny politik för kommissionens forskningspersonal. Formeringen av en högst mobil personalstyrka på 25 % bör ge den flexibilitet som behövs för GFC:s personalpolitik, medan den nya politiken även förordar en mer permanent personalkärna för att säkerställa en kontinuitet i centrets verksamhet. 33. Dessutom beslöt kommissionen den 16 januari 1996 att omorganisera GFC till ett självständigt generaidirektorat, avskilt för vetenskap, forskning och utveckling (DG XII). En ny funktion som vice och generaldirektör kommunikation, medan en omorganisation i anläggningen i Ispra medförde en sammanslagning av två av dess Institutet för systemteknik, informationsteknik och säkerhetsteknologi (ISIS), varigenom GFC:s forskning på områdena riskbedömningsteknik och säkerhetsfrågor förstärktes, inrättades med "ansvar från generaldirektoratet affärsverksamhet institut till för Euratom rådets beslut 94/761/EG, EGTnr L 306, 30. 11. 94. Rådets förordning nr 2335/95, EGTnrL240, 7. 10. 95. Kommissionens beslut i skriftligt förfarande E 1412/95,26. 7. 95 13 Råd, erfarenhetsutbyte och vägledning avseende GFC Utvärdering 34. enlighet med rådets slutsatser bör vederbörlig hänsyn tas till resultaten av den utvärdering av GFC som gjorts av oberoende experter. Hänvisning görs till uppföljningen av resultaten. Resultaten av denna utvärdering, genomförd av nio besökande grupper till GFC:s institut, tillsammans med en total utvärdering genomförd av Sir Hermann Bondi, FRS, överlämnades till rådet, Europaparlamentet och styrelsen, så snart som de individuella rapporterna från utvärderingsgrupperna hade utlämnats, och angav riktlinjer och råd inför diskussionerna 1994 om GFC:s särskilda program för 1995-1998 under ramprogrammen. I början av 19958 utfärdade kommissionen samtliga utvärderingsrapporter tillsammans med styrelsen kommentarer. Utvärderingsrapporterna innehåller 118 rekommendationer om forskningens inriktning och administration, kundrelationer, kvalitetssäkring samt finansierings- och personalpolitik. Vid successiva möten med GFC:s ledning under 1995 granskade styrelsen noga hur rekommendationerna hade genomförts. I september 1995 hade totalt 84 rekommendationer genomförts eller höll på att genomföras. Några av rekommendationerna låg utanför GFC:s verksamhet och i 13 fall krävdes ytterligare överväganden, vilket nu har lett till konkreta genomförandeplaner, men i några fall kan rekommendationerna inte genomföras på grund av att de är oförenliga med gällande lagstiftning. Omkring 15 rekommendationer, framförallt avseende administrativa frågor, kunde likaså inte genomföras till följd av de regler och den lagstiftning som gäller för GFC, även om de tidigare hade godkänts. 35. I en rapport från mars 1996 upprättad av ramprogrammens kontrollpanel 1995 anmodas om att "kommissionen bör överväga att ändra rapportförfarandet för GFC:s verksamhet, så att det återspeglar dess betydelse inom ramprogrammet, genom både direkta och indirekta åtgärder. ". Kommissionen anser att mer och lämpligt strukturerad information bör finnas tillgänglig. En åtgärd som övervägs är diskussioner med styrelsen om metoder för att förbättra rapporteringen om GFC:s verksamhet från och med 1996. 36. Vid den femåriga utvärderingen av gemenskapens forskningsverksamheter, i enlighet med besluten om ramprogrammet, skall en utvärdering av GFC:s institut genomföras av grupper av externa experter, såsom skedde vid 1994 års utvärdering. Enligt den fastlagda tidtabellen skall rapporterna vara klara i slutet av oktober 1996. Samröre med programkommittéer 37. Både i rådets slutsatser och beslut om de särskilda programmen för GFC underströks styrelsens roll som den kommitté som skall biträda kommissionen vid genomförandet av programmen. I rådets slutsatser föreskrevs dock en effektiv samordning mellan centrets institutionella forskningsverksamhet och övriga verksamheter under ramprogrammen genom regelbundna åsiktsutbyten mellan GFC, styrelsen och kommittéerna för de särskilda programmen. Detta berör sex områden i ramprogrammen (förutom området termisk kämfusion, där KOM(95)60 slutlig, 8. 3. 95. 14 GFC:s medverkan är helt integrerat i programarbetet genom en samordningskommitté som består av företrädare för DG Xll-fusion och Gemensamma forskningscentret). GFC har medverkat i alla berörda programkommittéer och även anordnat möten, där styrelsemedlemmarna deltagit, med fyra av dessa programkommmittéer och kommittéerna har på detta sätt fått kunskap om GFC:s verksamhet på respektive område. Styrelsen har förklarat att det har för avsikt att intensifiera dessa ömsesidigt givande sammankomster till att omfatta alla berörda programkommittéer. Både GFC och styrelsen anser att dessa första erfarenheter visar att det finns möjlighet för en fortsatt utveckling, men med beaktande av styrelsens möjlighet till remittering. I detta syfte har programkommittén för säkerhet vid kärnfissioner vidtagit åtgärder för att helt integrera GFC i arbetet med att samordna gemenskapens forskning och nationell forskning på detta område. Styrelsen 38. Kommissionen skall fastställa behörighetsreglerna för styrelsen, ett organ som består av företrädare för medlemsstaterna på hög nivå. Under årens lopp har dess behörighet utvecklats mot dess allt viktigare funktion att biträda och ge råd till GFC:s generaldirektör avseende alla frågor om GFC:s verksamhetsplanering samt att vara rådgivande instans till kommissionen. I en ändrad version av behörighetsreglerna i november 19949 togs full hänsyn till de nya konkurrensutsatta verksamheterna, vilket godkändes av kommissionen i början av 1996,0. Dessutom föreskrivs i rådets beslut om de särskilda programmen för GFC att kommissionen skall ansvara för deras genomförande och biträdas i denna uppgift av styrelsen i fråga om rapportering och utvärdering av verksamheterna. 39. I enlighet med rådets slutsatser skall styrelsen även fortsättningsvis utöva sin roll vid genomförandet av dessa slutsatser och riktlinjer för de nya. arbetsmetoder som fastställts för GFC:s verksamhet. Styrelsens oberoende åsikter om uppnådda resultat och de ytterligare åtgärder som den rekommenderar finns angivna i det yttrande som finns som bilaga till det här meddelandet och som kommissionen godkänt. EGT nr L 330, 21. 12. 94, s. 64. Artikel 4 i kommissionens beslut 96/283/Euratom, EGT nr L 107, 30. 4. 96, art. 4. 15 SAMMANFATTNING 40. I det här meddelandet från kommissionen redogörs punkt för punkt för situationen vid halvårsskiftet 1996 om genomförandet av rådets slutsatser 1994 om GFC:s roll. De innehöll krav på ny inriktning på verksamheten och GFC har helt engagerat sig i detta arbete och de första resultaten är lovande. Speciell uppmärksamhet har de nya konkurrensutsatta verksamheterna rönt. Många förändringar i den totala inställningen till GFC och dess verksamhet håller även på att utarbetas och såsom beskrivs i meddelandet är ytterligare framsteg möjliga till följd av de kommande nya utvecklingarna. Detta gäller framförallt den ytterligare kommersialiseringen av forskningsresultaten och införandet av flera möjligheter till samspel mellan användarna av GFC och centrets kundservice, enligt regler som gör det möjligt att helt utnyttja GFC:s potential. 41. Under tiden har kommissionen i sitt förslag om en andra anpassning av ramprogrammen presenterat nya perspektiv för ökad samverkan mellan forsknings- och industrivärlden. Grönboken om innovation skapar också nya utmaningar för unionens gemensamma forskningscentrum. Nya metoder för ett intensifierat industrisamarbete, såsom föreslagits av IRDAC (Industrial Research and Development Advisory Committee/Rådgivande kommitté för industriell forskning och utveckling), är under övervägande. Det har framställts krav om att GFC skall bedriva mer forskning för att lösa olika samhällsproblem i gemenskapen. Kommissionen avser att involvera GFC i denna utveckling och överväger vilken roll GFC skall tilldelas i detta arbete. 42. För att möta nuvarande och kommande utmaningar har GFC med styrelsens godkännande föreslagit en ambitiös strategi på medellång och lång sikt som innehåller en kontinuerlig process för att uppfylla de förväntningar på centret som gemenskapens institutioner och medlemsstater har. 43. I enlighet med kommissionens intentioner ger denna rapport en lägesbeskrivning vid en bestämd kontrollpunkt av den pågående utvecklingen av gemensamma forskningscentret, som är ett viktigt instrument för uppfyllandet av Europeiska unionens mål. 16 BILAGA I GFCs INSTITUTIONELLA FORSKNINGSVERKSAMHET 1996 Kontrollerad termisk kämfusion Industri- och materialteknik V e r k s a m h e t er % 12. 97 Industri- och materialteknik Mätning och testning Miljö och klimat 28. 91 16. 82 Kärnsäkerhet och skyddsåtgärder Mätning och testning Icke-nukleär energi Riktad samhällsvetens kaplig forskning Kärnsäkerhet och skyddsåtgärder Kontrollerad termisk kämfusion TOTALT 2. 66 3. 11 28. 03 7. 50 100. 00 Riktad samhällsvetens kaplig forskning Icke nukleär energi 17 Miljö och klimat BILAGA II ANTAL PUBLIKATIONER SKRIVNA AV GFC:s FORSKARE EUR-rapporter Konferens dokument Artiklar i vetenskapliga tidskrifter med refernssytem 1994 1995 103 117 646 772 195 233 Totalt 944 1122 18 Lista över avtal mellan qeneraldirektoraten om institutionellt stöd till kommissionen BILAGA III (a) General direktorat n m ri jf lM Områden S. G. - UCLAFO Byrän för stöd till bedrägeribekämpning F. S. U. (**) Framtida tekniska undersökningar Stöd till IAEA Informationsteknik Analys av livsmedel Datum för underteck n a n de 22. 12. 1995 21. 6. 1996 Oavslutad 25. 4. 1996 03. 06. 1996 System för industriell innovation - Teknologiska visioner och Oavslutad framtidsstudier Jordbrukspolitik (uppföljning av MARS-STAT, MARS-CAP, EUGFJ, djuridentifiering, BEVABS, kvalitetskontroll av livsmedel) 17. 07. 1995 ECVAM - ECB - ERLAP - REM Byrän för större olycksrisker Säkerhet mom bioteknik 07. 12. 1995 10. 01. 1994 or 9. 2. 1996 15. 3. 1996 Kärnsäkerhet - Europeiska nätverket för komponenthàllbarhet 19. 01. 1996 - Inspektionsteknik och konstruktionsteknik Kärnsäkerhet - Harmonisering av säkerhetskrav 15. 3. 1996 Kärnsäkerhet - Europeiska nätverket tor komponenthållbarhet 23. 01. 1996 -Inspektionsteknik och konstruktionsteknik Laboratorier pä platsen, ECSAM, skyddsåtgärder 20. 02. 1996 Kvalitetskontroll - Kosmetika - Produktsäkerhet - Matvaror 23. 10. 1995 I III III III VI XI XI XI XI XI XVII XVII XXIV EEA(*") Harmonisering av teknologier för miljömätning EMEA(**™) ETOMEP: Europeiska tekniska byrån lör medicinska produkter 02. 02. 1995 16. 03. 1995 (*) (") C"") (****) Enhet för samordning av bedrageribekämpning Enhet för framtidsstudier Europeiske miljöbyrån Europeiske byrän för utvärdering av läkemedel 19 BILAGA Hl(b) INSTITUTIONELL STÖDVERKSAMHET GFC:s institutionella stödverksamhet BESLUT, DIREKTIV, FORORDNINGAR AV RADET OCH MEDDELANDEN A^ KOMMISSIONEN TILL RADET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GFC:s INSTITUTIONELLA STÖDVERKSAMHET Miljö och klimat Europeiska referenslaboratoriet för luftföroreningar (ERLAP) Insatser enligt direktiven 80/779/EEG, 89/427/EEG, 82/884/EEG, 85/203/EEG och 92/72/EEG Europeiska byrån för kemiska ämnen (ECB) Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet (93/C1/02). EGT nr C 13, 6. 01. 1993 om Europeiska byrån för kemikalier (ECB). Insatser enligt direktiven 67/548/EEG, 92/32/EEG Europeiska centret för validering av alternativa metoder (ECVAM) Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet SEK(91)1794 slutlig från 29. 10. 1991. Upprättandet av Europeiska centret för godkännande av alternativa metoder (ECVAM) Insatser enligt direktiv 86/609/EEG Stöd till Europeiska miljöbyrån (EEA) Europeiska gemenskapens nätverk för läkemedelsinformation (ECPHIN) Rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7. 5. 1990 om upprättandet av Europeiska miljöbyrån (EGT nr L 120, 11. 5. 1990 (se särskilt artikel 15 och bilag A Samarbete med GFC). Insatser enligt direktiven 83/39/EEG, 93/40/EEG och rådets förordningar (EEG) nr 93/2309 och (EEG) nr 2377/90 Kvalitetskontroll av konsumentvaror (konsumentskydd) Om kosmetika: sjätte ändring av förordning (EG) nr 76/768 om produktsäkerhet: Allmänt säkerhetsdirektiv 92/59/EEG av den 29. 6. 1994 Industrisäkerhet - Stora olycksrisker Säkerhet inom bioteknik Metoder för UCLAF Jordbruk och fiske Fjärranalys inom jordbruk Meddelande KOM(96)7 slutlig om byrån för större olycksrisker från kommissionen till rådet och Europaparlamentet. Insatser enligt direktiv 82/501/EEG Kommissionens beslut SEK(87)1310/6 och SEK(95)249 Rådets beslut av den 14. 11. 1994 om fjärranalystillämpningar för jordbruksstatistik för perioden 1994-1996 (94/753. EGT nr L 299/27, 22. 11. 1994 20 Djuridentifiering Europeiska byrån för vin, alkohol och spritdrycker (BEVABS) Referensmätningar och referensmaterial för kvalitetskontroll av livsmedel Kärnsäkerhet och skyddsanordningar Stöd till Euratom:allmänt Stöd till Euratom:laboratorier på platsen samt ECSAM Stöd till IAEA Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet (KOM(93)3603). Insatser enligt rådets förordningar (EEG) nr 2048/81 2348/91 och 2347/91 samt kommissionens förordning nr 2676/90 EG-direktiv om livsmedel och andra konsumentvaror Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av den 24. 3. 1992 (SEK(92)515 slutlig) om kommissionens beslut om laboratorier på platsen för perioden 1991-1996 (se särskilt artikel 16 Samarbete med GFC) Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet (KOM(94)383) slutlig av den 7. 9. 1994 om olaglig handel med kämmaterial Meddelande från kommissionen till rådet KOM(80) 681 slutlig om ett avtal i form av brevväxling mellan Internationella atomenergiorganet ena sidan och kommissionen på uppdrag av Europeiska atomenergigemenskapen å andra sidan, om samarbete på området forskning och utveckling av säkerhetsanordningar 21 BILAGA IV GFCs INSTITUTIONELLA STÖDVERKSAMHET 1996 SG/UCLAF DG XXIV »I DG l DG XVII DG III DG VI DG XI 22 Aktiviteter SG/UCLAF DG I DG ni DG VI DG XI DG XVII DG XXIV Totalt % 1. 66 5. 64 9. 65 17. 16 38. 55 24. 49 2. 85 100. 00 b I L A UM V DELFINANSIERADE VERKSAMHETER SVAR FRAN GFC:s INSTITUT PÄ DE FÖRSTA UPPMANINGARNA TILL FÖRSLAGSGIVNING UNDER DET FJÄRDE RAMPROGRAMMET FRÄN (15/12/94-27/04/95) Översikt av resultat per program SÄRSKILDA PROGRAM GEMENSAMMA FORSKNINGS CENTRET Inlämnade Godkända % 1. Telematik 2. Avancerad kommunikationsteknik och kommunikationstjänster 3. Informationsteknik 4. Industri- och materialteknik 5. Standardisering, mätning och testning 6. Miljö och klimat 7. Havsforskning och havsteknik 8. Bioteknik 9. Biomedicin och hälsa 10. Jordbruk och fiske 11. Icke-nukleär energi 12. Säkerhet vid kärnfissioner 13. Kontrollerad termisk kämfusion 14. Transport 15. Riktad samhällsveten skaplig forskning Aktivitet 1: Forskning, teknisk utvekling och demonstrationsprogram (delsummor) 16. Aktivitet 2: Samarbete med tredje land och internationella organisationer 17. Aktivitet 3: Spridning och utnyttjande av forskningsresultat 18. Aktivitet 4: Stimulansåtgärder för forskares utbildning och rörlighet (TMR) 13 4 8 53 27 98 12 - 6 4 55 45 - 1 - 326 12 5 4 5 2 1 6 8 32 1 - 1 0 14 25 - 0 - 95 1 3 1 38% 50% 13% 11% 30% 33% 8% - 17% 0% 25% 56% - 0% - 29% 8% 60% 25% 347 100 2 9% 23 BILAGA VI 1 II III Aktuella mål 1995-1998 Inkomster 1995 Mål 1996 (nya kontrakt) Delfinansierad verksamhet 50% Konkurrensutsatt stödverksamhet Annan gemenskapsverksamhet Verksamhet för tredje part 27,7 80,0 18. 0 60. 0 10,7 12,0 2,3 18,40) 7,5 19,5 4,5 20,0 IV Mål 1997 6. 0 22,0 4. 0 21. 0 V Mål 1998 3,4 26,6 5,0 22,0 Il-V Totalt 27,6 80,1 15,8 81,4 Totalt 185,7 43,4 51,5 53,0 57,0 204,9 (1) HFR - Reaktorarbete för tredje part Ingår ej. 24 BILAGA Vil GFC:s SAMARBETE MED NATIONELLA FORSKNINGSORGANISATIONER OCH UNIVERSITET, FÖRDELAT PER LAND AT Övriga Fördelning per land angiven i procent Land AT BE PK DE ES GR Fl FR IRL IT LUX NL PT SE UK Övriga Totalt % 4,9 4,7 2,0 17,6 5,8 2,3 2,3* 13,1 1,2 10,9 0,4 5,8 2,3 2,8 10,9 13,0 100,0 GFC:s ÂTAGÂNDEBEMYNDIGAMDEN 1995-1998 BILAGA VIII Budgetpost Område Utfall 1995 Budget 1996 Budgetförslag 1997 Förväntad budget 1998 Totalt 1995-1998. B6-2113 B6-2121 B6-2122 B6-2131 B6-2143 B6-2151 B6-2171 B6-291 B6-3111 B6-3121 B6-391 Informationsteknik 1. 924,124 3,346,831 3,219,103, 3,209,942 11,700,000 Industri- och materialteknik 24,983,909 20. 993,470 21,499,776 22,022,845 89,500,000 Mätning och testning 28,258,930 27,171,331 27,821,772 28,547,967 111,800,000 Miljö och klimat Jordbruk och fiske Icke-nukleär energi Riktad samhällsvetenskaplig forskning GFC:s deltagande i delfinansierade verksamheter (EG)(50%) 74,671,577 75. 924,604 77,324,747 78,979,072 306,900,000 10,228,685 11,604,084 13,883,237 14,283,994 50,000,000 5,040,023 5. 133,323 3,723,607 4,117,059 4,219,311 17,100,000 9,178,246 10,206,430 10,482,001 35,000,000 51,102 4,699,827 6,880,876 5,368,195 17,000,000 EG-program totalt 150,291,672 156,642,000 164,953,000 167,113,328 639,000,000 Säkerhet vid kärnfissioner och säkerhetsåtgärder Kontrollerad termisk kämfusion GFC:s deltagande i delfinansierade verksamheter (EAEC) (50%) 63,813,825 64,193,094 65,184,585 66,608,496 259,800,000 11. 486,770 12,303,171 12,587,121 12,622,938 49,000,000 0 2,799,735 2,375,294 5,524,971 10,700,000 EAEC program Totalt 75,300,5951 79,296,000 80,147,0001 84,756,405! 319,500,000 EG och EAEC program Totalt I 225,592,2671 235,938,0001 245,100,0001 251,869,733! 958. 500,00 j 26 CA(96)48 9/8/1996 YTTRANDE FRAN STYRELSEN FÖR GEMENSAMMA FORSKNINGS CENTRET OM KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET BETRÄFFANDE GENOMFÖRANDET AV RÅDETS SLUTSATSER AV DEN 26 APRIL 1994 OM GEMENSAMMA FOSKNINGSCENTRETS (GFC) ROLL INLEDNING 1. I rådets slutsatser av den 26 april 1994 om Gemensamma forskningscentrets roll uppmanas kommissionen att 1996 lämna in en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av dessa slutsatser, efter att ha inhämtat styrelsens yttrande, för att göra det möjligt för Europaparlamentet och rådet att göra en bedömning av situationen. 2. Mot bakgrund av rapporten från kommissionen och efter omfattande diskussioner beträffande GFC:s nuvarande situation avger styrelsen följande yttrande. GFCS UTVECKLING SEDAN 1994 3. 4. I rådets slutsatser beskrivs Gemensamma forskningscentrets roll i stora drag och riktlinjerna för dess verksamhet fastställs. En ny strategi tillkännages för Gemensamma forskningscentret och man uppmanar till en gradvis omvandling under perioden 1995 - 1998. Strategin omfattar målen för en rad nya konkurrensinriktade aktiviteter, de nödvändiga ändringarna av regler och förordningar som styr Gemensamma forskningscentret och en uppmaning till vidare samarbete med partners från alla medlemsstater. GFC är nu nästan halvvägs i denna utvecklingsprocess, som började planeras tillsammans med styrelsen 1994, på grundval av besluten i ramprogrammen för 1994-1998 och rådets slutsatser om Gemensamma forskningscentrets roll. Kommissionens rapport och Gemensamma forskningscentrets årsrapport för 1995 om det första året efter Gemensamma forskningscentrets ändrade inriktning visar tydligt att uppmuntrande framsteg rådets, Europaparlamentets och kommissionens målsättningar. redan gjorts för att uppfylla Till denna ändrade roll hör ett ökat deltagande i konkurrensinriktade aktiviteter. Gemensamma forskningscentret bör delta i gemenskapsprogram på samma bas som deltagare från forskning och industri, och samarbetet med dem bör utvidgas. Styrelsen konstaterar att centret reagerade dynamiskt på utmaningen och att det har uppnått över förväntan goda resultat konkurrensmässigt. Med hänsyn till samfinansierade (sär)program inom ramprogrammen vill styrelsen påpeka att de inbegriper godkända projekt utanför de temaområden där Gemensamma forskningscentret har institutionella aktiviteter, vilket centrets multidisciplinära kompetens bidragit till. Goda resultat erhölls också för andra konkurrensinriktade aktiviteter. I det stora hela överträffades målsättningarna. Z3 CA(96)48 > 9/8/1996 \f Samtidigt har Gemensamma forskningscentret genom sin institutionella verksamhet fortsatt att spela en aktiv roll i planeringen och genomförandet av gemenskapens politik, och i synnerhet dess forskningspolitik. Samarbetet med forskning på nationell nivå har intensifierats, och denna typ av verksamhet bör upprätthållas. Styrelsen bekräftar alltså sitt goda allmänintryck av framstegen hittills, men betonar också behovet av att stödja de initiativ som redan tagits och anmärker att det fortfarande finns utrymme för förbättringar, både vad gäller centrets egen verksamhet och ramvillkoren för dess verksamhet samt att det fortfarande krävs en ansträngning innan rådets slutsatser kan sägas vara helt genomförda. FRAMTIDA ÅTGÄRDER 5. 6. Styrelsen har uttryckt tillfredsställelse med de åtgärder kommissionen vidtagit i enlighet med dess rekommendationer, för att ytterligare stärka kommersialiseringen och spridningen av GFC:s arbete och resultat. Utökningen av centrets ledningsgrupp med en ställföreträdande generaldirektör hälsas med glädje och bör underlätta ytterligare framsteg i denna riktning. I samband med detta visar styrelsen på hur GFC ytterligare kan stärka sina relationer med den europeiska industrin, samtidigt som det uppfyller sina målsättningar, samt på ett antal ytterligare åtgärder för att mäta Gemensamma forskningscentrets och dess instituts resultat (resultatindikatorer) samt dess kunders tillfredsställelse. Styrelsen kan nämna att den tillsammans med GFC har knutit kontakt med kommittéerna för de särprogram som berör samma verksamhetsområden som GFC:s egna forskningsprogram, men att denna kontakt behöver stärkas. I synnerhet vore det värdefullt om institutsdirektörer kunde föra ingående årliga diskussioner med de berörda programkommittéerna. Som framgår av anmärkningarna till Gemensamma forskningscentrets årsrapport 1995 har styrelsen rådgivit kommissionen beträffande tillsättningen av obesatta tjänster på institutsdirektörsnivå. Det stora antalet mycket kvalificerade sökande bekräftade att dessa tjänster uppfattas som spännande och utmanande och att GFC åtnjuter en växande erkänsla i Europas forskar- och industrikretsar. Som fastställs i rådets slutsatser och kommissionens rapport har GFC:s nya arbetssätt, särskilt de konkurrensinriktade aktiviteterna, krävt ett antal ändringar av de regler och förordningar som styr GFC och dess arbetsmetoder. Sådana ändringar och nya regler har genomförts och styrelsen välkomnar kommissionens beslut att ge Gemensamma forskningscentret ställning som självständigt generaidirektorat. Som anges tidigare i anmärkningarna till Gemensamma forskningscentrets årsrapport 1995 är styrelsen av den bestämda åsikten att en ytterligare utveckling av Gemensamma forskningscentrets ställning inom kommissionen är nödvändig för att centret helt skall kunna leva upp till förväntningarna på dess arbetsmetoder och relationer med industrin och nationell forskning, i enlighet med ramprogrammen och rådets slutsatser. Visserligen har ett antal gradvisa förändringar genomförts, men det z% CA(96)48 9/8/1996 behövs en mer grundläggande omorganisation av Gemensamma forskningscentrets statuter. Styrelsen uppskattar kommissionsledamotens uttalande om målsättningarna i detta avseende och ser fram mot att delta fullt ut med rådgivning i denna viktiga process, som till förmån för GFC kan inbegripa en omdefiniering av själva styrelsens arbete och uppgifter. Åldersfördelningen beträffande GFC:s personal - liksom vid många andra europeiska forskningsinstitut - är sådan att det under de närmaste åren hela tiden kommer att uppstå vakanser. Denna process är redan igång och kräver nyanställning på alla nivåer. GFC kommer att genomgå betydande förändringar, bland annat ökat deltagande i konkurrensinriktad verksamhet och bättre lyhördhet för kundernas nya behov, vilket kräver ökad flexibilitet i verksamheten. Mot bakgrund av detta har kommissionen inrättat en ny policy för hela sin forskningspersonal, inbegripet GFC:s personal. Det viktigaste ledet i denna är en uppdelning i tre kategorier: tjänstemän, anställda med tidsbegränsade kontrakt och den nya kategorin anställda med tidsbegränsade, icke-förnybara treårskontrakt samt utarbetandet av målsättningar för fördelningen mellan dessa kategorier (40 %, 35 % och 25 %). Styrelsen har från första stund följt denna policy med stor uppmärksamhet. Samtidigt som styrelsen välkomnar kommissionens bekräftelse av behovet av en andel mycket rörlig personal har den vid upprepade tillfällen uttryckt reservation på GFC:s vägnar beträffande vad det kan innebära om andelen tjänstemän, för närvarande 33 %, höjs inom ramen för den totala personalen vid GFC. Styrelsen förväntar sig att bli rådfrågad om denna förändringsprocess. AVSLUTANDE ANMÄRKNINGAR 7. Slutligen konstaterar styrelsen att rådets slutsatser bekräftade dess roll vid genomförandet av slutsatserna och riktlinjerna. Styrelsen uppskattar den lyhördhet den mött för sina åsikter och råd hos i synnerhet kommissionsledamoten och generaldirektören, men konstaterar att dess åsikter om ovannämnda personalpolicy inte har beaktats fullt ut. Styrelsen uttrycker sin tillfredsställelse med de åtskilliga kontakter den haft med kommissionsledamoten med ansvar för forskning, Edith Cresson, och ser fram mot ytterligare diskussioner om utvecklingen av Gemensamma forskningscentrets ställning och strategin för centret. £"3 ISSN 1024-4506 KOM(96) 436 slutlig DOKUMENT SV 15 Katalognummer : CB-CO-96-438-SV-C ISBN 92-78-08598-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg io


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2402/96 von Hiltrud BREYER an die Kommission. Entscheidung 94/730/EG zur Festlegung von vereinfachten Verfahren für die absichtliche Freisetzung genetisch veränderter Pflanzen - Überschneidung mit Verordnung (EWG) Nr. 2092/91

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
crop production
environmental protection
genetically modified organism
organic farming

formats: html print


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1747/96, annettu 6 päivänä syyskuuta 1996, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan ja tuen ennakon määrän vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
EU production
aid system
cotton
world market price


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1740/96 DE LA COMMISSION du 6 septembre 1996 modifiant le règlement (CE) n° 1179/96 et portant à 800 000 tonnes l'adjudication permanente pour l'exportation d'orge détenue par l'organisme d'intervention allemand

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
barley
export
intervention agency
third country


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2401/96 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Beslutning 94/730/EF om fastlæggelse af forenklede procedurer for udsætning i miljøet af genetisk modificerede planter - kriterier (SUPPLERENDE SVAR)

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
environmental protection
genetically modified organism
health risk
impact study

formats: html pdf print

text: C 60/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 2. 98 Hvordan og af hvem undersłges det, om der ved risikovurderingen tages objektivt hensyn til egenskaberne 5. ved modtagermiljłet? 6. Hvordan kan offentligheden kontrollere denne undersłgelse? (1) EFT L 279 af 12. 11. 1993, s. 42. (2) EFT L 292 af 12. 11. 1994, s. 31. (98/C 60/08) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2400/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996) Om: Beslutning 94/730/EF om fastl(cid:230)ggelse af forenklede procedurer for uds(cid:230)tning i miljłet af genetisk modificerede planter › r(cid:230)kkevidde For hvilke genetisk modificerede planter med hvilke (cid:230)ndringer har hvilke lande indgivet anmodning om 1. forenklet procedure i henhold til beslutning 94/730/EF (1)? 2. For hvilke genetisk modificerede planter med hvilke genetiske (cid:230)ndringer er der forelagt hvilke videnskabelige oplysninger vedrłrende sikkerheden af uds(cid:230)tningsforsłg for den menneskelige sundhed og miljłet? 3. Med hvilke oplysninger og data er det for hvilke genetisk (cid:230)ndrede planter bevist, at der er indhentet tilstr(cid:230)kkelige erfaringer vedrłrende sikkerheden for den menneskelige sundhed og miljłet? For hvilke genetisk modificerede planter fremg(cid:229)r det af hvilke videnskabelige oplysninger, at de er ikke er 4. til fare for den menneskelige sundhed og miljłet? (1) EFT L 292 af 12. 11. 1994, s. 31 (98/C 60/09) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2401/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996) Om: Beslutning 94/730/EF om fastl(cid:230)ggelse af forenklede procedurer for uds(cid:230)tning i miljłet af genetisk modificerede planter › kriterier P(cid:229) grundlag af hvilke kriterier er det ved genetisk modificerede planter blevet undersłgt, om de ikke er 1. skadelige for mennesker og miljł? 2. Hvad beror disse kriterier p(cid:229)? (98/C 60/10) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2402/96 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (6. september 1996) Om: Beslutning 94/730/EF om fastl(cid:230)ggelse af forenklede procedurer for uds(cid:230)tning i miljłet af genetisk modificerede planter › overlapning med forordning (E(cid:216)F) nr. 2092/91 Hvordan kan forordning (E(cid:216)F) nr. 2092 (1) oms(cid:230)ttes, hvis det i henhold til punkt 6. 1 i bilaget til beslutning 1. 94/730/EF (2) ikke er nłdvendigt at angive oplysninger s(cid:229)som for eksempel uds(cid:230)tningsstedet? 2. Der var enighed mellem R(cid:229)det og Kommissionen om, at det er forbudt at anvende genetisk (cid:230)ndrede mekanismer i łkologisk landbrug. Ved manglende oplysning i henhold til 6. 1 kan en łkologisk landbrugsbedrift dog ikke l(cid:230)ngere garantere dette. Hvordan vurderer Kommissionen dette problem? (1) EFT L 198 af 22. 7. 1991, s. 1. (2) EFT L 292 af 12. 11. 1994, s. 31


title: WRITTEN QUESTION No. 2387/96 by Gerhard SCHMID to the Commission. Inspections of EU-licensed abattoirs by Commission veterinary experts

eurovoc_concepts:
EU law
fresh meat
health control
meat processing industry
official language
report
servant (EU)
slaughter of animals
veterinary inspection


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2400/96 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Decisión 94/730/CE por la que se establece un procedimiento simplificado para la liberación intencional de plantas modificadas genéticamente; ámbito de aplicación (RESPUESTA COMPLEMENTARIA)

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
environmental protection
genetically modified organism
health risk
impact study
public health
research

text: C 60/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 2. 98 ¿Quie·n examina si las caracter(cid:14)·sticas de los ecosistemas receptores se han tenido en cuenta de manera 5. objetiva para la evaluacio·n de los riesgos, y co·mo lo hace? 6. ¿Co·mo puede controlar la opinio·n pu·blica estas tareas de supervisio·n? (1) DO L 279 de 12. 11. 1993, p. 42. (2) DO L 292 de 12. 11. 1994, p. 31. (98/C 60/08) PREGUNTA ESCRITA E-2400/96 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (6 de septiembre de 1996) Asunto: Decisio·n 94/730/CE por la que se establece un procedimiento simplificado para la liberacio·n intencional de plantas modificadas gene·ticamente; a·mbito de aplicacio·n 1. ¿Que· pa(cid:14)·ses han solicitado la aplicacio·n de un procedimiento simplificado de conformidad con la Decisio·n 94/730/CE (1) para que· plantas en las que se han introducido que· modificaciones gene·ticas? 2. ¿Para que· plantas objeto de que· modificaciones gene·ticas se han presentado que· datos cient(cid:14)·ficos relativos a la seguridad de la liberacio·n experimental de dichas plantas para la salud de las personas y para el medio ambiente? 3. ¿Con que· informaciones y datos se ha certificado, para que· plantas modificadas gene·ticamente, que se dispone de experiencia suficiente en relacio·n con la seguridad de las acciones de liberacio·n para la salud de las personas y para el medio ambiente? 4. ¿Para que· plantas modificadas gene·ticamente se desprende de que· datos cient(cid:14)·ficos que dichas plantas no constituyen un peligro para la salud de las personas ni para el medio ambiente? (1) DO L 292 de 12. 11. 1994, p. 31. (98/C 60/09) PREGUNTA ESCRITA E-2401/96 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (6 de septiembre de 1996) Asunto: Decisio·n 94/730/CE por la que se establece un procedimiento simplificado para la liberacio·n intencional de plantas modificadas gene·ticamente; criterios ¿Que· criterios se han aplicado para determinar si las plantas modificadas gene·ticamente ofrecen seguridad 1. para la salud de las personas y para el medio ambiente? 2. ¿En que· se fundamentan dichos criterios? (98/C 60/10) PREGUNTA ESCRITA E-2402/96 de Hiltrud Breyer (V) a la Comisio·n (6 de septiembre de 1996) Asunto: Decisio·n 94/730/CE por la que se establece un procedimiento simplificado para la liberacio·n intencional de plantas modificadas gene·ticamente; coincidencia con el Reglamento (CEE) no 2092/91 ¿Co·mo puede aplicarse el Reglamento (CEE) no 2092/91 (1) si, de conformidad con el apartado 6. 1 del 1. Anexo a la Decisio·n 94/730/CE (2), no es necesario facilitar datos como, por ejemplo, la localizacio·n de los experimentos? 2. El Consejo y la Comisio·n estaban de acuerdo en que por el momento quedaba excluida la utilizacio·n de organismos modificados gene·ticamente en la agricultura ecolo·gica. No obstante, si al amparo de lo dispuesto en el apartado 6. 1 no se proporciona notificacio·n al respecto, las explotaciones que aplican me·todos ecolo·gicos ya no pueden garantizar este extremo. ¿Que· importancia concede la Comisio·n a este problema? (1) DO L 198 de 22. 7. 1991, p. 1. (2) DO L 292 de 12. 11. 1994, p. 31


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2386/96 van Jens-Peter BONDE aan de Commissie. Target-systeem

eurovoc_concepts:
European Monetary Institute
Treaty on European Union
bank
banking system
competition law
financial transaction
international payment
intra-EU payment
single market
single monetary policy


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1741/96 of 6 September 1996 re-establishing the preferential customs duty on imports of small-flowered roses originating in Israel

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
restoration of customs duties
tariff preference


title: QUESTION ECRITE no 2404/96 de Hiltrud BREYER à la Commission. Information sur le montant des aides communautaires accordées au Land de Sarre de janvier 1995 à décembre 1995 (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU aid
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
Saarland
energy policy
environmental policy
research programme


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 1742/96 zo 6. septembra 1996, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I, II a III nariadenia Rady (EHS) č. 2377/90 ustanovujúceho postup spoločenstva pri určení maximálnych hraníc rezíduí veterinárnych liečebných prípravkov v potravinách živočíšneho pôvodu

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
health control
veterinary drug
veterinary medicinal product
waste

text: 384 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 19 31996R1742 7. 9. 1996 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 226/5 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1742/96 zo 6. septembra 1996, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I, II a III nariadenia Rady (EHS) č. 2377/90 ustanovujúceho postup spoločenstva pri určení maximálnych hraníc rezíduí veterinárnych liečebných prípravkov v potravinách živočíšneho pôvodu KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2377/90 z 26. júna 1990 ustanovujúce postup spoločenstva pri určení maximál- nych hraníc rezíduí veterinárnych liečebných prípravkov v potravinách živočíšneho pôvodu (1), naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1433/96 (2), a najmä na jeho články 6, 7 a 8, keďže v súlade s nariadením (EHS) č. 2377/90 sa musia postupne stanoviť maximálne hranice rezíduí pre všetky farma- kologicky aktívne látky, ktoré sa v spoločenstve používajú vo veterinárnych liečebných prípravkoch určených na podávanie zvieratám určeným na výrobu potravín; v rámci Výboru keďže maximálne hranice rezíduí by sa mali stanoviť až po preskúmaní, liečebné prípravky, všetkých dôležitých informácií týkajúcich sa bezpeč- nosti rezíduí príslušnej látky pre spotrebiteľa potravín živočíš- neho pôvodu a vplyvu rezíduí na priemyselné spracovanie potravín; veterinárne pre keďže v prípade veterinárnych liečebných prípravkov, určených na použitie pre vtáky znášajúce vajcia, zvieratá produkujúce mlieko alebo medonosné včely, sa musia tiež stanoviť maxi- málne hranice rezíduí pre vajcia, mlieko alebo med; keďže amitraz (pre ošípané) by sa mal zaradiť do prílohy I k nariadeniu (EHS) č. 2377/90; cetrimid, keďže thymol a ketoprofen (pre ošípané) by sa mali zaradiť do prílohy II k nariadeniu (EHS) č. 2377/90; lobelin, pankreatin, chlorocresol, keďže s cieľom umožniť ukončenie vedeckých štúdií by sa amitraz (pre hovädzí dobytok a ovce) mal zaradiť do prílohy III k nariadeniu č. 2377/90; keďže by sa malo povoliť obdobie 60 dní pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia s cieľom umožniť členským štátom vykonať akúkoľvek úpravu, ktorá môže byť potrebná, pokiaľ ide o povolenie uviesť príslušné veterinárne liečebné prípravky na trh, ktoré bolo udelené v súlade so smernicou Rady 81/851/EHS (3), naposledy zmenenou a doplnenou smernicou Komisie 93/40/EHS (4), s cieľom zohľadniť ustanovenia tohto nariadenia; keďže opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre veterinárne liečivá, keďže pri stanovovaní maximálnych hraníc rezíduí pre rezíduá veterinárnych liečebných prípravkov v potravinách živočíšneho pôvodu je potrebné špecifikovať pri druhoch zvierat, pri kto- rých môžu byť prítomné rezíduá, úrovne, ktoré môžu byť prítomné v každom príslušnom mäsovom tkanive získanom z ošetrených zvierat (cieľové tkanivo), a povahu rezíduí, ktorá je významná pre sledovanie rezíduí (indikátorové rezíduum); PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 II a III k nariadeniu č. 2377/90 sa týmto menia Prílohy I, a dopĺňajú tak, ako je stanovené v prílohe k tomuto naria- deniu. keďže pre kontrolu rezíduí, ako je stanovená v príslušných právnych predpisoch spoločenstva, by mali byť obyčajne stano- vené maximálne hranice rezíduí pre cieľové tkanivá pečene alebo obličiek; keďže však pečeň a obličky sú často odstránené z porážaných zvierat, ktoré sú predmetom medzinárodného obchodu, a preto by sa mali tiež vždy stanoviť maximálne hranice rezíduí pre svalové alebo tukové tkanivá; Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť šesťdesiaty deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. (1) Ú. v. ES L 224, 18. 8. 1990, s. 1. (2) Ú. v. ES L 184, 24. 7. 1996, s. 21. (3) Ú. v. ES L 317, 6. 11. 1981, s. 1. (4) Ú. v. ES L 214, 24. 8. 1993, s. 31. 03/zv. 19 SK Úradný vestník Európskej únie 385 Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 6. septembra 1996 Za Komisiu Martin BANGEMANN člen Komisie PRÍLOHA Nariadenie (EHS) č. 2377/90 sa mení takto: A. Príloha I sa mení takto: 2. Antiparazitárne látky 2. 2. Látky pôsobiace proti ektoparazitom 2. 2. 2. Formamidíny Farmakologicky aktívna látka Indikátorové rezíduum Druh zvierat Maximálne hranice rezíduí – MHR Cieľové tkanivo Iné ustanovenia „2. 2. 2. 1. Amitraz Suma amitrazu a všetkých metabolitov obsahujúcich podiel 2,4-DMA vyjadrený vo forme amitrazu Ošípané 400 µg/kg Tuk + koža 200 µg/kg Pečeň, obličky“ B. Príloha II sa mení takto: 2. Organické zlúčeniny Farmakologicky aktívna/-e látka/-y Druh zvierat Iné ustanovenia „2. 30. Ketoprofen Ošípané 2. 57. Cetrimid Všetky druhy určené na výrobu potravín 2. 58. Lobelin Všetky druhy určené na výrobu potravín 2. 59. Pankreatin Všetky cicavce určené na výrobu potravín Len na lokálne použitie 2. 60. Chlorocresol Všetky druhy určené na výrobu potravín 2. 61. Thymol Všetky druhy určené na výrobu potravín “ 3 8 6 S K Ú r a d n ý v e s t n í k E u r ó p s k e j ú n i e 0 3 / z v. 1 9 C. Príloha III sa mení takto: 2. Antiparazitárne látky 2. 2. Látky pôsobiace proti ektoparazitom 2. 2. 1. Formamidíny Farmakologicky aktívna/-e látka/-y Indikátorové rezíduum Druh zvierat Maximálne hranice rezíduí – MHR Cieľové tkanivo Iné ustanovenia „2. 2. 1. 1. Amitraz Suma amitrazu a všetkých metabolitov obsahujúcich podiel 2,4-DMA vyjadrený vo forme amitrazu Hovädzí dobytok 200 µg/kg Pečeň, obličky, tuk Ovce 10 µg/kg Mlieko 400 µg/kg Tuk 200 µg/kg Pečeň, obličky Platnosť predbežných MHR sa skončí 1. 1998. “ júla 0 3 / z v. 1 9 S K Ú r a d n ý v e s t n í k E u r ó p s k e j ú n i e 3 8 7


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αριθ. 2390/96 του Glyn FORD προς την Επιτροπή. Διατήρηση της λιανικής τιμής των φαρμακευτικών προϊόντων

eurovoc_concepts:
United Kingdom
application of EU law
competition
economic survey
imposed price
pharmaceutical product
selling price


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2391/96 van Glyn FORD aan de Commissie. Vergunningen voor marktkooplieden

eurovoc_concepts:
arrangement of working time
equal treatment
health insurance
itinerant trade
labour relations
paid leave
rest period
social security
work contract


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2398/96 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Beslutning 94/730/EF om fastlæggelse af forenklede procedurer for udsætning i miljøet af genetisk modificerede planter - bilaget

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
environmental protection
genetic engineering
genetically modified organism
public awareness campaign


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2389/96 van Glyn FORD aan de Commissie. Verspreiding van kranten

eurovoc_concepts:
United Kingdom
distributive trades
national law
newspaper
restriction on competition


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2402/96 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Beslutning 94/730/EF om fastlæggelse af forenklede procedurer for udsætning i miljøet af genetisk modificerede planter - overlapning med forordning (EØF) nr. 2092/91 (SUPPLERENDE SVAR)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2394/96 του Hiltrud BREYER προς την Επ τροπή. Απόφαση 94/760/ΕΚ για τη θέσπιση απλοποιημένων διαδικασιών σχετικά με τη σκόπιμη ελευθέρωση γενετικά τροποποιημένων φυτών

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
crop production
environmental protection
genetically modified organism
public awareness campaign
public health


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2384/96 von Ian WHITE an die Kommission. Knochen statt Fleisch

eurovoc_concepts:
carcase
consumer information
consumer protection
foodstuff
foodstuffs legislation
labelling
meat
meat processing industry
meat product


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1746/96 DER KOMMISSION vom 6. September 1996 zur Änderung der im Sektor Getreide geltenden Zölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1746/96, annettu 6 päivänä syyskuuta 1996, tuontitullien muuttamisesta vilja-alalla


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1745/96 DE LA COMMISSION du 6 septembre 1996 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
stone fruit


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2399/96 του Hiltrud BREYER προς την Επ τροπή. Απόφαση 94/730/ΕΚ για τη θέσπιση απλοποιημένων διαδικασιών σχετικά με τη σκόπιμη ελευθέρωση γενετικά τροποποιημένων φυτών - ασφάλεια του χώρου ελευθέρωσης

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
ecosystem
environmental protection
genetically modified organism
public awareness campaign


title: QUESTION ECRITE no 2383/96 de Richard HOWITT à la Commission. Remboursement, par les autorités belges, de la TVA à M. Beland

eurovoc_concepts:
Belgium
VAT
application of EU law
foreign national
infringement procedure (EU)
redemption


title: Commission Regulation (EC) No 1743/96 of 6 September 1996 amending Regulation (EC) No 1318/96 derogating from Regulation (EEC) No 2456/93 as regards public intervention

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
derogation from EU law
intervention price
market support

formats: html pdfa1b print


title: Règlement (CE) n 1742/96 de la Commission du 6 septembre 1996 modifiant les annexes I, II et III du règlement (CEE) nº 2377/90 du Conseil établissant une procédure communautaire pour la fixation des limites maximales de résidus de médicaments vétérinaires dans les aliments d'origine animale

text: L_1996226FR. 01000501. xml 7. 9. 1996    FR Journal officiel de l'Union européenne L 226/5 RÈGLEMENT (CE) NO 1742/96 DE LA COMMISSION du 6 septembre 1996 modifiant les annexes I, II et III du règlement (CEE) no 2377/90 du Conseil établissant une procédure communautaire pour la fixation des limites maximales de résidus de médicaments vétérinaires dans les aliments d'origine animale LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 2377/90 du Conseil, du 26 juin 1990, établissant une procédure communautaire pour la fixation des limites maximales de résidus de médicaments vétérinaires dans les aliments d'origine animale (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1433/96 de la Commission (2), et notamment ses articles 6, 7 et 8, considérant que, conformément au règlement (CEE) no 2377/90, des limites maximales de résidus de médicaments vétérinaires doivent être établies progressivement pour toutes les substances pharmacologiquement actives utilisées dans la Communauté dans les médicaments vétérinaires destinés à être administrés aux animaux producteurs d'aliments; considérant que des limites maximales de résidus ne peuvent être établies qu'après l'examen, par le comité des médicaments vétérinaires, de toutes les informations pertinentes relatives à la sécurité des résidus de la substance concernée pour le consommateur d'aliments d'origine animale et à l'impact des résidus sur la transformation industrielle des denrées alimentaires; considérant qu'il convient, lors de l'établissement de limites maximales pour les résidus de médicaments vétérinaires présents dans les aliments d'origine animale, de déterminer les espèces animales dans lesquelles ces résidus peuvent être présents, les niveaux autorisés pour chacun des tissus carnés obtenus à partir de l'animal traité (denrées cibles) et la nature du résidu pertinent pour le contrôle des résidus (résidu marqueur); considérant que, pour le contrôle des résidus, ainsi que le prévoit la législation communautaire en la matière, des limites maximales de résidus doivent généralement être établies pour les denrées cibles, le foie ou les reins; que le foie et les reins sont souvent retirés des carcasses qui font l'objet d'échanges internationaux et qu'il importe, de ce fait, d'établir également des valeurs limites pour les tissus musculaires ou adipeux; considérant que, dans le cas des médicaments vétérinaires destinés à être administrés aux volailles de ponte, aux animaux en lactation ou aux abeilles, il convient également d'établir des valeurs limites pour les œufs, le lait ou le miel; considérant que l'amitraz (pour les porcins) doit être insérée à l'annexe I du règlement (CEE) no 2377/90; considérant que le cétrimide, la lobéline, la pancréatine, le chlorocrésol, le thymol et le kétoprofène (pour les porcins) doivent être insérés à l'annexe II du règlement (CEE) no 2377/90; considérant que, afin de permettre l'achèvement des études scientifiques, l'amitraz (pour les bovins et les ovins) doit être insérée à l'annexe III du règlement (CEE) no 2377/90; considérant qu'il convient de prévoir un délai de soixante jours avant l'entrée en vigueur du présent règlement afin de permettre aux États membres de procéder, à la lumière des dispositions du présent règlement, à toute adaptation nécessaire aux autorisations de mise sur le marché des médicaments vétérinaires concernés octroyées au titre de la directive 81/851/CEE du Conseil (3), modifiée en dernier lieu par la directive 93/40/CEE de la Commission (4); considérant que les mesures prévues par le présent règlement sont conformes à l'avis du comité permanent des médicaments vétérinaires, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les annexes I, II et III du règlement (CEE) no 2377/90 sont modifiées conformément à l'annexe au présent règlement. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le soixantième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 6 septembre 1996. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission (1)  JO no L 224 du 18. 8. 1990, p. 1. (2)  JO no L 184 du 24. 7. 1996, p. 21. (3)  JO no L 317 du 6. 11. 1981, p. 1. (4)  JO no L 214 du 24. 8. 1993, p. 31. ANNEXE Le règlement (CEE) no 2377/90 est modifié comme suit. A. L'annexe I est modifiée comme suit: 2. Agents antiparasitaires 2. 2. Médicaments agissant contre les ectoparasites 2. 2. 2. Formamidines Substance(s) pharmacologiquement active(s) Résidu marqueur Espèces animales Limites maximales de résidus Denrées cibles Autres dispositions «2. 2. 2. 1. Amitraz Somme de l'amitraz et de tous les métabolites contenant le radical 2,4-DMA, exprimée en amitraz Porcins 400 µg/kg Graisse et peau   200 µg/kg Foie, rein» B. L'annexe II est modifiée comme suit: 2. Composés organiques Substance(s) pharmacologiquement active(s) Espèces animales Autres dispositions «2. 30. Kétoprofène Porcins   2. 57. Cétrimide Toutes les espèces productrices d'aliments   2. 58. Lobéline Toutes les espèces productrices d'aliments   2. 59. Pancréatine Toutes les espèces de mammifères producteurs d'aliments À usage local uniquement» 2. 60. Chlorocrésol Toutes les espèces productrices d'aliments   2. 61. Thymol Toutes les espèces productrices d'aliments   C. L'annexe III est modifiée comme suit: 2. Agents antiparasitaires 2. 2. Médicaments agissant contre les ectoparasites 2. 2. 1. Formamidines Substance(s) pharmacologiquement active(s) Résidu marqueur Espèces animales Limites maximales de résidus Denrées cibles Autres dispositions «2. 2. 1. 1. Amitraz Somme de l'amitraz et de tous les métabolites contenant le radical 2,4-DMA, exprimée en amitraz Bovins 200 µg/kg Foie, rein, graisse Les limites maximales de résidus provisoires expirent le 1er juillet 1998» 10 µg/kg Lait Ovins 400 µg/kg Graisse 200 µg/kg Foie, rein


title: REGLAMENTO (CE) N° 1746/96 DE LA COMISIÓN de 6 de septiembre de 1996 por el que se modifican los derechos de importación en el sector de los cereales


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2395/96 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Beslutning 94/730/EF fastlæggelse af forenklede procedurer for udsætning i miljøet af genetisk modificerede planter - retlig status

eurovoc_concepts:
EU control
administrative formalities
application of EU law
crop production
environmental protection
genetically modified organism
public awareness campaign


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2398/96 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. Decisione 94/730/CE che stabilisce procedure semplificate concernenti l'emissione deliberata nell'ambiente di piante geneticamente modificate - Allegato (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
EC Decision
administrative formalities
application of EU law
crop production
environmental protection
genetically modified organism
infringement of EU law

text: 25. 2. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita‘ europee C 60/3 (98/C 60/05) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2397/96 di Hiltrud Breyer (V) alla Commissione (6 settembre 1996) Oggetto: Decisione 94/730/CE che stabilisce procedure semplificate concernenti l(cid:146)emissione deliberata nell(cid:146)ambiente di piante geneticamente modificate › Articolo 21 della direttiva 90/220/CEE In che modo e con quale risultato il comitato previsto dall(cid:146)articolo 21 della direttiva 90/220/CEE (1) e‘ stato 1. coinvolto nell(cid:146)elaborazione dei criteri relativi a procedure semplificate, di cui alla decisione 94/730/CE (2)? Il comitato di cui all(cid:146)articolo 21 della sopracitata direttiva si e‘ pronunciato sul contenuto dell(cid:146)allegato alla 2. decisione 94/730/CE? 3. 4. In caso affermativo, con quale maggioranza detto comitato ha pronunciato il suo parere? Il parere del comitato corrisponde al contenuto dell(cid:146)allegato? (1) GU L 117 del 8. 5. 1990, pag. 15. (2) GU L 292 del 12. 11. 1994, pag. 31. (98/C 60/06) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2398/96 di Hiltrud Breyer (V) alla Commissione (6 settembre 1996) Oggetto: Decisione 94/730/CE che stabilisce procedure semplificate concernenti l(cid:146)emissione deliberata nell(cid:146)ambiente di piante geneticamente modificate › Allegato 1. 2. 3. 4. L(cid:146)allegato alla decisione 94/730/CE (1) vale per tutte le piante geneticamente modificate? In caso negativo, per quali piante geneticamente modificate e‘ valido? L(cid:146)allegato alla decisione 94/730/CE vale per tutte le modifiche genetiche apportate alle piante? In caso negativo, per quali modifiche genetiche vale? (1) GU L 292 del 12. 11. 1994, pag. 31. (98/C 60/07) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2399/96 di Hiltrud Breyer (V) alla Commissione (6 settembre 1996) Oggetto: Decisione 94/730/CE che stabilisce procedure semplificate concernenti l(cid:146)emissione deliberata nell(cid:146)ambiente di piante geneticamente modificate › Diversita‘ dei siti di emissione e loro rilevanza sotto il profilo della sicurezza preambolo alla decisione 93/584/CEE (1), la Commissione ha sottolineato nel quarto considerando che Nel «la sicurezza delle emissioni. dipende dalle caratteristiche delle specie vegetali riceventi, dalle caratteristiche delle sequenze inserite e dei loro prodotti e dagli ecosistemi riceventi. ». Quali criteri ha fissato la Commissione per stabilire per quali ecosistemi riceventi debbono essere ammesse 1. le procedure semplificate e per quali no? Nell(cid:146)applicare la procedura di cui al punto 6. 1 dell(cid:146)allegato alla decisione 94/730/CE (2) in che modo si 2. verifica che l(cid:146)individuazione e la descrizione corrispondano o no al sito di emissione notificato? In che modo in sede di valutazione dei rischi si tiene conto delle particolarita‘ degli ecosistemi riceventi nei 3. siti notificati? 4. Chi effettua la valutazione dei rischi per i siti notificati?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2383/96 von Richard HOWITT an die Kommission. Herr Beland - Mehrwertsteuererstattung von den belgischen Behörden


title: Regolamento (CE) n. 1742/96 della Commissione del 6 settembre 1996 che modifica gli allegati I, II e III del regolamento (CEE) n. 2377/90 del Consiglio che definisce la procedura comunitaria per la determinazione dei limiti massimi di residui di medicinali veterinari negli alimenti di origine animale


title: 96/553/CE: Decisão da Comissão de 6 de Setembro de 1996 que estabelece as normas aplicáveis às medidas técnicas e científicas relativas ao controlo da peste suína clássica e à participação financeira da Comunidade (Apenas faz fé o texto em língua alemã)

eurovoc_concepts:
EU aid
Germany
animal plague
scientific research
swine
veterinary medicine


title: Регламент (ЕО) № 1742/96 на Комисията от 6 септември 1996 година за изменение на приложения I, II и III към Регламент (ЕИО) № 2377/90 на Съвета относно установяване на процедура на Общността за определяне на максимално допустимите граници на остатъчни вещества от ветеринарномедицински продукти в храните от животински произход

formats: pdf print xhtml

text: 03/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 197 31996R1742 L 226/5 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 7. 9. 1996 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1742/96 НА КОМИСИЯТА от 6 септември 1996 година за изменение на приложения I, II и III към Регламент (ЕИО) № 2377/90 на Съвета относно установяване на процедура на Общността за определяне на максимално допустимите граници на остатъчни вещества от ветеринарномедицински продукти в храните от животински произход КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, като взе предвид Регламент (ЕИО) № 2377/90 на Съвета от 26 юни 1990 г. относно установяване на процедура на Общността за опре- деляне на максимално допустимите граници на остатъчни веще- ства от ветеринарномедицински продукти в храните от животин- ски произход (1), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1433/96 на Комисията (2), и по-специално членове 6, 7 и 8 от него, като има предвид, че съгласно Регламент (ЕИО) № 2377/90, е необходимо постепенно определяне на максимално допустимите граници на остатъчни вещества за всички фармакологичноактивни субстанции, които се използват, в рамките на Общността, във ветеринарномедицинските продукти, прилагани при животни, отглеждани за производство на храни; като има предвид, че максимално допустимите граници на оста- тъчни вещества следва да бъдат определени само след проучване, в рамките на Комитета за ветеринарномедицинските продукти, на цялата информация, отнасяща се до безопасността на остатъка на съответната субстанция за потребителите на храни от животински произход и до въздействието на остатъчните вещества върху про- мишлената преработка на храните; като има предвид, че при определянето на максимално допусти- мите граници на остатъчни вещества ответеринарномедицински продукти, съдържащи се в храните от животински произход, е необходимо да се посочат животинските видове, у които остатъч- ните вещества могат да бъдат налице във всяка от съответните месни тъкани, получавани от третираното животно (прицелни тъкани), както и естеството на остатъчното вещество, имащо отно- шение към контрола на остатъчните вещества (маркерно остатъчно вещество); като има предвид, че за контрола на остатъчните вещества, както е предвидено в съответното законодателство на Общността, макси- мално допустимите граници на остатъчните вещества обикновено следва да бъдат определяни за черния дроб или бъбреците като прицелни тъкани; като има предвид, че при международната тър- говия черният дроб и бъбреците често се отстраняват от трупа на животното, максимално допустими граници на остатъчните веще- ства следва да бъдат определени също така за мускулната и мастната тъкан; като има предвид, че в случаите когато ветеринарномедицинските продукти са предназначени за птици носачки, млекодайни животни или медоносни пчели, максимално допустими граници на остатъчните вещества следва също така да бъдат определени за яйцата, млякото или меда; като има предвид, че амитраз (за свине) следва да се включи в при- ложение I към Регламент (ЕИО) № 2377/90; има предвид, като панкреатин, хлорокрезол, тимол и кетопрофен (за свине) следва да се включат в приложение II към Регламент (ЕИО) № 2377/90; цетримид, лобелин, че като има предвид, че за да може да бъдат завършени научните изследвания, амитраз (за говеда и свине) следва да се включи в приложение III към Регламент (ЕИО) № 2377/90; като има предвид, че е необходимо да се даде срок от 60 дни преди влизане в сила на настоящия регламент, за да могат държавите-членки да внесат необходимите корекции в разреши- телните за търговия на съответните ветеринарномедицински про- дукти, които разрешителни са били издадени в съответствие с Директива 81/851/ЕИО на Съвета (3), последно изменена с Дирек- тива 93/40/ЕИО (4) на Комисията, с цел да се вземат предвид раз- поредбите на настоящия регламент; като има предвид, че мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет заветеринарномедицинските продукти, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 Приложения I, II и III към Регламент (ЕИО) № 2377/90 се изменят, както е посочено в приложението към настоящия регламент. Член 2 сила на 60-ия ден след Настоящият регламент публикуването му в Официален вестник на Европейските общности. влиза в (1) ОВ L 224, 18. 8. 1990 г. , стр. 1. (2) ОВ L 184, 24. 7. 1996 г. , стр. 9. (3) ОВ L 317, 6. 11. 1981 г. , стр. 1. (4) ОВ L 214, 24. 8. 1993 г. , стр. 31. 198 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 19 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 6 септември 1996 година. За Комисията Martin BANGEMANN Член на Комисията 03/т. 19 BG Официален вестник на Европейския съюз 199 я и н е ж а р б о ъ с и г у р Д и н а к ъ т и н л е ц и р П В О Г Д М е в о д и в и к с н и т о в и Ж о в т с е щ е в о н ч ъ т а т с о о н р е к р а М я и ц н а т с б у с а н в и т к а о н ч и г о л о к а м р а Ф Е И Н Е Ж О Л И Р П : а в д е л с о т к а к , я н е м з и е с 0 9 / 7 7 3 2 № ) О И Е ( т н е м а л г е Р : а в д е л с о т к а к , я н е м з и е с I е и н е ж о л и р П. А а в т с д е р с и н т и з а р а п о в и т о р П. 2 и т и з а р а п о т к е у щ е р с и щ а в т с й е д , а в т с д е р С. 2 2 и н и д и м а м р о Ф. 2 2 2. “ и ц е р б ъ б , б о р д н е р е Ч g k / g μ 0 0 2 а ж о к и и н а к ъ т и н т с а М g k / g μ 0 0 4 е н и в С и к ч и с в и з а р т и м а т о а т а м у С з а р т и м А. A M D - 4 2 , и щ а ж р ъ д ъ с , и т и л о б а т е м з а р т и м а о т а к а н е з а р з и , а н и в о л о п. 1 2 2 2 „. я и н е ж а р б о ъ с и г у р Д е в о д и в и к с н и т о в и Ж и / я и ц н а т с б у с и / а н в и т к а о н ч и г о л о к а м р а Ф и н а р х а з и н а д ж е л г т о , е в о д и в и к ч и с В д и м и р т е Ц. 7 5 2. и н а р х а з и н а д ж е л г т о , е в о д и в и к ч и с В н и л е б о Л. 8 5 2. е н и в С н е ф о р п о т е К. 0 3 2 „. я и в о л с у и к с е ч и п о р т в о м а с а б е р т о п у а З и н а р х а з и н а д ж е л г т о , е в о д и в и щ е а т и п о к е л м и к ч и с В н и т а е р к н а П. 9 5 2. и н а р х а з и н а д ж е л г т о , е в о д и в и к ч и с В л о з е р к о р о л Х. 0 6 2. “ и н а р х а з и н а д ж е л г т о , е в о д и в и к ч и с В л о м и Т. 1 6 2. : а в д е л с о т к а к , я н е м з и е с I I е и н е ж о л и р П. Б я и н е н и д е ъ с и н ч и н а г р О. 2 200 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 19 и ц е р б ъ б , б о р д н е р е Ч g k / g μ 0 0 2 и н а к ъ т и н т с а М g k / g μ 0 0 4 е ц в О а н а ч и т з и В О Г Д М е т и н н е м е р в а н т ъ к о р С и н т с а м , и ц е р б ъ б , б о р д “. г 8 9 9 1 7 1. н е р е Ч и н а к ъ т g k / g μ 0 0 2 о к я л М g k / g μ 0 1 а д е в о Г и к ч и с в и з а р т и м а т о а т а м у С - 4 2 , о т а к и щ а ж р ъ д ъ с , и т и л о б а т е м а н е з а р з и , а н и в о л о п A M D з а р т и м а з а р т и м А. 1 1 2 2 „. я и н е ж а р б о ъ с и г у р Д и н а к ъ т и н л е ц и р П В О Г Д М е в о д и в и к с н и т о в и Ж о в т с е щ е в о н ч ъ т а т с о о н р е к р а М и / я и ц н а т с б у с и / а н в и т к а о н ч и г о л о к а м р а Ф и т и з а р а п о т к е у щ е р с и щ а в т с й е д , а в т с д е р С 2 2. : а в д е л с о т к а к , я н е м з и е с I I I е и н е ж о л и р П. В а в т с д е р с и н т и з а р а п о в и т о р П. 2 и н и д и м а м р о Ф. 1 2 2


title: QUESTION ECRITE no 2382/96 de Glenys KINNOCK à la Commission. Coopération au développement entre l'Union européenne et l'Éthiopie

eurovoc_concepts:
EDF
EU aid
Ethiopia
aid system
development aid
economic analysis
political cooperation
project evaluation


title: QUESTION ECRITE no 2400/96 de Hiltrud BREYER à la Commission. Décision 94/730/CE établissant des procédures simplifiées pour la dissémination volontaire dans l'environnement de plantes génétiquement modifiées - portée (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
environmental protection
genetically modified organism
health risk
impact study
public health
research

text: C 60/4 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes 25. 2. 98 Comment ve·rifie-t-on si les caracte·ristiques de l(cid:146)e·cosyste‘me re·cepteur sont prises en compte d(cid:146)une fa(cid:231)on 5. objective lors de l(cid:146)e·valuation des risques et qui effectue cette ve·rification? 6. Comment l(cid:146)opinion publique peut-elle contro(cid:136)ler cette ve·rification? (1) (2) JO L 279 du 12. 11. 1993, p. 42. JO L 292 du 12. 11. 1994, p. 31. (98/C 60/08) QUESTION E· CRITE E-2400/96 pose·e par Hiltrud Breyer (V) a‘ la Commission (6 septembre 1996) Objet: De·cision 94/730/CE e·tablissant des proce·dures simplifie·es pour la disse·mination volontaire dans l(cid:146)environnement de plantes ge·ne·tiquement modifie·es › porte·e Pour quelles plantes ge·ne·tiquement modifie·es, quels pays ont pre·sente·, pour quelles modifications, une demande d(cid:146)application d(cid:146)une proce·dure simplifie·e, conforme·ment a‘ la de·cision 94/730/CE (1)? Pour quelles plantes ge·ne·tiquement modifie·es, quelles donne·es scientifiques ont e·te· pre·sente·es, pour quelles modifications ge·ne·tiques, sur la se·curite· de la disse·mination expe·rimentale pour la sante· humaine et pour l(cid:146)environnement? Pour quelles plantes ge·ne·tiquement modifie·es, quelles informations et donne·es ont permis de prouver que des expe·riences suffisantes avaient e·te· faites concernant la se·curite· pour la sante· humaine et pour l(cid:146)environnement? Pour quelles plantes ge·ne·tiquement modifie·es, quelles donne·es scientifiques permettent de conclure qu(cid:146)elles sont sans danger pour la sante· humaine et l(cid:146)environnement? (1) JO L 292 du 12. 11. 1994, p. 31. (98/C 60/09) QUESTION E· CRITE E-2401/96 pose·e par Hiltrud Breyer (V) a‘ la Commission (6 septembre 1996) Objet: De·cision 94/730/CE e·tablissant des proce·dures simplifie·es pour la disse·mination volontaire dans l(cid:146)environnement de plantes ge·ne·tiquement modifie·es: crite‘res Sur la base de quels crite‘res a-t-on examine· si telles ou telles plantes ge·ne·tiquement modifie·es sont sans 1. danger pour la sante· humaine et l(cid:146)environnement? 2. Sur quoi ces crite‘res sont-ils fonde·s? (98/C 60/10) QUESTION E· CRITE E-2402/96 pose·e par Hiltrud Breyer (V) a‘ la Commission (6 septembre 1996) Objet: De·cision 94/730/CE e·tablissant des proce·dures simplifie·es pour la disse·mination volontaire dans l(cid:146)environnement de plantes ge·ne·tiquement modifie·es › conflit avec le re‘glement (CEE) no 2092/91 Comment le re‘glement (CEE) no 2092/91 (1) peut-il e(cid:136)tre applique· si, conforme·ment au point 6. 1 de l(cid:146)annexe 1. a‘ la de·cision 94/730/CE (2), certaines indications telles que le site de disse·mination ne sont pas exige·es? 2. D(cid:146)un commun accord entre le Conseil et la Commission, l(cid:146)utilisation d(cid:146)organismes ge·ne·tiquement modifie·s serait exclue en agriculture biologique. Faute d(cid:146)information en application du point 6. 1, aucune entreprise «e·cologique» ne peut toutefois le garantir. Quel jugement la Commission porte-t-elle sur cette question? (1) (2) JO L 198 du 22. 7. 1991, p. 1. JO L 292 du 12. 11. 1994, p. 31


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2383/96 do Deputado Richard HOWITT à Comissão. Reembolso do IVA pelas autoridades belgas