title: Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om Kommissionens gennemførelse af aktiviteter med henblik på at fremme adgangen for Fællesskabets erhvervsliv til tredjelandes markeder - MULTILATERAL HANDELS-OG MARKEDSADGANG

eurovoc_concepts:
EU action
advisory committee (EU)
market access
third country
trade policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 06. 09. 1996 KOM(%) 432 endelig udg. 96/0219 (ACC) Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om Kommissionens gennemførelse af aktiviteter med henblik på at fremme adgangen for Fællesskabets erhvervsliv til tredjelandes markeder MULTILATERAL HANDELS- OG MARKEDSADGANG (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1. SIKRING AF BEDRE MARKEDSADGANG I FORBINDELSE MED HANDELSPOLITIKKEN Fællesskabets virksomheder er udsat for en meget hårdere konkurrence end tidligere. I den sammenhæng er åbne markeder overalt i verden et af midlerne til at sikre hurtigere vækst og en bedre jobskabelse i Europa. Fællesskabets virksomheder støder på et væld af hindringer i udlandet som følge af brud på internationale aftaler, utilstrækkelig håndhævelse af nationale love eller ikke-regulerede former for praksis. Fællesskabet må bestræbe sig for at opnå en bedre markedsadgang i tredjelande, sideløbende med den fortsatte gradvise åbning af dets eget marked, både ved at sikre, at dets partnere fuldt ud opfylder de forpligtelser, de har indgået, og ved hjælp af andre foranstaltninger med henblik på bedre markedsadgang. Kommissionen har tegnet et omfattende billede af den strategi, som Fællesskabet bør benytte sig af, i sin meddelelse til Rådet om "De globale udfordringer, der knytter sig til verdenshandelen: Den Europæiske Unions strategi til sikring af markedsadgang". Kommissionen bør have rådighed over de nødvendige finansielle midler, så den kan gennemføre visse foranstaltninger, der indgår i denne strategi. I forbindelse med de handelsfremmende foranstaltninger, der især tager sigte på en bedre profilering af Fællesskabets erhvervsliv, supplerer de af Kommissionen udførte aktiviteter medlemsstaternes programmer. Den af Fællesskabet finansierede aktivitet bør afspejle den fordeling af arbejdet, som med tiden er vokset frem mellem henholdsvis fællesskabsbaserede, nationale og branchebaserede handelsfremmende tiltag og samarbejdsprogrammer, og den bør koncentreres om anliggender, der helt klart indebærer en værditilvækst. Fællesskabets aktiviteter vil fokusere på målgrupper i kreditværdige lande, der frembyder et vækstpotentiel, hvor indtrængningsudgifterne er høje, og hvor der kan forventes opnået fordele i kraft af den kritiske masse, der kræves ved en samlet europæisk indsats. 2. DER ER NU BEHOV FOR EN RÅDSFORORDNING, DER SKAL UDGØRE RETSGRUNDLAGET FOR PROGRAMMET FOR MARKEDSADGANG. til Denne slutning er en direkte konsekvens af Kommissionens meddelelse budgetmyndighederne alle budgetposter, der overstiger 5 mio. ECU, nu kræver et særligt retsgrundlag. I 1996 er denne tærskel nået i tilfældet med B7-852-budgetposten "Adgang til markedet i tredjelande". retsgrundlag og maksimumsbeløb"2, eftersom "om SEC(94) 1106 endelig udg. 4 3. DETTE FORSLAG RUMMER FØLGENDE PUNKTER: Artikel 1 og 2 i udkastet til forordning angiver de former for foranstaltninger, som Kommissionen er bemyndiget til at træffe med hensyn til markedsadgangstiltag, idet den udnytter de muligheder, der ligger i de multilaterale handelsaftaler. Kommissionen anmodes også om at drage omsorg for, at sådanne foranstaltninger er i overensstemmelse med andre fællesskabspolitikker. I artikel 4 og 5 fastlægges der bestemmelser for det rådgivende udvalg, der skal bistå Kommissionen ved opfyldelsen af dens forpligtelser i medfør af forordningen. I artikel 6 hedder det, at fællesskabsforanstaltninger kan ledsages af særskilte aktiviteter i medlemsstaternes regi på området for eksportfremme. Hensigten med forordningen er ikke at ændre den bestående arbejdsdeling mellem europæiske, nationale og erhvervsfinansierede programmer vedrørende disse særlige aktiviteter. Den foreslåede retsakt har form af en forordning. Valget heraf er i overensstemmelse med, hvad der er nævnt under punkt IV, stk. 3, litra c), i "Fælleserklæringen fra Europa- Parlamentet, Rådet og Kommissionen" fra 1982 (EFT C 194 af 28. 7. 1982, s. 1), hvor det hedder, at: "Anvendelse af bevillinger på budgettet til nye væsentlige EF-foranstaltninger betinges af forudgående vedtagelse af en grundforordning herom. Opføres sådanne bevillinger på budgettet, inden der er fremsat forslag til forordning, opfordres Kommissionen til at fremsætte et forslag inden udgangen af januar måned. " Sluttelig udgøres forordningens retsgrundlag af EF-traktatens artikel 113, eftersom formålet hermed er at vinde markedsandele på tredjelandes markeder, og de i artikel 2 nævnte aktiviteter falder ind under området for den fælles handelspolitik. 4 ^ FORSLAG TIL RÅDETS FORORDNING (EF) af. om Kommissionens gennemførelse af aktiviteter med henblik på at fremme adgangen for Fællesskabets erhvervsliv til tredjelandes markeder RÅDET FOR DET EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 113, under henvisning til forslag fra Kommissionen', under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og ud fra følgende betragtninger: Den fælles handelspolitik ville være ufuldstændig, hvis den ikke på fællesskabsplan blev ledsaget af særlige aktiviteter, der tager sigte på at fjerne handelshindringer og fremme Fællesskabets erhvervslivs indtrængen på tredjelandes markeder; derfor bør de nye verdensomspændende handelsmuligheder for Fællesskabets erhvervsliv understøttes af en fællesskabspolitik for markedsadgang; denne politik skal støttes af særlige aktiviteter med henblik på at indkredse og finde måder til fjernelse af handelshindringer, at påpege markedsmuligheder og at profilere Fællesskabets erhvervsliv bedre; med det for øje er det nødvendigt at vedtage bestemmelser, der fastlægger de grundlæggende mål, som Kommissionen skal opfylde, samt midlerne til opnåelse af disse mål - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 EFT Artikel 1 Kommissionen udformer og gennemfører et program for markedsadgang, der tager sigte på at skabe bedre adgang for Fællesskabets varer og grænseoverskridende tjenesteydelser til tredjelande. Artikel 2 1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber udfører direkte eller indirekte følgende aktiviteter: analyse af vilkårene for adgang til tredjelandes markeder, etablering og udvikling af databaser samt koordinering og spredning af oplysninger om handelshindringer og internationale eller nationale handelsbestemmelser, undersøgelser vedrørende bl. a. tredjelandes opfyldelse af deres forpligtelser i henhold til internationale handelsaftaler eller i forbindelse med forberedelsen af forhandlinger, tilrettelæggelse af eller deltagelse i handelsmesser i tredjelande, tilrettelæggelse af seminarer og forretningsfora, udarbejdelse og spredning af undersøgelser, informationspakker, publikationer og brochurer om et hvilket som helst retligt eller økonomisk aspekt af adgangen til tredjelandes markeder eller af de internationale handelsbetingelser, enhver anden aktivitet, der tager sigte på at profilere Fællesskabets erhvervsliv, fremme fællesskabsvarernes eller -tjenesteydelsernes image og støtte åbningen af nye markeder. 2. I forbindelse med gennemførelsen af de i stk. 1 omhandlede aktiviteter drager Kommissionen omsorg for, at disse særlige aktiviteter er i overensstemmelse med de forskellige aspekter af de andre fællesskabspolitikker. Artikel 3 For at Kommissionen kan være i stand til at udføre aktiviteterne omkring markedsadgang, at udnytte de muligheder for Fællesskabet, der rummes i de internationale handelsaftaler, og at udføre andre aktiviteter, der er nævnt i denne forordning, må den have rådighed over de nødvendige finansielle midler. Med henblik herpå fremlægger Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber under de normale budgetprocedurer hvert år forslag til dækning af dets finansielle behov, for så vidt angår de i artikel 2 specificerede aktiviteter. Artikel 4 Det i artikel 1 omhandlede program for markedsadgang vedtages i overensstemmelse med den i artikel 5 fastlagte procedure. Artikel 5 Kommissionen bistås af et udvalg af rådgivende karakter, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget spørgsmålet haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Artikel 6 For så vidt ikke andet er bestemt i Fællesskabets retsakter, kan de af Fællesskabet i ledsages af særskilte henhold til denne forordning gennemførte foranstaltninger aktiviteter i medlemsstaternes regi på området for eksportfremme. Artikel 7 Denne forordning træder i kraft den Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne FINANSIERINGOVERSIGT Adgang til markedet i tredjelande 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Adgang til markedet i tredjelande 2. BUDGETPOST: B7-852 3. RETSGRUNDLAG • Artikel 113 i Rom-traktaten • Forslag til Rådets forordning nr om Kommissionens gennemførelse af aktiviteter med henblik på at fremme adgangen for Fællesskabets erhvervsliv til tredjelandes markeder (EFT C. ) 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN: 4. 1. Foranstaltningens generelle mål Europæiske virksomheder er udsat for en meget hårdere konkurrence end tidligere. I den sammenhæng er åbne markeder overalt i verden et af midlerne til at sikre hurtigere vækst og en bedre jobskabelse i Europa. Europæiske virksomheder støder på et væld af hindringer i udlandet som følge af brud på internationale aftaler, utilstrækkelig håndhævelse af nationale love eller ikke- regulerede former for praksis. Fællesskabet må bestræbe sig for at opnå en bedre markedsadgang i tredjelande, sideløbende med den fortsatte gradvise åbning af dets eget marked, både ved at sikre, at dets partnere fuldt ud opfylder de forpligtelser, de har indgået, og ved hjælp af andre foranstaltninger med henblik på bedre markedsadgang. Kommissionen har tegnet et omfattende billede af den strategi, som Fællesskabet bør benytte sig af, i sin meddelelse til Rådet om "De globale udfordringer, der knytter sig til verdenshandelen: Den Europæiske Unions strategi til sikring af markedsadgang". Kommissionen bør have rådighed over de nødvendige finansielle midler, så den kan gennemføre visse foranstaltninger, der indgår i denne strategi. De aktiviteter, som Kommissionen skal udføre, er behandlet mere indgående i nævnte meddelelse, og de skal supplere medlemsstaternes programmer. De vigtigste foranstaltninger, der vil blive truffet i medfør af denne budgetpost, er følgende: r Foranstaltninger til åbning af markederne - indkredsning af handelshindringer i tredjelande, om nødvendigt en indsats for at fjerne hindringerne og for at bistå det europæiske erhvervsliv ved gennemførelse af passende foranstaltninger (gennem handelssamarbejde eller ved hjælp af retsinstrumenter såsom forordningen om fjernelse af handelshindringer). Indkredsning markedsåbningsstrategier. af markedsmuligheder og udvikling af passende Profilering af det europæiske erhvervsliv og fremme af europæiske varers image. 4. 2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse Den generelle indsats vil blive tidsubestemt, selv om visse foranstaltninger, der drejer sig om specifikke markedsadgangsproblemer (f. eks. forekomsten af en særlig handelshindring) nok bliver af midlertidig art og fortsætter, indtil problemet er løst. I forbindelse med de handelsfremmende aktiviteter vil indsatsen normalt blive støttet økonomisk for et tidsrum af højst tre år (hvorefter det må antages, at det pågældende tiltag kan hvile i sig selv). 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 5. 1. Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2. Opdelte bevillinger 5. 3. Indtægtstype Ingen 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 100% tilskud Normalt ikke, men det vil blive overvejet i undtagelsestilfælde (f. eks. ved etablering og drift af en database vedrørende markedsadgang) Tilskud til samfinansiering med andre offentlige o g/eller private tilskudsydere. Ja, dette vil måske blive overvejet som en finansieringsmetode. Der vil blive ydet tilskud, der normalt ikke overstiger 50%, til erhvervsorganisationer og andre sammenslutninger, der har ansvar for de markedsadgangsaktiviteter, der er nævnt under punkt 9. 1. Når det drejer sig om tilskud til EU-virksomheder, vil tilskuddene (i form af finansielle incitamenter) blive ydet direkte til virksomhederne med henblik på at bistå dem med salgsfremmende aktiviteter. Der vil blive ydet tilskud op til 50% af visse udgiftsposter, G hvilket normalt vil føre til et samlet tilskud, der ikke overstiger 1/3 af de samlede udgifter til en særlig foranstaltning. Rentegodtgørelse: Nej Andet i tilknytning til markedsadgang, bestilling af Finansiering af arrangementer tjenesterejser og EF- undersøgelser, salgsfremmende aktiviteter udstillingsstande), publikationer og konferencer. Det er meningen - i henhold til de relevante bestemmelser i Kommissionens finansforordninger - at Kommissionens tjenestegrene vil indgå kontrakter direkte med diverse konsulenter. (f. eks. fora, Skal EF-støtten helt eller delvis tilbagebetales, hvis foranstaltningen giver det tilsigtede resultat? Medfører foranstaltningen en ændring af indtægtsniveauet? I bekræftende fald oplyses det, hvori ændringen består, og hvilken form for indtægter, der er tale om. Nej 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1. Metode for omkostningsberegning enhedsomkostninger og samlede omkostninger) (enhedsomkostninger/forhold mellem Der påregnes truffet et bredt spektrum af forskellige foranstaltninger med henblik på at opfylde formålet med budgetposten, og udgifterne vil variere betydeligt alt efter arten af indsatsen. Selv når det drejer sig om stort set ens former for foranstaltninger (f. eks. undersøgelser), vil udgifterne hertil variere betydeligt, alt afhængig af sigtet med foranstaltningen og den nødvendige grad af specialisering. Udgifterne til de enkelte foranstaltninger vil blive fastsat: • • enten efter meddelelse om udbud fra Kommissionen, eller efter anmodninger om tilskud. I sådanne tilfælde udvælges projekterne efter, hvor godt de opfylder de betingelser, der stilles i forbindelse med udvælgelsen. Tilskuddene er baseret på en bestemt procent af de samlede udgifter, og normalt er Fællesskabets finansiering begrænset til højst 50%. A. Analyse af markedsmuligheder og handelshindringer Aktiviteter, der udføres i form af undersøgelser. De hidtidige erfaringer viser, at de samlede udgifter til undersøgelser og rådgivning gerne andrager mellem 20 000 og 200 000 ECU. } B. Etablering og udvikling af databaser Udgifterne vil blive fastsat efter indkaldelse af bud. De samlede gennemsnitlige udgifter beløber sig til 100 000 ECU pr. sektor. C. Udarbejdelse og spredning af information Udgifterne hertil varierer meget, alt efter den form for foranstaltning, der gennemføres. Et mere omfattende handelsseminar vil kunne koste op til 100 000 ECU, fremstilling og distribution af en informationsbrochure op til 10 000 ECU. D. Foranstaltninger vedrørende sikring af markedsadgang Udgifterne til et business-forum eller til udsendelse af en handelsdelegation afhænger af antallet af deltagere og af det land, hvor arrangementet finder sted. Normalt vil de samlede udgifter til sådanne tiltag ligge et sted mellem 100 000 og 300 000 ECU. Udgifterne til Den Europæiske Unions deltagelse i handelsmesser kan variere af samme årsager, som gælder for business-fora. Vi skønner, at udgifterne til deltagelse heri, herunder de finansielle incitamenter til virksomhederne, andrager et sted mellem 200 000 og 800 000 ECU eller derover. •s 7. 2 Omkostningernes fordeling på de enkelte elementer Forpligtelsesbevillinger i mio ECU (i løbende priser) Fordeling År 1996 1997 1998 1999 2000 lait 2001 og følg. budget år A. Analyse af markedsmuligheder og handelshindringer 1,4 1,4 0,6 0,6 0,7 0,7 3,8 3,8 B. Etablering og udvikling af databaser C. Udarbejdelse og spredning af information D. Foranstaltningervedr ørende sikring af markedsadgang lait 6,5 6,5 9 7. 3 Forfaldsplan for forpligtelsesbevillinger / betalingsbevillinger Forpligtelsesbevillinger i mio. ECU År 1996 1997 1998 1999 2000 2001 og følg. budget år I alt Forpligtelses bevillinger Betalingsbevillinger 6,5 6,5 6,0 2,5 3,5 år 1996 1997 1998 1999 2000 2001 og følgende budgetår lait 6,0 6,0 lo 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG - FORVENTEDE RESULTATER - De særlige kontrolforanstaltninger, der forventes gennemført Der vil indgå bestemmelser om kontrolmetoder (indsendelse afrapporter mv. ) i alle de aftaler eller kontrakter, der indgås mellem Kommissionen og tilskudsmodtagerne. I kraft af et snævert samarbejde med Kommissionens delegationer og deltagelse af en repræsentant for Kommissionen i arrangementer i tredjelande vil der kunne foretages kontrol på selve stedet af det arbejde, der udføres, så man sikrer, at det svarer til den stillede opgave og kontraktbestemmelserne, og at det udføres tilstrækkeligt professionelt. Sådanne kontrolforanstaltninger finder sted inden den afsluttende udbetaling. Samme regel finder anvendelse på de finansielle incitamenter, der udbetales til de deltagende virksomheder. Om nødvendigt kan der i aftalerne også stilles krav om, at organisationerne indsender regnskaber, der er attesteret af deres revisorer. I tilfælde, der indebærer et samarbejde med EU-erhvervsorganisationer, kontrolleres regnskaberne desuden på den årlige generalforsamling af de pågældende organisationer. 9. OPLYSNINGER OM OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET 9. 1. Specifikke og kvantificerbare mål - målgruppe Specifikke mål: tilknytning til det generelle mål Analyse af vilkårene for markedsadgang i tredjelande - realiseres ved hjælp af undersøgelser. Etablering og udvikling af databaser samt koordinering og spredning af oplysninger om handelshindringer samt internationale og nationale handelsbestemmelser. Undersøgelser i forbindelse med de internationale handelsaftaler, især vedrørende tredjelandes opfyldelse af deres forpligtelser, eller i tilknytning til forberedelse af forhandlinger. Tilrettelæggelse af, eller deltagelse i, handelsmesser, udsendelse af handelsdelegationer og afholdelse af business- fora i lande uden for Fællesskabet. Gennemførelse og videreformidling af undersøgelser, tilrettelæggelse af seminarer, udarbejdelse af informationspakker, publikationer og brochurer om et hvilket som helst retligt eller økonomisk aspekt af adgangen til tredjelandes markeder eller om internationale handelsvilkår. Målgruppe: der sondres eventuelt efter de enkelte målsætninger; de endelige modtagere af EF-finansier ingen og de benyttede formidlere angives. Målgruppen er eksportvirksomheder, branchesammenslutninger, handelskamre og offentlige institutioner i Den Europæiske Union, der vil kunne drage fordel af, eller være interesseret i, adgangen til tredjelandes markeder. 11 9. 2. Begrundelse Nødvendigheden af en budgetmæssig indsats fra Fællesskabets side, især betragtet udfra nærhedsprincippet I henhold til Rom-traktatens artikel 113 har Fællesskabet enekompetence med hensyn til handelspolitikken, og derfor finder nærhedsprincippet ikke anvendelse. Alligevel har medlemsstaterne ret til at supplere de af Fællesskabet gennemførte , med særskilte foranstaltninger i medfør af forslaget til Rådets forordning nr aktiviteter, der tager sigte på at profilere deres erhvervsliv bedre. Kommissionen vil tillige blive bistået af et udvalg af rådgivende karakter, der består af repræsentanter for Kommissionen som formand; dette udvalg vil drøfte, hvilke aktiviteter på området for markedsadgang Fællesskabet bør udføre. for medlemsstaterne, og som har en repræsentant Af de grunde, der er anført under punkt 4. 1. , er det hensigtsmæssigt, at Kommissionen udarbejder en strategi med henblik på at skabe bedre adgang til tredjelandes markeder for det europæiske erhvervsliv, både ved at sikre, at Fællesskabets partnere fuldt ud opfylder deres internationale forpligtelser, og ved hjælp af andre foranstaltninger til sikring af markedsadgang. Den af Fællesskabet finansierede aktivitet vil være centreret om anliggender, der helt klart medfører en værditilvækst. Fællesskabets aktiviteter vil fokusere på afsætningsmæssige målgrupper, i de tilfælde, hvor intrængningsudgifterne er høje, og hvor der derfor kan forventes en række fordele ved indsatsen af en kritisk masse, som det vil være tilfældet ved en samlet europæisk indsats. Valg af støtteform * fordele i forhold til andre mulige foranstaltninger (relative fordele) * beskrivelse af eventuelle lignende foranstaltninger på EF-plan eller nationalt plan * forventede afledte virkninger og multiplikatoreffekt Fordele som følge af Fællesskabets foranstaltninger vedrørende markedsadgang, i stedet for isolerede foranstaltninger: Koordinering af markedsåbningsforanstaltninger på EU-plan, i tilfælde af forhandlinger og markedsåbningsinitiativer, f. eks. ved anvendelsen af forordningen om handelshindringer. I mange tilfælde vil der kunne opnås stordriftsfordele. Man undgår, at medlemsstaternes aktiviteter overlapper hinanden (f. eks. i forbindelse med markedsundersøgelser). Større virkning og troværdighed, da Fællesskabets foranstaltninger ofte udføres i en større målestok. AZ enhver stand Europa-Kommissionen markedsadgangsinformation, der er til rådighed i medlemsstaterne, og oprette databaser, der kan give det europæiske erhvervsliv konkurrencemæssige fordele. koordinere til er at i Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne påvirke de konkrete resultater af foranstaltningen. 9. 3. Overvågning og evaluering Resultatindikatorer * output-indikatorer (omfanget af de iværksatte aktiviteter) * virkningsindikatorer for de enkelte målsætninger Vurdering af resultaterne (i tilfælde af videreførsel eller fornyelse af en eksisterende foranstaltning). I forbindelse med foranstaltningerne vedrørende markedsåbning kan resultaterne måles ud fra, i hvilket omfang det lykkes at fjerne handelshindringer på tredjelandes markeder. Fremskridtene inden for denne indsats vil løbende blive overvåget af de pågældende tjenestemænd. Fremskridtene kan f. eks. også måles i form af TPRM-rapporter med henblik på en kvalitativ vurdering og ved hjælp af COMEXT med henblik på en statistisk vurdering, Markedsåbning kan også måles gennem en øget EU-eksport, og denne faktor vil spille en rolle, selv om eksportresultaterne er underlagt en lang række variabler (f. eks. ændringer af vekselkurserne), således at den aldrig bør være den eneste evalueringsfaktor, der anvendes. I forbindelse med foranstaltninger, der gennemføres i form af undersøgelser, vil vurderingen deraf i vid udstrækning blive baseret på en analyse af, i hvor stor udstrækning resultaterne svarer til den stillede opgave. I alle tilfælde vil alle involverede tjenestegrene ved Kommissionen foretage en endelig analyse i fællesskab. De relevante erhvervssektorer, Kommissionens handelseksperter, dens eksperter i industripolitik og dens delegationer og repræsentanter i de pågældende lande vil blive anmodet om at bidrage til en analyse af projekterne. I tilknytning til foranstaltninger, der indebærer en direkte medvirken fra virksomhedernes side, vil resultatet kunne aflæses ved hjælp af systematisk anvendte resultatindikatorer. As Opfølgende undersøgelser (3-6 måneder efter arrangementet) under inddragelse af deltagerne i business-fora og handelsdelegationer, med henblik på kvantitativt og kvalitativt al måle de kontakter, der er etableret med potentielle kunder. Evalueringsskemaer vil blive uddelt til alle deltagere i handelsmesser, så man kan få et billede af, hvor mange firmaer der finder arrangementet nyttigt, og som vil være interesseret i at deltage en anden gang. Graden af aktiv interesse for de demonstrerede varer eller tjenesteydelser hos de besøgende samt antallet af indgåede salgskonrakter vil blive inddraget som resultatindikatorer. Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? Dette fastlægges under hensyntagen til arrangementets art og efter de ovenfor beskrevne fremgangsmåder. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A, SEKTION III) Ay Den rent faktiske tilvejebringelse af de nødvendige administrative ressourcer følger af Kommissionens årlige afgørelse om ressourceallokering, især under hensyntagen til de ekstra stillinger og beløb, som budgetmyndigheden bevilger. 10. 1 Virkninger for antallet af stillinger : "Foranstaltningen vil blive gennemført ved hjælp af en omgruppering af generaldirektoratets administrative ressourcer" Stillinger Personale til forvaltning af foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger heraf Varighed tidsubegrænset ved anvendelse af de bestående ressourcer i GD eller den berørte tjenestegren 6* ved brug af supplerende ressourcer (der stilles til rådighed i 1997) Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte Andre ressourcer A B C 6 1 2,5 lait 9,5 2 udstatio nerede nationale eksperter - 2 1 2,5" 2 udstatio nerede nationale eksperter 11,5 - - I tilfælde af, at der ikke kan tilvejebringes ekstra ressourcer til foranstaltningen enten ved en generel omgruppering eller ved oprettelse af nye stillinger, vil foranstaltningen være umuliggjort. 10. 2 Samlede finansielle virkninger af personaleforøgelsen: "Foranstaltningen vil blive gennemført ved hjælp af en omgruppering af generaldirektoratets administrative ressourcer" (jf. punkt 10. 1) Beløb Beregningsmetode (ECU) Tjenestemænd Midlertidigt ansatte Andre midler «». d»«^«^. ™*) lait 10. 3 Forøgelse af andre administrationsomkostninger som følge af foranstaltningen: "Foranstaltningen vil blive gennemført ved hjælp af en omgruppering af generaldirektoratets administrative ressourcer". (ECU) Budgetpost (nr. og titel) Beløb Beregningsmetode A. 2510 A. 1300 19 000 GD IX-dokument "Tjenesterejser - vejledende udgifter alt efter varighed (i ECU)": 5 730 19 240 13 350 I alt I 57 320 Ekstra tjenesterejser: 1 tjenesterejse til Korea (4 dage) 2 tjenesterejser til Japan (3 dage) 5 tjenesterejser til De Forenede Stater (3 dage) |. Et vist antal embedsmænd arbejder i en del af deres arbejdstid med spørgsmål om markedsadgang. ISSN 0254-1459 KOM(96) 432 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 11 10 Katalognummer : CB-CO-96-434-DA-C ISBN 92-78-08545-6 Kontoret for De EuropæiBke Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg •1€


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2405/96 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. Decisione 94/730/CE che stabilisce procedure semplificate concernenti l'emissione deliberata nell'ambiente di piante geneticamente modificate - Suo recepimento nell'ordinamento giuridico degli Stati membri

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
crop production
environmental protection
genetically modified organism
health risk
national implementing measure

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2399/96 van Hiltrud BREYER aan de Commissie. Besluit 94/730/EG inzake de vaststelling van een vereenvoudigde procedure voor de doelbewuste introductie van genetisch gemodificeerde planten - lokalisatieverschillen die betrekking hebben op veiligheid (AANVULLEND ANTWOORD)

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
ecosystem
environmental protection
genetically modified organism
public awareness campaign

formats: html pdf print

text: 25. 2. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 60/3 (98/C 60/05) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2397/96 van Hiltrud Breyer (V) aan de Commissie (6 september 1996) Betreft: Besluit 94/730/EG inzake de vaststelling van een vereenvoudigde procedure voor de doelbewuste introductie van genetisch gemodificeerde planten › Artikel 21 van de introductierichtlijn 90/220/EEG 1. Hoe en met welk resultaat werd de commissie overeenkomstig artikel 21 van de introductierichtlijn 90/220/EEG (1) betrokken bij de formulering van de normen voor vereenvoudigde procedures overeenkomstig besluit 94/730/EG (2)? Heeft de commissie overeenkomstig artikel 21 van de introductierichtlijn advies uitgebracht inzake de 2. inhoud van de bijlage bij besluit 94/730/EG? 3. 4. Zo ja, met welke meerderheid heeft de commissie het advies inzake de inhoud van de bijlage goedgekeurd? Komt het advies van de commissie overeen met de inhoud van de bijlage? (1) PB L 117 van 8. 5. 1990, blz. 15. (2) PB L 292 van 12. 11. 1994, blz. 31. (98/C 60/06) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2398/96 van Hiltrud Breyer (V) aan de Commissie (6 september 1996) Betreft: Besluit 94/730/EG inzake de vaststelling van een vereenvoudigde procedure voor de doelbewuste introductie van genetisch gemodificeerde planten › Bijlage 1. 2. 3. 4. Is de bijlage bij besluit 94/730/EG (1) van toepassing op alle gentechnisch gemodificeerde planten? Zo nee, voor welke gentechnisch gemodificeerde planten geldt zij wel? Is de bijlage bij besluit 94/730/EG van toepassing op alle gentechnische modificaties aan planten? Zo nee, voor welke gentechnische modificaties geldt zij wel? (1) PB l 292 van 12. 11. 1994, blz. 31. (98/C 60/07) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2399/96 van Hiltrud Breyer (V) aan de Commissie (6 september 1996) Betreft: Besluit 94/730/EG inzake de vaststelling van een vereenvoudigde procedure voor de doelbewuste introductie van genetisch gemodificeerde planten › lokalisatieverschillen die betrekking hebben op veiligheid In de zevende alinea van de preambule bij besluit 93/584/EG (1) wijst de Commissie er met nadruk op dat 1. de veiligheid van introductie niet alleen afhankelijk is van de kenmerken van de ontvangende plantesoorten en van de ingevoegde genreeksen, maar eveneens van de kenmerken van de ontvangende ecosystemen. Welke normen heeft de Commissie vastgelegd om te onderzoeken voor welke ecosystemen vereenvoudigde procedures toelaatbaar dienen te zijn en voor welke niet? Hoe wordt volgens de procedure overeenkomstig punt 6. 1 van de bijlage bij besluit 94/730/EG (2) getoetst 2. of de identificatie en beschrijving op de achteraf gemelde introductieplaats klopt of niet? Hoe wordt bij de evaluatie van risico(cid:146)s rekening gehouden met de bijzondere kenmerken van ontvangende 3. ecosystemen op achteraf gemelde lokaties? 4. Wie voert de risicoe¤valuatie voor achteraf gemelde lokaties uit?


title: WRITTEN QUESTION No. 2394/96 by Hiltrud BREYER to the Commission. Decision 94/730/EC establishing simplified procedures concerning the deliberate release into the environment of genetically modified plants (SUPPLEMENTARY ANSWER)

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
crop production
environmental protection
genetically modified organism
leaf vegetable
public awareness campaign
public health

text: 25. 2. 98 FI Euroopan yhteiso¤jen virallinen lehti C 60/1 I (Tiedonantoja) EUROOPAN PARLAMENTTI KIRJALLISET KYSYMYKSET JA VASTAUKSET (98/C 60/01) KIRJALLINEN KYSYMYS P-1305/96 esitta¤ja¤(t): Johanna Maij-Weggen (PPE) › komissiolle (22. toukokuuta 1996) Aihe: Nelja¤n lehtimiehen pida¤tta¤minen Turkissa 1. Onko komissio selvilla¤ siita¤, etta¤ 3. toukokuuta vastaisena yo¤na¤ pida¤tettiin nelja¤ turkkilaista lehtimiesta¤, jotka tyo¤skenteliva¤t turkkilaisessa Alinteri-viikkolehdessa¤, nimitta¤in Sabiha Budak, Filiz Uziurk, Mehtap Kuru(cid:231)ay ja Incigul Basel? Tieta¤a¤ko¤ komissio, etta¤ Incigul Basel vietiin myo¤hemmin sairaalaan ja etta¤ ha¤nen epa¤illa¤a¤n joutuneen siella¤ 2. kidutuksen kohteeksi? Tieta¤a¤ko¤ komissio, etta¤ muut kolme lehtimiesta¤ ovat ta¤lla¤ hetkella¤ kadoksissa ja etta¤ aikaisemmin on 3. ka¤ynyt jo usein niin, etta¤ Turkin kansalaisia katoaa pida¤tyksen ja¤lkeen? 4. Onko komissio valmis pyyta¤ma¤a¤n kiireellisesti lisa¤tietoja Turkin viranomaisilta ta¤sta¤ pida¤tyksesta¤ ottaen huomioon muun muassa Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan, joka on sisa¤llytetty Turkin oikeuteen ja jossa taataan sananvapaus? Komission ja¤senen Hans Van den Broekin komission puolesta antama ta¤ydenta¤va¤ vastaus (30 pa¤iva¤na¤ toukokuuta 1997) Komissio kirjoitti arvoisan parlamentin ja¤senen esitta¤ma¤n kysymyksen johdosta Turkin viranomaisille saadakseen tarkempia tietoja mainituista tapauksista. Turkin viranomaiset ilmoittivat komissiolle, etta¤ kyseiset Alinteri-pa¤iva¤lehden nelja¤ toimittajaa on vapautettu 17 pa¤iva¤na¤ toukokuuta 1996. Ankarassa sijaitseva ihmisoikeussa¤a¤tio¤ on vahvistanut tiedon komission Ankaran- edustustolle. (98/C 60/02) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2394/96 esitta¤ja¤(t): Hiltrud Breyer (V) › komissiolle (6. syyskuuta 1996) Aihe: Geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellista levitta¤mista¤ koskevia yksinkertaistettuja menet- telyita¤ koskeva pa¤a¤to¤s 94/730/EY Viitaten komission kirjalliseen kysymykseeni E-1651/96 antamaan vastaukseen (1) pyyda¤n komissiota vastaa- maan seuraaviin kysymyksiin: 1. Mihin perustuu ja¤senvaltioiden velvollisuus antaa riitta¤va¤sti tietoja yleiso¤lle myo¤s yksinkertaistettujen menettelyjen yhteydessa¤?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2386/96 del Jens-Peter BONDE a la Comisión. Sistema Target

eurovoc_concepts:
European Monetary Institute
Treaty on European Union
bank
banking system
competition law
financial transaction
international payment
intra-EU payment
single market
single monetary policy


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2381/96 del Glenys KINNOCK a la Comisión. Relaciones de la Unión Europea con Guatemala

eurovoc_concepts:
EU aid
Guatemala
child protection
financial cooperation
non-governmental organisation
peacekeeping
technical cooperation


title: WRITTEN QUESTION No. 2398/96 by Hiltrud BREYER to the Commission. Decision 94/730/EC establishing simplified procedures concerning the deliberate release into the environment of genetically modified plants - Annex

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
environmental protection
genetic engineering
genetically modified organism
public awareness campaign


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2397/96 von Hiltrud BREYER an die Kommission. Entscheidung 94/730/EG zur Festlegung von vereinfachten Verfahren für die absichtliche Freisetzung genetisch veränderter Pflanzen - Artikel 21 der Freisetzungsrichtlinie 90/220/EWG (ERGAENZENDE ANTWORT)

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
comitology
crop production
environmental protection
genetically modified organism

text: 25. 2. 98 DE Amtsblatt der Europa¤ischen Gemeinschaften C 60/3 (98/C 60/05) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2397/96 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (6. September 1996) Betrifft: Entscheidung 94/730/EG zur Festlegung von vereinfachten Verfahren fu¤r die absichtliche Freisetzung genetisch vera¤nderter Pflanzen › Artikel 21 der Freisetzungsrichtlinie 90/220/EWG 1. In welcher Weise und mit welchem Ergebnis wurde der Ausschu(cid:223) nach Artikel 21 der Freisetzungsricht- linie 90/220/EWG (1) bei der Erstellung der Kriterien fu¤r vereinfachte Verfahren gema¤(cid:223) Entscheidung 94/730/EG (2) miteinbezogen? Hat der Ausschu(cid:223) nach Artikel 21 der Freisetzungsrichtlinie eine Stellungnahme zu den Inhalten des 2. Anhanges zu der Entscheidung 94/730/EG abgegeben? 3. Wenn ja, mit welcher Mehrheit hat der Ausschu(cid:223) die Stellungnahme zu den Inhalten des Anhangs verabschiedet? 4. Stimmt die Stellungnahme des Ausschusses mit den Inhalten des Anhangs u¤berein? (1) ABl. L 117 vom 8. 5. 1990, S. 15. (2) ABl. L 292 vom 12. 11. 1994, S. 31. (98/C 60/06) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2398/96 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (6. September 1996) Betrifft: Entscheidung 94/730/EG zur Festlegung von vereinfachten Verfahren fu¤r die absichtliche Freisetzung genetisch vera¤nderter Pflanzen › Anhang 1. Gilt der Anhang der Entscheidung 94/730/EG (1) fu¤r alle gentechnisch vera¤nderten Pflanzen? 2. Wenn nein, fu¤r welche gentechnisch vera¤nderten Pflanzen gilt er? 3. Gilt der Anhang zur Entscheidung 94/730/EG fu¤r alle gentechnischen Vera¤nderungen an Pflanzen? 4. Wenn nein, fu¤r welche gentechnischen Vera¤nderungen gilt er? (1) ABl. L 292 vom 12. 11. 1994, S. 31. (98/C 60/07) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2399/96 von Hiltrud Breyer (V) an die Kommission (6. September 1996) Betrifft: Entscheidung 94/730/EG zur Festlegung von vereinfachten Verfahren fu¤r die absichtliche Freisetzung genetisch vera¤nderter Pflanzen › sicherheitsrelevante Standortunterschiede In der Pra¤ambel zu der Entscheidung 93/584/EWG (1) hat die Kommission in Absatz 7 betont, da(cid:223) die 1. Sicherheit der Freisetzung nach den Merkmalen der Empfa¤ngerpflanzenarten, der eingefu¤gten Gensequenzen auch von den Merkmalen der Empfa¤ngero¤kosysteme abha¤ngt. Welche Kriterien hat die Kommission festgesetzt, nach denen sie pru¤ft, fu¤r welche Empfa¤ngero¤kosysteme vereinfachte Verfahren zula¤ssig sein sollen und fu¤r welche nicht? 2. Wie wird im Verfahren nach Ziffer 6. 1. des Anhangs zur Entscheidung 94/730/EG (2) gepru¤ft, ob die Identifizierung und Beschreibung am nachgemeldeten Freisetzungsort zutrifft oder nicht? 3. Wie werden die Eigenarten der Empfa¤ngero¤kosysteme an nachgemeldeten Standorten bei der Risikobe- wertung beru¤cksichtigt? 4. Wer fu¤hrt die Risikobewertung fu¤r nachgemeldete Standorte durch?


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1743/96 της Επιτροπής της 6ης Σεπτεμβρίου 1996 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1318/96 περί παρεκκλίσεως από τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 2456/93 όσον αφορά τη δημόσια παρέμβαση

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
derogation from EU law
intervention price
market support

formats: html pdfa1b print


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1747/96 DELLA COMMISSIONE del 6 settembre 1996 che fissa il prezzo del mercato mondiale del cotone non sgranato e che stabilisce l'importo dell'anticipio dell'aiuto

eurovoc_concepts:
EU production
aid system
cotton
world market price


title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille YTK:n asemaa koskevien 26 päivänä huhtikuuta 1994 annettujen neuvoston päätelmien täytäntöönpanon edistymisestä

eurovoc_concepts:
EU research policy
Joint Research Centre
activity report
competition
research programme

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 06. 09. 1996 KOM(96) 436 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YTK:N ASEMAA KOSKEVIEN 26 PÄIVÄNÄ HUHTIKUUTA 1994 ANNETTUJEN NEUVOSTON PÄÄTELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANON EDISTYMISESTÄ Sisällysluettelo A. JOHDANTO Kohti YTK: ta koskevan uuden lähestymistavan täytäntöönpanoa B. YTK:N TOIMINTA Säännöllinen toiminta Säännöllinen tutkimustoiminta Säännöllinen tukitoiminta Kilpailutetut toimet C. YTK: N TOIMINTA VERKOSTOISSA D. TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMENTPITEET YTK:n neuvonta, vuorovaihto ja ohjaus Arvioinnit Suhteet ohjelmakomiteoihin Hallintoneuvosto. PÄÄTELMÄT LIITTEET I II YTK:n säännöllinen tutkimustoiminta 1996 YTK:n tutkijoiden kirjoittamien julkaisujen määrä lll(a) Luettelo komissiolle annettua säännöllistä tukea koskevista pääosastojen välisistä sopimuksista lll(b) YTK:n säännöllinen tukitoiminta IV V VI VII YTK:n säännöllinen tieteellinen ja tekninen tuki 1996 Kustannustenjakoperiaateela toteutetut toimet TYK:n tutkimuslaitosten vastaukset neljännen puiteohjelman ensimmäisiin ehdotuspyyntöihin YTK:n kilpailutettujen toimien kehityksen tavoitteet 1995-1998 YTK:n ja kansallisten tutkimuslaitosten ja yliopistojen välisen yhteistyön jakautuminen maittain VIII YTK:n maksusitoumusmäärärahat 1995-1998 Sivu 1 cx 2 3 4 5 7 11 12 14 15 16 16 18 19 20 21, 22 23 24 25 26 27 Jt CL A. JOHDANTO Kohti YTK:ta koskevan uuden lähestymistavan täytäntöönpanoa 1. Yhteisön toimielimissä vuosina 1993 ja 1994 käytyihin keskusteluihin, jotka johtivat huhtikuussa 1994 tehtyihin päätöksiin Euroopan yhteisön puolelta yhteisön tutkimuksen, ja Euroopan teknologisen kehittämisen ja esittelyn neljännestä puiteohjelmasta koskevasta atomienergiayhteisön puiteohjelmasta, sisältyi huomattava määrä mielipiteenvaihtoa yhteisön yhteisestä tutkimuskeskuksesta YTK:sta ja sen asemasta unionin politiikan toteuttamisessa. Yleisesti lisättävä uusi lähestymistapa, jotta unioni saisi parhaan mahdollisen hyödyn keskuksen toiminnasta, ja että tätä tarkoitusta varten olisi laadittava selkeät suunnitelmat ja suuntaviivat. tunnustettiin, että YTK:n perinteiseen asemaan olisi tutkimusta koulutusta yhteisön osalta ja 2. Yhteisen tutkimuskeskuksen asemasta 26 päivänä huhtikuuta 1994 tekemissään päätelmissä* neuvosto esitti kantansa YTK. n tulevaisuudesta ja esitti sitä koskevat suuntaviivat. Johdantona neuvosto vahvisti : YTK:n yhteisöllisen saavuttamisessa; luonteen ja sen aseman unionin tavoitteiden YTK:n tarkoituksen jatkaa ja vahvistaa siirtymistään kohti kilpailullisempaa lähestymistapaa aitojen asiakas-toimittaja-suhteiden perusteella. Se mainitsi YTK. n panoksen yhteisön tutkimuspolitiikassa ja korosti tarvetta lisätä YTK:hon uusi lähestymistapa, jonka kautta se asteittain siirtyisi kilpailutettuihin toimiin puiteohjelmien nojalla toteutettavien erityisohjelmien avulla ja antaisi yhteisön politiikalle tieteellistä ja teknistä tukea, joka sopisi tähän kilpailulliseen lähesty mistapaan. 3. Lisäksi neuvosto "pyytää komissiota esittämään näiden päätelmien täytäntöönpanon edistymistä koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuonna 1996 saatuaan hallintoneuvoston lausunnon, jotta Euroopan parlamentti ja neuvosto voisivat arvioida tilanteen". EYVL N:o C126, 7. 5. 1994, s. l 4. Tämän komission tiedonannon tavoitteena on vastata esitettyyn pyyntöön. Se rakentuu suurelta osin neuvoston päätelmille, ja siinä pyritään osoittamaan: • • tähänastista edistymistä; tarvittavat lisätoimenpiteet; ja esittelemään yleisesti • YTK:n tilanne sen vuosien 1995-1998 ohjelman keskivaiheilla. Olisi lisättävä, että YTK ja sen hallintoneuvosto ryhtyivät heti aiheellisiin toimiin, mutta kaikkien näiden päätösten ja toimenpiteiden laajempi käsitteleminen ja järjestely vei paljon enemmän aikaa, kuin neuvosto oli päätelmissään olettanut. Tämän vuoksi niiden täysimääräistä täytäntöönpanoa oli siirrettävä siihen asti, kunnes oikeudellinen menettely oli saatettu kokonaan loppuun, ja tämä kertomus voi kattaa vain yhden kokemusvuoden, joka edelleen jatkuu ja jota on tarkasteltava puiteohjelmien kokonaisyhteydessä (1994-1998). Tämän tiedonannon liitteenä on hallintoneuvoston lausunto. 5. tiedonantoa on sen vuoksi Vuosi 1995 oli YTK:n ensimmäinen uuden lähestymistavan mukainen toimintavuosi. Tätä tarkasteltava yhdessä YTK:n vuoden 1995 vuosikertomuksen1 kanssa, jonka komissio on antanut ja johon on myös liitetty YTK:n hallintoneuvoston lausunto. B. YTK. N TOIMINTA 6. YTK. n toiminta on hahmoteltu neuvoston päätelmissä ja erityisesti sen suuntaviivoissa, tutkimuksen puiteohjelmissa. jotka on määritelty yksityiskohtaisesti Seuraavien välillä tehdään ero: erityisesti • • • säännöllinen toiminta; puiteohjelmiin perustuva kilpailutettava toiminta; puiteohjelmien ulkopuolinen kilpailutettava toiminta. Seuraava kuvaus edistymisestä, nykytilanteesta ja tulevista suunnitelmista noudattaa tätä jakoa. i; KOM(96) 158 lopullinen, 17. 4. 96 Säännöllinen toiminta 7. YTK:n yhteisöluonne muodostaa näiden eri toimien ytimen. Neuvoston päätelmissä edellytetyllä tavalla tämä toiminta rahoitetaan kokonaan puiteohjelmista. Niiden tulisi antaa YTK:lle mahdollisuus antaa panoksensa yhteisön tutkimuspolitiikkaan, erityisesti niillä aloilla, joilla sillä on erityisosaamista, ellei jopa ainutlaatuista osaamista, sekä alueilla, joilla sen puolueettomuus on välttämätöntä yhteisön politiikan tieteellisen ja teknisen tuen kannalta. 8. YTK:n säännöllisellä toiminnalla tuetaan puiteohjelmien seuraavia aiheita: Tietotekniikka (S) Valmistus- ja materiaalitekniikka (RO) Standardit, normit ja mittaukset (R) Ympäristö ja ilmasto (R, S) Maatalous ja kalastus (S) Muu kuin ydinenergia (R) Kohdistettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus (R, S) Ydinfission turvallisuus (R, S) Lämpöydinfuusio (R) milj. ecua 11,7 89,5 111,8 306,9 50,0 17,1 35,0 259,8 49. 0 930,8 Tieteelliset ja tekniset tavoitteet sisältyvät neuvoston päätöksiin YTK:n erityisohjelmista vuosina 1995-1998. Niissä erotetaan selkeästi toisistaan säännöllisen tutkimustoiminnan (R) ja säännöllisten tieteellisten ja teknisten tukitoimien (S) tavoitteet yhteisön politiikan täytäntöönpanossa sekä komissiolle perustamissopimusten nojalla muotoilussa ja osoitetuissa tehtävissä. luettelossa olevat luvut osoittavat, miten puiteohjelmista tehdyissä Edeltävässä päätöksissä ja niiden ensimmäisessä mukauttamisessa kolmen uuden jäsenvaltion liittymisen jälkeen säännöllistä toimintaa varten vuosille 1995-1998 osoitetut 930,8 miljoonaa ecua on jaettu. Tähän 930,8 miljoonan ecun määrään on lisättävä 17 miljoonaa ecua ja 10,7 miljoonaa ecua YTK:n osallistumisesta (50 prosentin rahoitusosuudella) EY:n ja Euratomin kustannustenjakoperiaatteella toteutettuihin toimiin, joiden jälkeen neljän vuoden toimintabudjetti on yhteensä 958,5 miljoonaa ecua. Neuvoston päätelmissä ennakoitiin 900 miljoonan ecun kokonaismäärä. Tähän lisätään 6,5 prosenttia (58,5 miljoonaa ecua) edellä mainituista puiteohjelmien ensimmäistä mukauttamista koskevista päätöksistä. Neuvoston päätelmissä esitettiin mahdollista toista mukauttamista varten. Komissio on kuitenkin lisärahoitusta puiteohjelmien toista mukauttamista koskevassa säilyttänyt ehdotuksessaan* lähestymistavan toisenlaisen tätä KOM(96)12 lopullinen, EYVL N:o C 115, 19. 4. 1996 9. Vuoden 1995 työn tulokset ilmenevät YTK:n vuoden 1995 vuosikertomuksesta ja YTK:n tutkimuslaitosten vuoden 1995 vuosikertomuksista, ja jatkosuunnitelmat käyvät ilmi hallintoneuvoston kanssa käsitellystä vuoden 1996 työohjelmasta. Vuoden 1996 varojen jakautumista säännöllisen tutkimustoiminnan eri aloille kuvataan liitteessä I. Säännöllinen tutkimustoiminta 10. Neljä merkittävää esimerkkiä vuoden 1995 vuosikertomuksessa kuvatuista voivat kuvata YTK:n säännöllisen tutkimustoiminnan alaa. Ne on valittu osoittamaan YTK:n erityistaitojen käyttämistä, veikostokeskeistä lähestymistapaa YTK:n työhön ja teollisia suhteita sekä antamaan esimerkin keskuksessa käytettävissä olevan erityisen tutki- muskapasiteetin käytöstä: * * * * Komposiittimateriaalit: Uutta Euroopan teollisuutta tukevaa tutkimusta. Pitkään kestäneen korkean lämpötilan materiaalien ja komposiittimateriaalien tutkimusten perusteella YTK:n kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos (Petten ja Ispra) on yhdessä teollisuuden kanssa kehittänyt uusia erittäin lujia päällystettyjä kuituja rakennemateriaalien korkean lämpötilan sovelluksia kuten kaasuturbiineja ja lämmönvaihtimia varten. Maaniärist\stutkimus\ Euroopan tutkimusverkosto keskittyi tärkeän YTK. n tutkimuslaitoksen ympärille. Yli 20 kansallista toimii yhteistyössä YTK:n tieto- ja järjestelmätekniikan sekä turvallisuusteknologian tutkimuskeskuksen (Ispra) kanssa tutkien Isprassa olevan ainutlaatuisen ELSA-reaktioseinän ja kansallisissa tutkimuslaitoksissa olevien tärypöytien sisältyy käyttöä. Normien eurooppalaisten standardien kehittämisen tukeminen tie- ja vesirakennusalan - rakennelmien suunnittelemiseksi seismisillä alueilla. tutkimustyöhön laboratoriota asettamista edeltävään Metsien tietojärjestelmä : Vuonna 1995 saatiin päätökseen kaukokartoituksen metsätietoja (FIRS) koskevien hankkeiden suunnitteluvaihe yhteistyössä Ranskasta, Saksasta, Ruotsista, T_ekin tasavallasta, Venäjältä, Puolasta, Espanjasta, Irlannista ja Suomesta olevien järjestöjen yhteenliittymän kanssa. Hankkeen päätavoitteena on edistää yhtenäisen Euroopan metsätietojärjestel- män kehittämistä, joka tarjoaisi sekä tuotantoon että ympäristöön liittyviä metsätietoja. Vuonna 1995 hanke kehitti Euroopan metsien ekosysteemien saattoi päätökseen alueellistamisen yhdenmukaisen Euroopan metsien nimikkeistöjärjestelmän. lopullisen kerrostamisen ja ja turvallisuuskoodi : Uuden Reaktorien turvallisuuskoodin kehittäminen kansallisten laboratorioiden kanssa polttoaineen/jäähdytysaineen laskemiseksi vakavien onnettomuuksien varalta sekä vuorovaikutusten laitoksella. FARO. n kokeelliset reaktorien testit 11. Säännöllisen tutkimustoiminnan tuloksia annetaan seuraavilla tavoilla: • • • laajojen teollisuuden, kansallisten tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa yhteistyössä toimivien verkostojen kautta, joihin sisältyy YTK:n osallistu minen valittuihin EUREKA-hankkeisiin erityisesti teollisuuden kanssa; osallistuminen standardisoimislaitosten teknisiin komiteoihin kuten CEN. ISO ja Kansainvälinen sähkötekninen komitea; komission toimet tutkimustulosten hyödyntämiseksi; ja kuten minkä tahansa muun tutkimuskeskuksen kohdalla: • YTK. n julkaisemien tutkimusten avulla, osallistumalla tieteellisiin kokouksiin, kongresseihin, seminaareihin ja symposiumeihin. (liitteessä II on YTK:n tutkijoiden vuonna 1994 ja 1995 kirjoittamien julkaisujen määrä). 12. Komissio on kuitenkin YTK:n hallintoneuvoston ja riippumattomien arvioitsijoiden kannustamana sitä mieltä, että edelleen on varaa parantaa YTK:n tutkimustulosten käyttäjien yksilöintiä; keskittymistä tutkimustulosten saattamiseksi aineelliseen muotoon; ja laajemmassa merkityksessä säännöllisen tutkimustoiminnan ja sen tulosten käyttöä. Tätä tarkoitusta varten on suunnitteilla uusia toimenpiteitä konkreettisten tulosten saavuttamiseksi ennen nykyisen ohjelmakauden päättymistä. Tähän liittyy komission oma YTK. n tutkimustoimien kautta kehittyneen pätevyyden ja taitojen käyttö. Ne muodostavat selvästi alla kuvattujen säännöllistä tukea sisältävien konkreettisten hankkeiden perustan. Ne antavat keskukselle myös mahdollisuuden - YTK:n ohjelmassa määriteltyjen tieteellis-teknisten tavoitteiden puitteissa - uusiin yhteisön tutkimustyölle mahdollisesti päätettyihin suuntauksiin. Komissio hyötyy täten YTK:n pätevyydestä, joka on käytettävissä työryhmissä, joita on asetettu teollisuu teen/tutkimukseen liittyvistä aiheista. Yhtä näistä työryhmistä - ympäristöä ja vettä koskevaa työryhmää - johtaa YTK:n ympäristön tutkimuslaitoksen johtaja. Säännöllinen tukitoiminta Neuvoston päätelmissä nämä on määritelty toimenpiteiksi, jotka ovat välttämättömiä yhteisön politiikkojen muotoilemiseksi ja komissiolle ja perustamissopimuksilla annettujen tehtävien suorittamiseksi, mikä edellyttää YTK:n puolueettomuutta. Samalla kun taataan mahdollisimman suuri joustavuus, näihin toimiin osoitetut taloudelliset voimavarat lisätään tutkimustalousarvioon, ja niitä hoitaa komissio niin, että vastuu on niillä asiakkaana olevilla pääosastoilla, jotka käyttävät YTK:ta palvelun tuottajana. täytäntöönpanemiseksi 13. 14. Kuten edellä on todettu, tieteellis-tekniset tavoitteet on määritelty neuvoston päätöksissä YTK:n erityisohjelmista vuosille 1995-1998 ja näihin sisältyvistä taloudellisista voimavaroista. Määrärahoista päättää vuosittain yhdessä YTK:n muun säännöllisen toiminnan kanssa budjettivallan käyttäjä (neuvosto ja Euroopan parlamentti) Euroopan unionin yleisessä talousarviossa, sen tutkimusta ja teknologista kehitystä koskevassa luokassa. Voimavarojen kannalta ne muodostavat noin kolmanneksen YTK:n säännöl lisestä toiminnasta. 15. Tukitoimet vastaavat unionin eri politiikoista - erityisesti ympäristöstä, energiasta, maataloudesta ja teollisuudesta - vastaavien komission osastojen vaatimuksia tai perus tamissopimuksilla komissiolle annettuja tehtäviä (kuten ydinturvallisuutta). Pyydetty työ suunnitellaan yleensä keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Sitä sääntelevät asianomaisten komission osastojen ja YTK:n väliset vakiosopimukset, joissa määrätään tavoitteista, tilitystoimenpiteistä. Tärkeistä raportointi- voimavaroista, tukitoimista on ja Euroopan parlamentille komission tiedonannoilla. Liitteessä HI on luettelo sopimuksista ja tiedonannoista. ilmoitettu neuvostolle seurannasta sekä ja 16. Yksityiskohtainen vuotuinen suunnittelu sisältyy työohjelmaan, jonka vuoden 1996 voimavarojen jakautuminen esitetään liitteessä IV. Työn tuloksia kuvataan vuoden 1995 vuosikertomuksessa, ja tyypillisiä esimerkkejä ovat: • Euroopan ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio: Ilman saastumista, seurantatekniikoiden yhdenmukaistaminen. laadunvarmistuksen hyväksymistä organisointia EY:n koskevien ja uusien direktiivien • Kaukokartoituksen soveltaminen maatalouspolitiikkaan: Maataloustilastot, satoalojen maatalouspolitiikan tukemiseksi. seuranta, seuranta ja valvonta yhteisen * Ydinturvallisuus: Tarkastajien koulutus, tarkastuskäytäntöjen yhdenmukaistaminen, laitteiden ja järjestelmien kehittäminen, labo ratorioiden suunnittelu ja käyttö, ydinvoiman raaka-aineiden näytteiden analysointi. jälleenkäsittelylaitoksilla sijaitsevien * Laittoman ydinmateriaalin paljastaminen: Jäsenvaltion vaatimuksesta esitetyn komission pyynnön johdosta YTK osallistuu taisteluun ydinpolttoaineen laitonta kauppaa vastaan käyttämällä ainutlaatuisia laboratorioitaan kansallisten viranomaisten löytämien näytteiden tunnistamiseksi. liittyvät Euratomin perustamissopimuksella komissiolle Jälkimmäiset esimerkit annettuihin tehtäviin, ja kaikki neljä esimerkkiä kuvaavat sitä, miten komissio käyttää hyväkseen YTK: n puolueettomuutta. 17. Säännöllisen tuen tavoitteiden ennaltamäärittely ja hankkeiden yksityiskohtainen suunnittelu tapahtui neuvotellen läheisesti komission asianmukaisten osastojen kanssa YTK:n vuosien 1995-1998 erityisohjelmia koskevia suunnitelmia valmisteltaessa. Näistä päätettiin joulukuussa 1994. Uusia vaatimuksia on kuitenkin noussut esille, ja kun otetaan huomioon unionin valvontatoimille antama paino, vuoden 1996 työohjelmaan on voitu lisätä osoitettujen kokonaisvarojen puitteissa seuraavat hankkeet: komission petostentorjuntayksikön (UCLAF) järjestelmien kehittäminen; uudet menetelmät eläinten seuraamiseksi mikrosiruja käyttämällä komission maatalouden pääosastolle. Toiseen tarkoitukseen (turvatarkastajien käyttämiä sinettejä varten) kehitetyn tekniikan sovellus. Näiden uusien hankkeiden sisällyttäminen oli mahdollista käyttämällä YTK. n erikoisohjelmia koskevissa neuvoston päätöksissä (7 artiklan 3 kohta, viimeinen virke) esitetyn säännöllisen tuen mukauttamista. Nämä esimerkit osoittavat kuitenkin sitä, että tulevissa YTK:n ohjelmissa on toivottavaa määritellä tavoitteet joustavammin. Kilpailutetut toimet 18. sisältyvien kilpailutettujen neuvoston päätelmien suuntaviivoihin toimien kokonaisuus on seuraava: Puiteohjelmien nojalla YTK:n osallistuminen kustannustenjakoperiaatteella toteutettuihin toimiin. YTK voi yhdessä jäsenvaltioissa olevien kumppaneiden kanssa esittää ehdotuksia komission esittämien ehdotuspyyntöjen yhteydessä. Kilpailutetut tukitoimet. Kilpailutettuun lähestymistapaan perustuvat tieteelliset ja tekniset tukitoimet, joissa YTK voi vastata komission pääosastojen esittämiin pyyntöihin. Puiteohjelmien ulkopuolella Kolmansille osapuolille tehty työ. Tutkimustyön suorittaminen ja palvelujen tarjoaminen kolmansien osapuolien kanssa tehtyjen sopimusten nojalla mukaan lukien sopimukset, jotka on saatu jäsenvaltioiden/TTK-ohjelmien yhteydessä. Muut yhteisön toimet. 19. 20. 21. YTK:n osallistuminen yhteisön toimiin (esimerkiksi PHARE, TAC1S. kehitysmaat, jne. ) niin, että se saa yhteisön rahoitusta kilpailun perusteella. YTK:lla on ollut mahdollisuus harjoittaa tutkimustoimintaa kolmansien osapuolien puolesta vuosista 1988-1989 lähtien, ja se on kertonut näistä niitä koskevissa vuosikertomuksissa. Kaikki muut kilpailutetut toimet olivat kuitenkin uusia ja YTK:n käytettävissä vasta vuodesta 1995 lähtien. Neuvosto päätti, että siirtymisen kilpailutettuihin toimiin olisi muodostettava keskimäärin 22 prosenttia EY:n puiteohjelmasta ja kymmenen prosenttia Euratomin puiteohjelmasta vuosille 1995-1998 ja että siirtymisen olisi tapahduttava asteittain neljän vuoden aikana. Jotta tämä olisi mahdollista, neuvosto pyysi päätelmissään komissiota muuttamaan sisäisiä sääntöjään tarvittavalla tavalla ja tekemään komissiolle ehdotuksen kaikista tarvittavista päätöksistä mahdollisimman aikaisin. Vastatakseen tähän YTK laati varhain suunnitelmat tarttuakseen uusiin kilpailutettuja toimia koskeviin tilaisuuksiin heti, kun näitä oli tarjolla, ja heti, kun tarvittavat selvennykset YTK:n asemaan sääntöjen ja määräysten nojalla voitiin saada. toteutettavien kustannustenjakoperiaatteella Puiteohjelmien nojalla toteutettavien ohjelmien osalta YTK oli täten valmis yhdessä kansallisten kumppaneiden kanssa vastaamaan komission esittämiin ensimmäisiin ehdotuspyyntöihin. Näitä julkaistiin 15 päivästä joulukuuta 1994 lähtien, ja luodessaan kumppanuuksia YTK käytti suurelta osin, mutta ei yksinomaan, hyväkseen jo aikaisempina vuosina luotuja laajoja tieteellisiä verkostoja. Näihin sisältyi myös yhteistyötä uusien jäsenvaltioiden (Itävallan, Suomen ja Ruotsin) kanssa, mikä perustui niiden aikaisempaan osallistumiseen YTK:n toimintaan Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen nojalla. YTK:n tutkimuslaitokset ja niiden kumppanit vastasivat 15 erityisohjelman ensimmäisiin ehdotuspyyntöihin, ja näistä hyväksyttiin 100 ehdotusta, joten hyväksy mi saste oli kaikkiaan 29 prosenttia, joskin siinä oli huomattavaa vaihtelua ohjelmittain, kuten liitteestä V ilmenee. YTK. n kokonaisansiot näitä seuranneista sopimussuhteista ovat määrältään 11 miljoonaa ecua, ja YTK sijoittaa työn kuluessa niihin saman määrän YTK:n budjettikohdista. Osallistuminen kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin toimiin on jatkunut. Vastaten myöhempiin ehdotuspyyntöihin YTK ja sen kumppanit ovat esittäneet 126 ehdotusta ja odottavat niistä lopullista päätöstä. Vuotta 1996 suunnitellessaan YTK totesi, että ehdotuspyyntöjä on ollut vähemmän kuin vuonna 1995 tai vuoden 1994 lopulla. sekä YTK:n säännöllistä On huomattava, että YTK yhdessä kumppaneidensa kanssa on etsinyt mahdollisuuksia ja saanut osakseen hyväksymistä toimintaa vastaavien puiteohjelmien aiheiden piirissä olevien kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien toimien osalta että joissakin muissa kustannustenjakoperiaatteella toteutettavissa toimissa, esimerkiksi telematiikassa, pitkälle kehittyneessä viestintäteknologiassa ja -palveluissa tai meritieteissä ja -teknologioissa. Tämä osoittaa, että YTK pystyy monitieteellisenä tutkimuskeskuksena kehittämään tiedettä puiteohjelmissa määrättyjen aiheiden ulkopuolelta tukeakseen säännöllistä toimintaansa, joka on menestyksellistä myös kilpailullisena. 22. Komission ensimmäisen kerran vuonna 1995 aloittamat kilpailutetut tukitoimet olivat täysin uudenlainen toimintatapa EY:n puiteohjelman piirissä. YTK:n yhteensä 12 miljoonaa ecua käsittävät hankkeet hyväksyttiin vuonna 1996. Työ oli vastaus komission palvelujen käynnistämiin avauksiin, ja se tapahtuu seuraavilla aloilla: tietoteknologian tuki; järjestelmätuki ympäristöongelmiin ja muuta kuin ydinvoimaa koskevaan energiaan; analyyttiset menetelmät maatalouden ja kalastuksen alalla; kaukokartoitussovellukset maatalouteen ja kalastukseen mukaan maankäytön luokittelu ja maataloustuotteet. lukien Lopuksi EY:n puiteohjelman kolmansien toimien nojalla: teknologian siirtoon ja EY. n tutkimustulosten hyväksikäyttöön hankkeet. liittyvät 23. Puiteohjelmien ulkopuolella YTK on saanut sopimuksia muista yhteisön käynnistämistä toimista eli PHARE-ja TACIS-ohjelmista. Niiden yhteismäärä on noin 5 miljoonaa ecua (toukokuussa 1996), ja niihin sisältyvät: • • • Suuri maatalouden tietojärjestelmiä koskeva PHARE-hanke, johon sisältyy kaukokartoitussovelluksia kuutta PHARE-maata varten. Laajennuksia on näköpiirissä vielä viittä PHARE-maata varten, ja hanke saattaa jatkua seuraavina vuosina. Toinen, tosin pienempi, PHARE-hanke koskee Bulgarian viranomaisten auttamista reaktorin polttoaineen turvallisuutta koskevassa asiassa, ja eräällä TACIS-hankkeella onnettomuuden Ukrainassa tuetaan T_emobylin aiheuttamien ympäristövaikutusten tutkintaa. Useita komission neuvostolle ydinpolttoaineiden yksityiskohtaisesti kuvattuja PHARE-ja TACIS-hankkeita. ja Euroopan parlamentille laatiman kertomuksen2 kaupasta laittomien III liitteessä 24. Näiden uusien toimintatapojen ohella YTK on jatkanut työtään kolmansille osapuolille. Uusien vuonna 1995 voitettujen sopimusten kokonaismäärä oli 24,8 miljoonaa ecua ja 6,6 miljoonaa ecua vuoden 1996 kahdella ensimmäisellä neljänneksellä. Viime aikaisia suuria sopimuksia ovat: suurta ydinsääntelykomissiolle Isprassa; kokeellista laitosta koskevan työn jatkaminen USA:n 2) KOM(96) 171 lopullinen, 19. 4. 1996 10 keskuksen luominen myrkyllisten aineiden käsittelystä ja kuljetuksesta erään jäsenvaltion alueella aiheutuvan saastumisen ja vaarojen torjumiseksi; ydinvoimavälineiden teollisuuslaitokselle jäsenvaltiossa; kehittäminen suurelle ydinvoima-alan numeeristen menetelmien kehittäminen betonirakenteiden käyttäytymisen simuloimiseksi kansalliselle sähkölaitokselle; ultraäänijärjestelmien kehittäminen nestemäisten virtapiirien seuraamiseksi jäsenvaltion teollisuusyritykselle. 25. Kilpailutettujen toimien vuoden 1995 tulokset on koottu alla olevaan taulukkoon. Kilpailutetut toimet vuoden 1995 ansiot (milj. ecua) Vuoden 1995 ansiot Vuoden 1995 määrärahoiksi kirjatut(l) Kirjattu 1. 1. -30. 6. 1996 Kustannustenjakoper iaatteella toteutetut toimet (50 %) Kilpailun tuki Puiteohjelman ulkopuoliset kilpailutetut toimet 10,7 12,0 2,3 Kolmansille osapuolille tehty työ 24,8'2) YHTEENSÄ 49,8 3,9 4,9 1,3 24,5(2) 34,6 4,6 6,9 4,0(3) 6,6(3) 22,1 (1) (2) (3) Ylijäämä siirretään vuoden 1996 määrärahoihin, kun menettelyt on saatettu Sopimuksesta neuvoteltiin vuonna 1995 Sisältää 6,4 miljoonaa ecua suurvuoreaktorilla tehtävää työtä varten, joka aiheutuu teollisuuskumppanien kanssa tehdyistä sopimuksista. päätökseen. Liitteessä VI on yhteenveto YTK:n hallintoneuvostolle annetuista kilpailutettujen toimien kohteista sekä vuonna 1995 ja vuoden 1996 alkupuolella saavutetuista taloudellisista tuloksista. 11 C. YTK:N TOIMINTA VERKOSTOISSA 26. Neuvoston päätelmissä korostettiin YTK:n tarvetta yhdentyä parörnmin kaikkien jäsenvaltioihin kuuluvien kumppaneiden kanssa. Samanlainen suositus sisältyi YTK:sta 29 päivänä huhtikuuta 1992 tehtyyn neuvoston päätöslauselmaan. 27. 28. Julkaistussa kertomuksessa nimeltään "YTK:n yhteistyö kansallisten tutkimuslaitosten ja yliopistojen kanssa" kuvataan 87 kahdenvälistä ja 49 monenvälistä yhteistyösopimusta. Yhteistyösopimusten määrä on ja 63 monenväliseen sopimukseen, ja liitteessä VD kuvataan kumppaneiden jakautumista eri jäsenvaltioiden kesken. lisääntynyt edelleen 93 kahdenväliseen Eräät säännöllistä tutkimustyötä kuvaavat edellä B jaksossa esitetyt esimerkit kuvaavat sitä, kuinka laajasti YTK:n toiminta on verkottunut. Kehittyneiden materiaalien tutki muslaitoksen jo hyvin vakiintuneiden verkostojen (ENIQ, NESC, AMES, EPERC) lisäksi muita tyypillisiä esimerkkejä ovat: REIMEP/IMEP: Euroopan laboratorioiden Säännöllinen mittausten arviointiohjelma/kansainvälinen mittausten arviointiohjelma. YTK. n mittaus- tutkimuslaitos (Geel) on organisoinut jopa 70 ja vertailumateriaalien laboratoriota käsittäviä verkostoja ydinaineita ja muita kuin ydinaineita koskevien näytteiden vertailevia mittauksia varten ja tuottamaan vertailu tietoja. välinen FARO: Polttoaineen sulaminen ja päästöuuni, jossa YTK Ranskan CEA. n ja USA:n NRC:n kanssa solmittujen kahdenvälisten sopimusten lisäksi hoitaa teollisuuslaitosten edustajien, kansallisten viranomaisten ja tutkimuslaitosten verkostoa, vaikutuksia reaktorionnettomuuksissa ja niiden vähentämistä ja joka keskittyy ainutlaatui sen Ispraan rakennetun koelaitoksen ympärille. polttoaineen sulamisen käsittelee joka Kahdenvälistä yhteistyötä kuvaavat Ilmakehän kemia maailmanlaajuisessa kaupunkien ilmansaastumisessa: ilmastonmuutoksessa ja YTK. n ympäristön tutkimuslaitos (Ispra) vaihtaa henkilökuntaa ja järjestää yhteisiä kenttäkampanjoita esimerkiksi kaupunki-ilman kemian tutkimiseksi yhdessä useiden jäsenvaltion (Tanskan) kansallisten laboratorioiden kanssa. 3; EUR 16289 EN, 1994 kertomus 12 29. Uusi kilpailutettujen toimien ja erityisesti kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin toimiin osallistumisen määrä on lisännyt uuden ulottuvuuden YTK:n yhteistyöhön verkostoissa ja yhteenliittymissä teollisuuden ja kansallisten tutkimuslaitosten kanssa. YTK toteuttaa tällä hetkellä noin sataa hyväksyttyä kustannustenjakoperiaatteella toimivaa hanketta noin 250 eri kumppanin kanssa, joista noin kolmasosa edustaa teolUsuutta. Kumppaneita on kaikissa jäsenvaltioissa ja ETA-sopimuksen nojalla assosioituneissa maissa. D. TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMENPITEET 30. Laatiessaan YTK:n asemaa koskevat päätelmänsä ja hyväksyessään YTK:n toiminnan määrittelyn suuntaviivat neuvosto katsoi, että tämä vaatisi: • • YTK:n joustavaa ja dynaamista siirtymästä ja sääntöjen ja määräysten mukauttamista; toimintaa, huolehtimista asteittaisesta toimintaohjelmaa, jossa määriteltäisiin kaikkein tärkeimmät tavoitteet, ja siten luotaisiin mahdollisuus arvioida edistystä. Neuvosto viittasi lisäksi seuraavaan: • puiteohjelmissa säännellyn keskuksen säännöllisen tehokas yhteensovittaminen säännöllisellä mielipiteiden vaihdolla YTK:n mukaan lukien hallintoneuvoston ja erityisohjelmakomiteoiden välillä ottaen asianmukaisesti huomioon niiden kunkin toimeksiannot. toiminnan Neuvosto korosti lopuksi: • tarvetta ottaa aiheellisella tavalla huomioon itsenäisten asiantuntijoiden arviointi vuoden 1994 tuloksista ja ennen kaikkea • hallintoneuvoston asemaa päätelmien ja suuntaviivojen täytäntöönpanossa. Näiden täytäntöönpanotoimien edistymistä käsitellään alla. 31. Kun komissio vuoden 1994 alussa tarkasteli YTK:n muuttunutta asemaa, se tarkasteli kahta olennaista asiaa, jotka keskuksen on otettava huomioon toimiakseen uuden asemansa mukaisesti 1 päivästä tammikuuta 1995 lähtien. Neuvoston päätöksiä säännöllisen toiminnan tavoitteista ja voimavaroista, joita varten vuosien 1995-1998 erityisohjelmista päätettiin 15 päivänä joulukuuta 1994 erikseen YTK:n EY:tä ja Euratomia koskevien toimintojen osalta. 13 Joukkoa entisiä sääntöjä ja säännöksiä koskevia muutospäätöksiä tai uusia sääntöjä koskevia päätöksiä, jotka oli jo lueteltu neuvoston päätelmien liitteenä olleissa suuntaviivoissa. Jälkimmäiset koskivat oikeudellisia, varainhoidoUisia, taloudellisia ja hallinnollisia asioita. Toiset koskivat komission sisäisiä sääntöjä, kun sitä vastoin toiset vaativat neuvoston päätöksiä komission ehdotusten pohjalta. Kaikki tarvittavat päätökset tehtiin ennen vuoden 1995 loppua. Yhteenvedonomaisesti niitä voidaan kuvata seuraavasti: oikeusperusta, jonka nojalla voidaan osallistua kilpailuun perustuvalla pohjalla puiteohjelmiin ja josta määrättiin yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen osallistumista Euroopan yhteisön tutkimukseen, teknologiseen kehitykseen ja esittelytoimiin koskevia sääntöjä koskevassa neuvoston päätöksessä4 sekä yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen osallistumista Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutustoimintaan koskevia sääntöjä koskevassa neuvoston päätöksessä5. Näillä päätöksillä vahvistettiin, että YTK voi osallistua yhteisön epäsuoraan TTK-toimintaan samoilla ehdoilla ja samoilla oikeuksilla kuin muut osallistujat. EY. n päätöksessä määrätään myös YTK:n osallistumisesta kilpailutettuihin puiteohjelmien tukitoimiin: varainhoitoasetuksen vastaavat muutokset, joista neuvosto paatti 18 päivänä syyskuuta 19956, YTK:n uusien kilpailutettujen toimintojen ennakoimiseksi, sen varmistamiseksi, että YTK saa varoja hankkimiaan toimintoja varten sekä puiteohjelmien että muiden yhteisön ohjelmien nojalla ja määrärahojen siirto mahdollisuuksien joustavuuden varmistamiseksi; Euroopan unionin yleisen talousarvion (tutkimusta koskevaan talousarvioon sisältyvän) YTK. ta koskevan osan uusi rakenne vuodesta 1995 lähtien säännöllisten toimien johdosta ja niin, että YTK. ile myönnetään määrärahana 50 prosentin rahoitusosuus sen hankkimista kustannustenjakoperiaatteella suoritettavista toimista. Asianmukaiset tuloja ja menoja koskevat suuntaviivat kilpailutetuista toimista hankittujen määrärahojen osalta. Liitteessä VIII on taulukko Euroopan unionin talousarvioiden nojalla myönnettävistä maksusitoumusmäärärahoista vuosille 1995-1998; samanlaiset muutokset kirjanpitojärjestelmiin niin, että kilpailutettujen toimien kirjanpito erotetaan säännöllisen toiminnan kirjanpidosta; uusi komission 26 päivänä heinäkuuta 1995 hyväksymä yksinkertaistettu kustannusten korvaamisen mallisopimus yhteisön toimille TTK:n alalla7 ja 4; s; i) Neuvoston päätös 94/763/EY, EYVL N:o L 306, 30. 11. 94 Neuvoston päätös 94/1'61/Euratom, EYVL N:o L 306, 30. 11. 94 Neuvoston asetus N:o 2335/95, EYVL N:o L 240, 7. 10. 95 Komission 26. 7. 95 päätös, kirjallinen menettely E-1412/95, 14 johdetut sopimukset, siitä joiden erityisehdoissa määrätään YTK:n osallistumisesta sopijapuolena. Varoja myöntävien pääosastojen ja YTK:n välisiä suhteita sääntelevät hallinnolliset erityisjärjestelyt. Samanlaiset hallinnolliset järjestelyt soveltuvat YTK:n osallistumiseen yhteisön muihin kilpailutettuihin toimiin puiteohjelmien nojalla tai niiden ulkopuolella. 32. Henkilöstöhallinnon osalta uusi lähestymistapa aiheutti lukuisia sisäisiä toimenpiteitä, jotka koskivat henkilökunnan koulutusta, henkilökunnan sijoittamista uusiin tehtäviin ja huomattavaa tiedottamista henkilökunnalle kaikilla tasoilla. Uuden lähestymistavan alkuvaiheen toteuttaminen YTK:n toimien osalta osui samaan aikaan kuin komission vuonna tekemät päätökset komission koko tutkimushenkilökuntaa koskevasta uudesta politiikasta. Käsitteen, jonka mukaan 25 prosentin osuus henkilökunnasta on hyvin liikkuvaa, pitäisi tuoda tarvittava lisäjousto YTK:n henkilöstöhallintoon samalla, kun uuteen politiikkaan sisältyy myös pysyvämpi henkilökunnan ydinjoukko keskuksen työn jatkuvuuden takaamiseksi. 1995 33. Lisäksi 16 päivänä tammikuuta 1996 komissio päätti YTK:n rakennemuutoksesta, ja YTK:sta tuli itsenäinen pääosasto, joka toimii erillään tieteen, tutkimuksen ja kehitystyön pääosastosta (PO XII). Luotiin uusi apulaispääjohtajan virka, jonka vastuualueeseen kuuluvat kaupallistaminen ja viestintä, Ispran rakennemuutoksen yhteydessä kaksi sen laitosta sulautettiin järjestelmä- ja tietotekniikan sekä turvallisuusteknologian laitokseen (ISIS), millä erityisesti lujitettiin YTK:n suorittamaa tutkimustyötä teknologian riskien arviointiin ja turvallisuuskysymyksiin liittyvissä asioissa. YTK:n neuvonta, vuorovaihto ja ohjaus Arvioinnit 34. Kuten neuvoston päätelmissä määrättiin, itsenäisten asiantuntijoiden suorittaman YTK. n arvioinnin tulokset olisi otettava aiheellisella tavalla huomioon. Tässä viitataan tulosten seurantaan. Tulokset tästä arvioinnista, jonka suorittivat yhdeksän YTK:n tutkimuslaitoksissa vieraillutta ryhmää ja jonka yleisen arviointiosan suoritti sir Hermann Bondi, FRS, saatettiin neuvoston, Euroopan parlamentin ja hallintoneuvoston käytettäviksi heti, kun arvioitsijat antoivat yksittäiset kertomuksensa. Niistä saatiin alkuvaiheen suuntaviivoja ja neuvoja vuoden 1994 keskusteluihin YTK:n puiteohjelmiin kuuluvista erityisohjelmista vuosille 1995-1998. Komissio antoi täydelli set arviointikertomukset hallintoneuvoston huomautuksineen alkuvuonna 19958. Arviointikertomuksiin suuntaamisesta, tutkimushallintoa koskevista kysymyksistä, asiakassuhteista, laadunvarmistuksesta sekä taloushallintoon ja henkilöstöhallintoon liittyvistä poliittisista kysymyksistä. Vuonna 1995 hallintoneuvosto kävi YTK. n hallinnon kanssa järjestetyissä tätä seuranneissa kokouksissa yksityiskohtaisesti läpi suositusten seurannan. Syyskuussa 1995 todettiin, että yhteensä 84 suositusta oli täytetty tai että niiden täytäntöönpano oli meneillään. tutkimuksen suositusta sisältyy 118 K) KOM(95) 60 lopullinen, 8. 3. 95 15 Muutamat suositukset eivät sisältyneet YTK:n toimialaan, ja 13 tapauksessa tarvittiin lisäharkintaa, mikä on nyt johtanut konkreettisiin täytäntöönpanosuunnitelmiin, mutta joissakin tapauksissa niitä ei voida tällä hetkellä panna täytäntöön, koska ne eivät ole voimassa olevan sääntelyn mukaiset. Noin 15 erityisesti hallintokysymyksiin liittyvää suositusta, jotka tosin katsottiin hyväksyttäviksi, ei myöskään voitu panna täytäntöön YTK:n toimintaa tällä hetkellä sääntelevien sääntöjen ja määräysten puitteissa. 35. Myöhemmin vuoden 1995 puiteohjelman seurantapaneelin kertomuksessa maaliskuulta 1996 todettiin, että "komission olisi harkittava muutoksia YTK:n toimintaa koskevaan raportointiin, joka heijastaa sen merkittävää asemaa puiteohjelmassa, sekä suoran että epäsuoran toiminnan kautta. ". Komissio katsoo, että käytettävissä olisi oltava enemmän toimenpide ovat ja riittävästi hallintoneuvoston kanssa käytävät keskustelut tavoista, joilla voidaan parantaa YTK:n toimintaa koskevaa raportointia vuodesta 1996 lähtien. tietoa. Yksi harkittavana oleva jäsenneltyä 36. 37. Kuten puiteohjelmaa koskevissa päätöksissä määrätään, yhteisön tutkimustoiminnan viisivuotisen arvioinnin yhteydessä ulkopuoliset YTK. n tutkimuslaitoksissa vierailevat ryhmät suorittavat arvioinnin, samoin kuin tapahtui vuoden 1994 arviointien osalta. Suunnitellun aikataulun mukaan kertomusten olisi oltava käytettävissä lokakuun loppupuolella vuonna 1996. Suhteet ohjelmakomiteoihin Neuvoston päätelmissä samoin kuin YTK:n erityisohjelmia koskevissa neuvoston päätöksissä korostettiin hallintoneuvoston asemaa komiteana, jonka tehtävänä on avustaa komissiota ohjelman täytäntöönpanossa. Neuvoston päätelmissä määrättiin kuitenkin keskuksen säännöllisen tutkimustoiminnan ja muiden puiteohjelmien nojalla tapahtuvien toimintojen tehokkaasta yhteensovittamisesta järjestelmällisen mielipiteiden vaihdon avulla YTK:n, hallintoneuvoston ja erityisohjelmien komiteoiden välillä. Tämä koskee kuutta puiteohjelman aihetta (jotka koskevat läheisesti lämpöydinfuusiota, jolla alalla YTK:n osallisuus on täysin yhdennetty yhteisön erityisessä fuusio-ohjelmassa tehtyyn työhön pääosasto XII:n fuusio-ohjelmayksikön ja YTK:n välisen koordinointikomitean kautta). jolloin komiteat ovat perehtyneet YTK:n Samalla, kun YTK on osallistunut kaikkien aiheellisten ohjelmakomiteoiden työhön, mielipiteitä on vaihdettu hallintoneuvoston jäsenten avulla neljän ohjelmakomitean työhön kyseisillä aloilla. kanssa, Hallintoneuvosto on ilmaissut aikomuksensa tiivistää näitä kaikkien osapuolten kannalta hyödyllisiä kokouksia niin, että ne kattaisivat kaikki aiheelliset ohjelmakomiteat. Sekä YTK että hallintoneuvosto ovat sitä mieltä, että nämä ensimmäiset kokemukset osoittavat, että edistystä voi vielä tapahtua, mutta että tällöin on otettava huomioon hallintoneuvoston toimivalta. Tätä tarkoitusta varten eräs ohjelmakomitea (ydinfission turvallisuus) on tehnyt aloitteen yhdentääkseen YTK:n täydellisesti nykyisiin tehtäviinsä tällä alalla tehtävän yhteisön tutkimustyön ja kansallisen tutkimuksen yhteensovittamisessa. 16 Hallintoneuvosto 38. Komissio päättää tämän jäsenvaltion korkean tason edustajista koostuvan toimielimen toimivallasta. Vuosien mittaan tämä toimivalta on kehittynyt siten, että hallintoneuvoston asema YTK:n pääjohtajan avustamisessa ja neuvonnassa on lisääntynyt kaikissa YTK:n suunnittelutoimia koskevissa seikoissa sekä toiminnassa komission neuvonantajana. Marraskuussa 1994 muutetussa toimivallan kuvauksessa9 otettiin täysimääräisesti huomioon toimintamuotoihin lisätyt uudet kilpailutetut toimet, ja komissio vahvisti sen uudelleen vuoden 1996 alkupuolella10. YTK:n erityisohjelmia koskevissa neuvoston päätöksissä määrätään lisäksi, että komissio on vastuussa niiden täytäntöönpanosta ja että sitä auttaa tässä tehtävässä hallintoneuvosto ja että hallintoneuvoston tehtävänä on kertoa toimista ja arvioida niitä. 39. Tämän johdosta hallintoneuvosto - kuten neuvoston päätelmissä edellytettiin - on toteuttanut ja toteuttaa edelleen tehtäväänsä näiden päätelmien ja YTK:lle asetetun uuden lähestymistavan suuntaviivojen täytäntöönpanossa. Hallintoneuvoston oma kanta tähänastisiin saavutuksiin ja lisätoimet, joita se ehdottaa tehtäviksi, sisältyvät lausuntoon, joka on liitetty tähän tiedonantoon ja jonka komissio ottaa huomioon. PÄÄTELMÄT 40. Tämä komission tiedonanto sisältää tilanteen tarkastelun vuoden 1996 puolivälissä - kohta kohdalta - YTK:n asemaa koskeneiden vuoden 1994 neuvoston päätelmien täytäntöönpanon edistymisestä. Niissä vaadittiin uudenlaisia toimintatapoja, ja on nähtävissä, että YTK on poikkeuksetta alkanut toteuttaa niitä ja että sen ensimmäiset tulokset ovat olleet lupaavia. Erityistä huomiota on kiinnitetty keskukselle annettuihin uusiin kilpailutettuihin toimiin. Meneillään on myös monia muutoksia YTK:ta ja sen toimintaa koskevassa yleisessä lähestymistavassa ja, kuten tiedonannossa on kuvattu, uuden syntymässä olevan kehityksen osalta voi vielä tapahtua edistystä. Tämä koskee erityisesti tutkimustulosten pitemmälle menevää kaupallistamista ja uusien lisätapojen käyttöönottamista YTK:n käyttäjien kanssa tapahtuvan vuorovaikutuksen ja sen asiakassuhteiden osalta niin, että toiminta perustuu sääntöihin, jotka antavat täysimääräisen mahdollisuuden hyödyntää YTK:n mahdollisuuksia. Ehdotuksessaan puiteohjelmien toiseksi mukauttamiseksi komissio on lisäksi esittänyt uusia näkökantoja tutkimuksen ja teollisuuden liittämiseksi toisiinsa. Innovaatiota koskevassa vihreässä kirjassa tarjotaan myös uusia haasteita unionin yhteiselle tutkimuslaboratoriolle. Harkittavana on uutta luovia käsitteitä, jotka merkitsisivät tiiviimpää yhteistyötä teollisuuden kanssa ja joita on esittänyt IRDAC (teollista EYVL N:o L 330, s. 64, 21. 12. 94 Komission 107, 30. 4. 96, s. 12 päätös 96/283/Euratom, 4 artikla, EYVL N: o L 41. H); 17 tutkimusta ja kehitystyötä käsittelevä neuvoa-antava komitea). YTK. ile on esitetty myös lisätutkimuksia koskevia vaatimuksia yhteisön ulottuvuuden yhteiskuntaa koskevien tarpeiden täyttämiseksi. Komissio aikoo käyttää YTK:ta tässä kehityksessä, ja se harkitsee YTK. ile annettavaa asemaa. 42. 43. Vastatakseen nykyisiin ja tuleviin haasteisiin YTK on hallintoneuvoston hyväksymänä ehdottanut kunnianhimoista keskipitkän ja pitkän aikavälin strategiaa, jossa on jätetty tilaa yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden keskukselle asettamien odotusten jatkuvalle täytäntöönpanomenettelylle. Komission tarkoituksena on tällä kertomuksella esitellä tietyn tarkistusajan tilanne erään Euroopan unionin tavoitteiden täyttämisen kannalta tärkeän välineen - Yhteisen tutkimuskeskuksen - jatkuvassa kehityksessä. Toiminta % Tollisuus-ja materiaali- tekniikka Mittaus ja testaus Ympäristö ja ilmasto Muu energia kuin ydinenergia Kohdistettu sosiaalis taloudellinen tutkimus Ydinturvallisuss ja turvatoimet Hallittu lämpöydinfuusio Yhttensä 12. 97 16. 82 28. 91 2. 66 3. 11 28. 03 7. 50 100. 00 LIITE I YTK:n säännöllinen tutkimustoiminta 1996 Hallittu lämpöydin fuusio Tollisuus-ja materiaali tekniikka Ydinturvallisuss ja turvatoimet Mittaus ja testaus Kohdistettu sosiaalis taloudellinen tutkimus Muu energia kuin ydinenergia 18 Ympäristö ja ilmasto LIITE II YTK. n tutkijoiden kirjoittamien julkaisujen määrä EUR- kertomukset Konferenssi esitelmät Artikkelit tieteellisissä julkaisuissa, joissa on tar kastusjärjestelmä YHTTENSÄ 1994 1995 103 117 646 772 195 233 944 1122 Lähteet: YTK:n vuosikertomukset 19 Luettelo komissiolle annettua säännöllistä tukea koskevista pääosastojen välisistä sopimuksista LIITE III (a) Pääosasto Aihoot S. G. - UCLAFO Petosten estamispolitukan tukitoimisto F. S. U. (**) Kohdistettu sosiaalistaloudellinen tutkimus IAEA:n turvatoimien tuki Tietoteknologiat Elintarvikeanalyysi Allekirjoitus - paivamaara 22. 12. 1995 21. 6. 1996 25. 4. 1996 03. 06. 1996 Teollisuuden innovaatiojärjestelmät - teknologiset ennusteet ja esitutkimukset Vireillä Maatalouspolitiikat (MARS-STAT m, MARS-PACin, EMOTR:n 17. 07. 1995 valvonta, eläinten tunnistaminen, BEVABS, elintarvikkeiden laadunvalvonta) ECVAM - ECB - ERLAP - REM Suuronnettornuustoimislo Bioteknologian turvallisuus Ydinturvallisuus - komponenttien ikääntymistä, tarkastustekniikoita ja rakenteelista integriteettiä koskevat eurooppalaiset verkot Ydinturvallisuus - turvallisuusperusteiden yhden- mukaistaminen Ydinturvallisuus-komponenttien ikääntymistä, tarkastustekniikoita ja rakenteelista integriteettiä koskevat eurooppalaiset verkot 07. 12. 1995 10. 01. 1994 or 9. 2. 1996 15. 3. 1996 19. 01. 1996 15. 3. 1996 23. 01. 1996 Sijaintipaikalla olevat laboratoriot, ECSAM, turvatoimenpiteet 20. 02. 1996 Laadunvalvonta, kosmetiikka, tuoteturvallisuus, elintarvikkeet 23. 10. 1995 EEA("**) Ympäristön mittaustekniikoiden yhdenmukaistaminen 02. 02. 1995 EMEA(**") ETOMEP: Euroopan laäketuotteiden tekninen toimisto 16. 03. 1995 n Petoksia ehkäisevän toiminnan yhteensovitusyksikkö Tulevaisuustutkimuksen yksikkö Euroopan ympäristötoimisto Euroopan lääkearviointivirasto 20 I III III III VI XI XI XI XI XI XVII XVII XXIV 2 1 YTK:n säännöllinen tukitoiminta LIITE III (b) YTK:N SÄÄNNÖLLISTÄ TUKITOIMINTAA KOSKEVAT NEUVOSTON PÄÄTÖKSET, DIREKTIIVIT, ASETUKSET JA KOMISSION TIEDONANNOT NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE SÄÄNNÖLLINEN TUKITOIMINTA Ympäristöjä ilmasto Euroopan ilmansaastctulkimukscn keskuslaboratorio (ERLAP) Työ direktiivien 80/779 ETY, 89/427 ETY, 82/884 ETY. 85/203 ETY ja 92/72 ETY tukemiseksi Euroopan kcmikaalitoimislo (ECB) Euroopan kemikaalitoimistoa koskeva komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille (93/CI/02), EYVL N:o Cl/3, 5. 01. 1993. Työ direktiivien 67/548 ETY, 92/32 ETY tukemiseksi. Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskus (ECVAM) Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille SEC(91) 1794 lopullinen, 29. 10. 1991. Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskuksen (ECVAM) perustaminen. Työ direktiivin 86/609 ETY tukemiseksi. Tuki Euroopan ympäristötoimistolle (EEA) Neuvoston asetus (ETY) N:o ! 210/90, annettu 7. 5. 1990, Euroopan ympäristötoimiston perustamisesta (EYVL N:o L 120/1, 11. 5. 1990) (katso erityisesti 15 artikla ja Liite A yhteistyöstä YTK. n kanssa) Euroomn yhteisön farmaseuttisen alan tietoverkko (ECPHÎN) Työ direktiivien 93/:»9 ETY, 93/40 ETY ja neuvoston asetusten 93/2309 ETY ja ETY 2377/90 lukemiseksi. Kulutustuottciden laadunvalvonta (kuluttajansuojelu) Kosmetiikan alalla: asetuksen EY/76/768 kuudes muutos; turvallisuusdirckliivi 92/59/ETY, 29. 6. 1994 luotcturvailisuudcn osalla: yleinen Teollisuuden luotettavuus: suuret vaarat, bioteknologian turvallisuus Komission suuronnettomuuskomistosla antama tiedonanto KOM(96) 7 lopullinen neuvostolle ja Euroo pan parlamentille. Työ direktiivin 82/501 ETY tukemiseksi. UCLAF:n menetelmät Komission päätös SEC(87) 1310/6 ja SEC(95) 249 Maatalous ja kalastus Maatalouden kaukokartoitus Eläinten tunnistaminen 22 Kaukokartoituksen sovelluksista maatalouden tilastoihin kaudella 1994-1998 14. 11. 1994 annettu neuvoston päätös (94/753/ETY, EYVL N:o L 299/27,22. 11. 1994) Euroopan viinin, alkoholin ja väkijuomien toimisto (BEVABS) Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille (KOM(93) 360/3). Työ neuvoston asetusten (ETY) N:o 2048/89,2348/91 ja 2347/91 sekä neuvoston asetuksen N:o 2676/90 lukemiseksi Elintarvikkeiden laadunvalvonnan viitcmitlauksct ja -aineet EY:n elintarvikkeita ja muita kululusluotlcila koskevat direktiivit Ydinturvallisuus ja turvatoimet Euratomin turvatoimien tuki: yleistä Euratomin turvatoimien tuki: laboralorit paikan päällä ja ECSAM IAEA:n turvatoimien tuki Komission tiedonanto neuvostolle ja Eurm>pan parlamentille, 24. 3. 1992 (SEC(92) 515 lopullinen, joka koskee komission päätöstä paikan päällä olevista laboratorioista kaudella 1991-1996 (katso erityisesti 16 artikla, yhteistyö YTK:n kanssa) Radioaktiivisen materiaalin laitonta kauppaa koskeva komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille KOM(94) 383 lopullinen, 7. 9. 1994 Komission tiedonanto neuvostolle KOM(80) 681 lopullinen, toisaalta kansainvälisen alomicncr giajärjeslön ja toisaalla komission Euux>pan atomienergiayhteisön puolesta vaihtamien kirjeiden muodossa tehdystä sopimuksesta yhteistyöstä tutkimuksen alalla ja turvatoimien kehittämisestä LIITE IV YTK:n säännöllinen tieteellinen ja tekninen tuki 1996 SG/UCLAF PO XXIV PO XVII PO III POVI PO XI 23 ^ T o i m i n t a^ SG/UCLAF ~ POI PO III POVI PO XI POXVn PO XXIV Yhteensä °k^ 1. 66 5. 64 9. 65 17. 16 38. 55 24. 49 2. 85 100. 00 KUSTANNUSTENJAKOPERIAATTEELLA TOTEUTETUT TOIMET YTK:N TUTKIMUSLAITOSTEN VASTAUKSET NELJÄNNEN PUITEOHJELMAN ENSIMMÄISIIN EHDOTUSPYYNTÖIHIN (15/12/94 - 27/04/95) Yhteenveto tuloksista erityisohjelmittain LIITE V ERITYISOHJELMA YTK Jätetty Hyväksytty % 1. Telematiikka 2. Pitkälle kehitetyt viestintätekniikat ja- palvelut 3. Tietotekniikka 4. Valmistus- ja materiaalitekniikka 5. Standardit, mittaus ja testaus 6. Ympäristö ja ilmasto 7. Meritiettet ja- teknologia 8. Bioteknologia 9. Biolääketiede ja kansanterveys 10. Maatalous ja kalastus 11. Muu energia kuin ydinenergia 12. Ydinfission turvallisuus 13. Hallittu lampöydinluusio 14. Liikenne 15. Kohdistettu sosiaalistaloudellinen tutkimus Toiminta 1: Tutkimusta, teknologian kehittämistä ja esittelyä koskevat ohjelmat (välisummat) 16. Toiminta 2: Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa 17. Toiminta 3: Tutkimustuloksista tiedottaminen ja niiden hyväksikäyttö 18. Toiminta 4: Koulutuksen ja tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen (TMR) 13 4 8 53 27 98 12 - 6 4 55 45 - 1 - 326 12 5 4 5 2 1 6 8 32 1 - 1 0 14 25 - 0 - 38% 50% 13% 11% 30% 33% 8% - 17% 0% 25% 56% - 0% - 95 29% 1 3 1 8% 60% 25% YHTEENSÄ 347 100 29% 24 YTK:N KILPAILUTETTUJEN TOIMIEN KEHITTYMINEN 1995-1998 (mllj. ecua) LIITE VI I Päivitetyt tavoitteet 1995-1998 II Ansiot 1995 III Tavoitteet 1996 (uudet sopimukset) IV V ll-V Tavoitteet 1997 Tavoitteet 1998 27,7 10,7 7,5 6,0 3,4 27,6 80,0 18. 0 60. 0 12,0 2. 3 18,40) 19,5 4,5 20,0 22. 0 4,0 21,0 26,6 5,0 22,0 80,1 15,8 81,4 Kustannustenjakoperiaat - teellä toteutetut toimet 50% Kilpailun tuki Muu yhteisön toiminta Kiimansilie osapuolille tehty työ YHTEENSÄ 185,7 43,4 51,5 53,0 57,0 204,9 (1) HFR-reaktorilla kolmansille osapuolille tehtyä työtä lukuun ottamatta 25 Jakautuminen maittain prosentuaalisesti Maa AT BE PK DE ES GR FI FR IRL IT LUX NL PT SE UK Muut Total % 4,9 4,7 2,0 17,6 5,8 2,3 2,3 13,1 1,2 10,9 0,4 5,8 2,3 2,8 10,9 13,0 100,0 YTK:n ja kansallisten tutkimuslaitosten ja yliopistojen välisen yhteistyön jakautuminen, maittain AT Muut 26 YTK:N MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHAT 1995-1998 (ecuina) LIITE VIII Budjettikohta Otsikko toteutunut 1995 talousarvio 1996 ehdotus 1997 arvio 1998 YHTEENSÄ 1995-1998 B6-2113 B6-2121 B6-2122 B6-2131 B6-2143 B6-2151 B6-2171 B6-291 B6-3111 B6-3121 B6-391 Tietotekniikka Valmistus ja materiaalitekniikka Mittaus ja testaus 1,924,124 3,346,831 3. 219,103 3,209,942 11,700,000 24,983,909 20,993,470 21,499,776 22,022,845 89,500,000 28. 258,930 27,171. 331 27. 821,772 28,547,967 111,800,000 Ympäristö ja ilmasto 74,671,577 75,924,604 77,324,747 78,979,072 306,900,000 Maatalous ja kalastus 10. 228,685 11,604,084 13,883,237 14,283,994 50,000,000 Muu energia kuin ydinenergia Kohdistettu sosiaalis taloudellinen tutkimus YTK:n osallistuminen kustannustenjako periaatteella toteutettuihin toimiin (EY)(50%) 5. 040,023 5. 133,323 3. 723,607 9,178,246 4,117,059 4,219,311 10,206,430 10,482,001 17,100,000 35,000,000 51,102 4,699,827 6,880,876 5,368,195 17,000,000 YHTEENSÄ EY:n ohjelma 150. 291,672 156,642,000 164,953,000| 167,113,3281 639,000,000 Ydinfission turvallisuus ja turvatoimet 63. 813,825 64,193,094 65,184,585 66,608,496 259,800,000 Hallittu lämpöydinfuusio 11. 486,770 12,303,171 12,587,121 12,622,938 49,000,000 YTK:n osallistuminen kustannustenjako periaatteella toteutettuihin toimiin (Euratom)(50%) YHTEENSÄ EURATOMIN ohjelma YHTEENSÄ EY:N JA EURATOMIN ohjelmat 0 2,799,735 2,375,294 5,524,971 10,700,000 75,300,595 79,296,000 80,147,000 84,756,405 319,500,000 225,592,267 235,938,000 245,100,000 251,869,733 958,500,00 27 2 8 YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN JOHTOKUNNAN LAUSUNTO KOMISSION TIEDONANNOSTA NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YTK:N ASEMASTA 26 PÄIVÄNÄ HUHTIKUUTA 1994 ANNETTUJEN NEUVOSTON PÄÄTELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANON EDISTYMISESTÄ JOHDANTO 1. 2. YTK:n asemasta 26 päivänä huhtikuuta 1994 annetuissa neuvoston päätelmissä kehotetaan komissiota antamaan kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle mainittujen päätelmien täytäntöönpanosta vuonna 1996 YTK:n johtokunnan annettua lausuntonsa, jotta Euroopan parlamentti ja neuvosto voisivat tehdä arvion tilanteesta. Tarkasteltuaan komission kertomusta ja käytyään laajamittaisia keskusteluja YTK:n nykytilanteesta YTK:n johtokunta antaa seuraavan lausunnon. YTK. N KEHITYS VUODEN 1994 JÄLKEEN 3. Neuvoston päätelmissä määritellään YTK:n asema ja annetaan sen toiminnan suuntaviivat. Niistä ilmenee uusi lähestymistapa YTK:hon, ja niissä vaaditaan muutosta, joka olisi toteutettava asteittain vuosina 1995- 1998. Tämä tarkoittaa tavoitteiden asettamista uusille kilpailutetuille toimille, tarvittavien muutosten ja määräyksiin jäsenvaltioiden kumppaneiden kesken. tekemistä YTK:n sääntöihin lisäämistä kaikkien ja yhteistyön 4. YTK alkaa olla puolivälissä kehitysprosessia, jota koskevan suunnitelman johtokunta pani alulle vuonna 1994 vuosien 1994-1998 puiteohjelmaa koskevien päätösten ja YTK:n asemasta annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti. Komission kertomus ja YTK:n vuoden 1995 toimintakertomus, joka kattaa ensimmäisen vuoden YTK. n muutetun aseman toteuttamisen jälkeen, osoittavat selvästi, että YTK on edistynyt huomattavasti neuvoston, Euroopan parlamentin tavoitteiden saavuttamisessa. ja komission Muuttunut asema tarkoitti muun muassa osallistumista entistä useampiin kilpailutettuihin toimiin. YTK:n on osallistuttava yhteisön ohjelmiin tasa- arvoisesti muiden tutkimuksen ja teollisuuden aloja edustavien kumppaneiden kanssa, joihin yhteistyötä on laajennettava. Johtokunta on pannut merkille, että YTK on toiminut dynaamisesti tämän uuden haasteen edessä ja saavuttanut kilpailussa hyviä tuloksia, jotka ylittävät siihen kohdistuneet odotukset. Puiteohjelmaan kuuluvien, kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien (erityis)ohjelmien osalta johtokunta haluaa korostaa sitä, että näihin luetaan hyväksytyt ohjelmat, jotka eivät kuulu YTK:n säännöllisen toiminnan aloihin, mikä antaa mahdollisuuden käyttää hyväksi YTK:n monien alojen asiantuntemusta. Hyviä tuloksia saatiin myös muilla kilpailutettujen toimien aloilla. Ylipäänsä tavoitteet ylitettiin. ^2-3 Samanaikaisesti YTK on edelleen osallistunut säännöllisen tutkimustoiminnan kautta yhteisön politiikkojen (myös tutkimuspolitiikan) laatimiseen kansalliseen täytäntöönpanoon. Yhteyksiä tutkimustoimintaan on lujitettu, ja niitä on edelleen ylläpidettävä. ja Johtokunta on saanut yleisesti erittäin myönteisen käsityksen tähänastisesta edistymisestä, mutta se korostaa kuitenkin tarvetta jatkaa jo aloitettujen hankkeiden toteuttamista. Johtokunta huomauttaa myös, että parantamiseen on edelleenkin varaa niin YTK:n toiminnoissa kuin sen toimintoihin sovellettavissa ehdoissakin ja että YTK:n toiminnassa on edelleen parannettavaa, ennen kuin neuvoston päätelmät on pantu kaikilta osin täytäntöön. TÄSTÄ ETEENPÄIN 5. Johtokunta on tyytyväinen toimenpiteisiin, jotka komissio on toteuttanut johtokunnan suositusten mukaan. Nämä suositukset ovat kaupallistamisen lisääminen ja YTK:n toiminnasta ja sen tuloksista tiedottaminen. Apulaispääjohtajan lisääminen YTK:n organisaatioon on hyvä asia, ja sen pitäisi helpottaa edistymistä näiden suositusten noudattamisessa. Tähän liittyen johtokunta esittää uusia tapoja, joilla YTK. ile asetettujen tavoitteiden saavuttaminen voi edelleen lisätä sen yhteyksiä Euroopan teollisuuteen, ja useita lisätoimenpiteitä YTK. n ja sen tutkimuslaitosten suorituksen mittaamiseksi (suoritusindikaattorit) ja sen asiakkaiden tyytyväisyyden mittaamiseksi. Johtokunta huomauttaa, että sen suhteet YTK:n omien tutkimusohjelmien kanssa samoihin puitesopimuksen aloihin kuuluvien erityisohjelmien komiteoihin on aloitettu, mutta niitä on edelleen vahvistettava. Erityisesti tutkimuslaitosten johtajien olisi hyödyllistä käydä vuosittain keskusteluja aiheellisten ohjelmakomiteoiden kanssa. YTK. n johtoryhmän osalta johtokunta on ilmoittanut komissiolle vapaiden ylemmän johdon paikkojen täyttämisestä tutkimuslaitosten johtajien t a s o l l a. Asiaa on käsitelty myös YTK:n v u o d en 1995 toimintakertomuksessa esitetyissä johtokunnan huomioissa. Erittäin pätevien hakijoiden runsas määrä vahvisti näiden paikkojen kiinnostavan ja haastavan laajemman tunnustamisen Euroopan tiede- ja teollisuusyhteisössä. ja YTK:n ansioiden entistä luonteen 6. Kuten neuvoston päätelmissä ja komission kertomuksessa mainittiin, uudet YTK:n toimintamuodot ja erityisesti kilpailutetut toimet, edellyttävät useita muutoksia YTK:n sääntöihin ja määräyksiin ja työskentelytapoihin. Tällaiset muutokset on tehty ja uudet säännöt pantu täytäntöön. Johtokunta suhtautuu myönteisesti komission päätökseen antaa YTK:lle itsenäisen pääosaston asema. Kuten YTK:n vuoden 1995 toimintakertomuksessa esitetyissä johtokunnan huomioissa jo mainittiin, johtokunta on vahvasti sitä mieltä, että VTK:n aseman kehittäminen edelleen komission sisällä on välttämätöntä, jotta YTK voisi täyttää kaikki puiteohjelmissa määritellyt ja neuvoston päätelmissä korostetut odotukset, jotka liittyvät sen työskentelytapoihin ja sen suhteisiin teollisuuden ja kansallisen tutkimuksen kanssa. Kun useat YTK:n asemaa parantavat muutokset on toteutettu, on tarpeen toteuttaa entistä perusteellisempi YTK:n uudelleenorganisointi. Johtokunta hyväksyy kaikki komission jäsenen ilmoitukset tähän tähtäävistä aikomuksista ja osallistuu mielellään antamalla oman mielipiteensä näistä tärkeistä asioista, jotka voivat YTK:n edun vuoksi tarkoittaa myös johtokunnan toiminnan ja vastuualueiden uudelleenmäärittämistä. 3o Kuten monien muidenkin Euroopan tutkimuslaitosten henkilökunnan myös YT K: n henkilökunnan ikäjakauma johtaa uusien paikkojen jatkuvaan vapautumiseen tulevina vuosina. Tämä prosessi on jo alkanut, ja se vaatii uusien työntekijöiden palkkaamista kaikilla tasoilla. YTK-. lla on edessään suuria muutoksia: kilpailutettuihin toimiin on osallistuttava entistä enemmän ja asiakkaiden tarpeisiin on pystyttävä reagoimaan entistä tehokkaammin, joten YTK:n toiminnan joustavuutta on lisättävä. Komissio on laatinut koko tieteellistä henkilöstöä, myös YTK:n henkilöstöä, koskevan uuden politiikan. Tämän politiikan keskeisin piirre on kolme ura-aluetta: virkamiehet, väliaikaiseen henkilöstöön kuuluvat työntekijät ja uusi väliaikainen henkilöstö, jonka kolmevuotista sopimusta ei voi uusia. Näiden ryhmien osuudet koko henkilöstöstä olisivat 40, 35 ja 25 prosenttia. Johtokunta on seurannut tätä suunnitelmaa aina sen laatimisesta saakka. Johtokunta ymmärtää komission käsityksen siitä, että liikkuvan henkilöstön osuuden on oltava suuri, mutta se on jatkuvasti ilmaissut varautuneisuutensa YTK:ssa työskentelevien virkamiehien osuuden suurentamisesta. Virkamiesten osuus YTK:n henkilökunnasta on tällä hetkeltä 33 %. Johtokunta katsoo, että sitä olisi kuultava tämän muutoksen osalta. KIITOKSET 7. Johtokunta toteaa lopuksi, että neuvoston päätelmissä korostetaan johtokunnan asemaa päätelmien ja ohjeiden täytäntöönpanossa. Se arvostaa sitä, että komission jäsen ja pääjohtaja ovat ottaneet huomioon erityisesti sen mielipiteet ja neuvot, mutta haluaa mainita, että sen mielipiteitä mainitussa henkilöstöpolitiikkaan liittyvässä asiassa ei ole otettu riittävästi huomioon. Johtokunta on tyytyväinen runsaasta yhteydenpidosta tutkimuksesta vastaavan komission jäsenen Edith Cressonin kanssa ja odottaa kiinnostuneena lisäkeskusteluja YTK:n aseman ja strategian kehittämisestä. 31 ISSN 1024-4492 KOM(96) 436 lopullinen r^Äxrx JVJL JV J rV X FI is Luettelonumero : CB-CO-96-438-FI-C ISBN 92-78-08597-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2381/96 von Glenys KINNOCK an die Kommission. Beziehungen der Europäischen Union zu Guatemala


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2388/96 af Alex SMITH til Kommissionen. Begrænset adgang til retshjælp i Det Forenede Kongerige

eurovoc_concepts:
EU law
European Commission
United Kingdom
access to the courts
legal aid
national law
right to justice


title: WRITTEN QUESTION No. 2384/96 by Ian WHITE to the Commission. Bones for meat

eurovoc_concepts:
carcase
consumer information
consumer protection
foodstuff
foodstuffs legislation
labelling
meat
meat processing industry
meat product


title: WRITTEN QUESTION No. 2389/96 by Glyn FORD to the Commission. Newspaper distribution

eurovoc_concepts:
United Kingdom
distributive trades
national law
newspaper
restriction on competition


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2400/96 del Hiltrud BREYER a la Comisión. Decisión 94/730/CE por la que se establece un procedimiento simplificado para la liberación intencional de plantas modificadas genéticamente; ámbito de aplicación

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
environmental protection
genetically modified organism
health risk
research
testing


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1744/96 of 6 September 1996 amending Regulation (EEC) No 1627/89 on the buying in of beef by invitation to tender

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality


title: VERORDENING (EG) Nr. 1740/96 VAN DE COMMISSIE van 6 september 1996 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1179/96 teneinde de hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrijving voor de uitvoer van gerst uit Duitse interventievoorraden betrekking heeft, tot 800 000 ton te verhogen

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
barley
export
intervention agency
third country


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2402/96 do Deputado Hiltrud BREYER à Comissão. Decisão 94/730/CE que estabelece processos simplificados relativos à libertação deliberada no ambiente de plantas geneticamente modificadas - sobreposição com o Regulamento (CEE) nº 2092/91

eurovoc_concepts:
administrative formalities
application of EU law
crop production
environmental protection
genetically modified organism
organic farming