title: Meddelande från kommissionen om Europeiska unionens kärnkraftsindustri - (Ett vägledande kärnkraftsprogram i enlighet med artikel 40 i Euratomfördraget)

eurovoc_concepts:
EAEC Treaty
energy policy
nuclear industry
nuclear safety
security of supply

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 25. 09. 1 <W> KOM(%) 339 slullig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN OM EUROPEISKA UNIONENS KARNKRAFTSINDUSTRI (ETT VÄGLEDANDE KÄRNKRAFTSPROGRAM I ENLIGHET MED ARTIKEL 401 EURATOMFORDRAGET) I. 1. 2. 3. II. 1. 2. 3. INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING Det vägledande kärnkraftsprogrammet för gemenskapen (PINC) 1 Vitboken: En energipolitik för Europeiska unionen 2 Kärnkraftens betydelse inom gemenskapen och i världen 3 KÄRNKRAFTSALTERNATIVET GEMENSKAPENS ENERGIPOLITIK INOM RAMEN FÖR 4 Global konkurrenskraft a. b. Produktionskostnaderna för kärnkraftsgenererad elektricitet 4 Kärnkraftens konkurrenskraft jämfört med andra energikällor 4 6 7 Export Långsiktiga investeringar Kvalificerad inhemsk sysselsättning 8 Innovation och teknisk utveckling 8 c. d. e. f. Säkerställd försörjning a. 8 energiområdet 7 på inom Europeiska Utvecklingen gemenskapen 8 Världens tilltagande energibehov Kärnbränslenas särskilda egenskaper Icke-spridning av kärnvapen och säkerhetsåtgärder beträffande kärnkraften 10 10 9 b. c. d. Skydd av befolkning och miljö a. 11 Grundläggande säkerhetsnormer för strålskydd och skydd av människors hälsa 12 Minskning av koldioxid och andra skadliga utsläpp Miljökonsekvensanalyser och beredskap inför katastrofer 12 Hantering av radioaktivt avfall 13 Tekniska aspekter av kärnkraftssäkerhet b. c. d. e. 11 13 III. SÄKERHETSPROBLEM I LÄNDERNA I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA SAMT I OSS 14 IV. KOMMISSIONENS ROLL MOT BAKGRUND AV ARTIKEL 40 I EURATOMFORDRAGET 15 Åtgärder för att underlätta investeringar i kärnkraft Översyn av utvecklingen på kärnkraftsområdet 15 V. 1. 2. 3. 4. DEN EUROPEISKA KÄRNKRAFTSINDUSTRIN: 16 HUVUDSAKLIGA EGENSKAPER OCH UTMANINGAR Kärnkraftsindustri el 1 verksamhet och affärsmöjligheter Villkor för kärnbränsleleveranser De tekniska utmaningarna i samband med kärnsäkerhet Förbrukat bränsle, kärnkraftsavfall och avveckling 18 17 16 17 A fc 5. 6. 7. Transport av radioaktivt material Plutoniumanvändning Framtida teknik, forskning och utveckling i fråga om kärnkraft 20 19 19 VI. SLUTSATS 21 BILAGOR 22 M I. INLEDNING 1. Det vägledande kärnkraftsprogrammet för gemenskapen (PINO Avdelning II i Euratomfördraget har titeln "Bestämmelser för att främja framsteg på kärnkraftsområdet". Kapitel fyra i den avdelningen avser "Investeringar" och artikel 40 i det kapitlet lyder på följande sätt: "För att stimulera till initiativ från personer och företag och för att underlätta en samordnad utveckling av deras investeringar på kärnkraftsområdet, skall kommissionen regelbundet i vägledande syfte offentliggöra program som särskilt skall behandla målen för kärnkraftsproduktionen och de investeringar av alla slag som krävs för att uppnå dessa mål. Kommissionen skall begära in ett yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén över programmen innan dessa offentliggörs. " Sedan fördraget antogs har tre vägledande program och en uppdatering offentliggjorts av kommissionen 1966, 1972, 1984 respektive 1990. 1 Är 1990 konstaterade kommissionen att de riktlinjer som presenterades i 1984 års PINC2 i princip fortfarande var giltiga, både beträffande målen för gemenskapens kärnkraftsproduktion och i fråga om innebörden för alla berörda parter: myndigheter, elproducenter och kärnkraftsindustrin. Kommissionen konstaterade också att samtliga kärnkraftens sinsemellan relaterade aspekter omfattades av den övergripande energipolitiken. 1984 års PINC var en av de komponenter som beaktades när rådet 1986 fastställde 1995 års energimål. 3 Det är kommissionens uppfattning att det nu återigen är lämpligt att överväga huvudfrågorna rörande kärnkraften, som anges i artikel 40 i Euratomfördraget, och samtidigt fullt ut iaktta de begränsningar som anges av denna artikel och Euratomfördraget i sin helhet. Sedan den senaste PINC antogs 1984 har energisituationen i gemenskapen förändrats och energimarknaden går stadigt mot ökad avreglering. Vår kunskap i miljöfrågor som är knutna till energianvändningen har ökat och vi är nu betydligt mer medvetna om klimatförändringarnas betydelse och behovet av minskning av utsläpp som påverkar växthuseffekten. Det ökande medvetandet om väsentliga säkerhetsfrågor när det gäller kärnkraftverk i länderna i Central- och Östeuropa och OSS, liksom de markanta politiska förändringarna i dessa "Utformningen av kärnkraftverk och byggnadsindustrin samt fullbordandet av Europas inre maiknad. Uppdatering av det vägledande kärnkraftsprogrammet för gemenskapen, som antogs av kommissionen 1984" KOM(89) 347 slutlig av den 7 februari 1990. "1984 års vägledande kärnkraftsprogram i enlighet med artikel 40 i Euratomfördraget". COM(85) 401 slutlig av den 23 juli 1985, tillsammans med Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 30 maj 1985, ESC 472/85. Resolution antagen av rådet av den 16 september 1986 om nya mål för gemenskapens energipolitik för 1995 och konvergens mellan medlemsstaternas politik. u länder vilka har lett till en intensifierad nedrustningspolitik, är också betydelsefulla faktorer. Samtliga dessa faktorer påverkar kärnkraftens framtida utveckling. Kommissionen har nu för avsikt att med 1996 års PINC ge en översikt av situationen i Europeiska unionen när det gäller kärnkraften och framhålla vilken betydelse kommissionen fäster vid kärnkraftsfrågan. 1996 års PINC anmäldes i kommissionens nyligen offentliggjorda vitbok "En energipolitik för Europeiska unionen"4, och som framgår av vitboken har dess innehåll lagts inom ramen för en gemensam energistrategi. Som tydligt poängterades i vitboken är gemenskapen på väg mot en avreglerad, integrerad och mer konkurrensbetonad energimarknad. Följaktligen utvecklas inom ramen för detta vägledande kärnkraftsprogram ett mer marknadsorienterat synsätt än i de tidigare programmen. De stora utmaningar som industrin står inför kommer också att behandlas, liksom allmänhetens viktigaste farhågor. Det är uppenbart att kärnkraftsfrågan, där många olika åsikter kommer till uttryck, är mycket kontroversiell i unionen, i ett sammanhang där de olika medlemsstaterna har olika energi strukturer och olika förhållningssätt till kärnkraften. Kommissionen tror likafullt att det är av vikt att uppdatera synpunkterna och uppmuntra största möjliga öppenhet i denna fråga. 2. Vitboken: En energipolitik för Europeiska unionen I sin vitbok "En energipolitik för Europeiska unionen" anger kommissionen tre relevanta mål för energiområdet: övergripande konkurrenskraft, säkerställd försörjning och miljöskydd. Kommissionen konstaterar följande. "Under strävan att uppnå dessa mål måste gemenskapen vara medveten om att dess prognostiserade energiberoende kommer att öka och att särskilt de nödvändiga valen ifråga om miljöskydd kan komma att öka detta beroende. Gemenskapen kan inte heller bortse från det faktum att dess integrering kräver mer solidaritet när det gäller medlemsstatemas val i energifrågor. " Det är inom dessa mer omfattande ramar för de övergripande energipolitiska frågorna som den framtida kärnkraftsutvecklingen inom gemenskapen måste behandlas, samtidigt som man bibehåller den anda som uttrycks i tillämpliga bestämmelser i Euratomfördraget. Målsättningen för en politik som utgör ett ramverk för kärnkraftens utvecklingen är att bidra till uppfyllandet av de tre energipolitiska mål som nämns i vitboken. Kärnkraftens framtid i gemenskapen kommer i stor utsträckning att vara beroende av allmänhetens och politikernas benägenhet att godta kärnkraftsalternativet. Som det står i vitboken: "Detta problem med godtagande beror särskilt på oro för kärnkraftssäkerhet, transporter, bortskaffande av kärnkraftsavfall och KOM(95) 682, 13. 12. 1995. ickespridning av kärnvapen. Kravet på diversiflering samt kärnkraftsindustrins externa konkurrenskraft och integreringen av elmarknaderna i flera medlemsstater framhäver kärnkraftens roll för elproduktionen. I praktiken är många medlemsstater beroende av kärnkraft i stor utsträckning, medan andra föredrar att driva en icke-kärnkraftspolitik samtidigt som en tredje grupp har beslutat att minska beroendet av kärnkraftsbaserade energikällor eller att avveckla befintliga kärnkraftverk helt och hållet. De europeiska institutionerna har enligt Euratomfördraget befogenheter som gör det möjligt att utveckla kärnkraften i överensstämmelse med befintliga regler och med den politik som förs på nationell nivå. Valet mellan olika energitekniker eller bränslen kommer alltid att bli föremål för politiska överväganden, men kärnkraften bör finnas kvar bland valmöjligheterna. " Dessa argument, som utvecklades i vitboken, utgör bakgrunden till detta nya vägledande kärnkraftsprogram. Dess mål är att bidra till en omprövning av de olika aspekterna på kärnkraften inom Europeiska unionen i dag och inför framtiden. Som en slutsats av detta dokument föreslås några grundläggande principer på gemenskapsnivå. Mot bakgrund av att kärnkraftsutvecklingen har en viktig industriell dimension, såväl på elproduktionsnivå som i fråga om hela bränslecykeln, har kärnkrafts industrin ett betydande ansvar när det gäller att ta itu med de utmaningar som den kommer att ställas inför under de närmaste åren. Dessa utmaningar beskrivs i detta dokument. Kärnkraftens betydelse inom gemenskapen och i världen I dag har Europeiska unionen en väl utvecklad kärnkraftsindustri som täcker hela bränslecykeln, och som har sin egen tekniska bas. Över 140 kärnreaktorer är i drift i Belgien, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Nederländerna, Sverige, Spanien och Tyskland vilket gör unionen till världens ledande producent av kärnkraftsgenererad elektricitet. Kärnkraftverken svarar för cirka en tredjedel av den elektricitet som produceras i dei Europeiska gemenskapen. Den driftserfarenhet som har byggts upp inom kärnkraftsindustrin i Västeuropa är minst lika stor som den som byggts upp i Förenta Staterna, Japan eller andra större industriländer. Stora länder i Asien (Kina, Indien, Sydkorea) och i Central- och Östeuropa liksom i OSS har valt kärnkraft som ett av sätten att tillfredsställa energibehovet. Andra asiatiska länder som Indonesien, Pakistan, Thailand och Turkiet har meddelat sina avsikter att även innefatta kärnkraft i sina energi försörj ni ngspl aner. Förenta Staterna har dock inte beviljat något tillstånd för uppförande av ett nytt kärnkraftverk sedan 1974, även om ett betydande antal anläggningar är i bruk och forskningsverksamheten fortsätter. I Latinamerika uppmuntrar länder som Argentina och Brasilien kärnkraftsutvecklingen, medan andra har valt att inte följa kärnkraftsalternativet. H. KÄRNKRAFTSALTERNATIVET GEMENSKAPENS ENERGIPOLITIK INOM RAMEN FÖR energipolitiska beslut. Gemenskapens Alla beslut om kärnkraften på gemenskapsnivå bör fattas mot bakgrund av övergripande enligt Euratomfördraget omfattar definitionen av riktlinjer för den gemensamma energipolitiken. Energipolitiska mål inom ramen för Maastrichtfördraget har behandlats i kommissionens vitbok om energipolitiken. Det kommer att bli nödvändigt att fatta politiska beslut i fråga om kärnkraften inom de ramar som anges i såväl PINC som i vitboken samtidigt som hänsyn tas till redovisade industriella utmaningar. Man måste hålla i minnet att den allmänna opinionens benägenhet att godta kärnkraft varierar från land till land. Det står även klart att högsta prioritet måste ges åt säkerhetsfrågorna när det gäller kärnkraft. befogenheter Enligt vitboken bör gemenskapens energipolitik åtminstone bidra till uppnåendet av följande tre grundläggande mål: Övergripande ekonomisk konkurrenskraft. Säkerställd försörjning. Miljöskydd. Kärnkraften måste bedömas mot bakgrund av dessa mål och hur den kan bidra till att uppnå dessa energipolitiska målsättningar. 1. a. Global konkurrenskraft Produktionskostnaderna för kärnkraftsgenererad elektricitet sig den totala produktionskostnaden Enligt en gemensam studie av OECD och IEA som offentliggjordes 19935 för kärnkraftsgenererad fördelar elektricitet, med antagande om en genomsnittlig kal kyl ränta om 5 %, på följande sätt: grundinvestering 45 - 55 %, drift och underhåll 20 - 25 %, bränsle 20 - 25 %. Om en genomsnittlig kalkylränta om 10 % tillämpas utgör grundinvesteringskostnaden 58 - 70 %, drift och underhåll 15 - 20 % och bränsle 12 - 20 %. För nyligen konstruerade vattenkylda reaktorer (den vanligaste typen i västvärlden) uppskattas den totala produktionskostnaden för elektricitet till Titel: "Projected costs of generating electricity - update 1992". Resultaten i denna typ ay OECD- rapport baseras på frågeformulär som besvarats av medlemsstater som har kärnkraftverk. (1991 års priser) 22 - 30 ecu/1000 kWh vid antagande om 5 % kalkylränta, och 33 - 41 ecu/1000 kWh vid antagande om 10 % kalkylränta. Kostnaderna är högre för äldre vattenkylda rektorer, för andra typer av reaktorer (t. ex. gaskylda reaktorer) och för lättvattenreaktorer som inte kommer i åtnjutande av de lägre kostnader som standardisering och massproduktion medför. Investeringskostnaden för ett sådant kärnkraftverk kan vara den dubbla jämfört med ett serieproducerat. Investeringskostnaderna byggnadskostnader, konstruktionskostnader, oförutsedda händelser, awecklingskostnader och kostnader för långsiktig avveckling av avfall. grundläggande omfattar Tillsynsmyndigheter i samtliga medlemsstater som använder kärnkraft ålägger elproducenterna att göra för avveckling och bortskaffande av avfall i den utsträckning som bedöms vara erforderlig i respektive medlemsstat. finansiella avsättningar Awecklingskostnader Avvecklingskostnaderna varierar beroende på typ av kärnkraftverk. Bortsett från ett visst mått av osäkerhet i uppskattningarna, pekar aktuella uppgifter på totala att avvecklingen står för en förhållandevis investeringskostnaderna. För närvarande uppskattas awecklingskostnaderna för en 1000 MWe vattenkyld reaktor uppgå till 10 - 15 % av de sammanlagda initiala investeringskostnaderna till fasta priser, men kan vara högre för andra typer av reaktorer. Denna andel sjunker vid diskontering av kostnaderna (1,4 - 3,7 % vid 5 % kalkylränta och 0,2 - 2,1 % vid 10 % kalkylränta). låg andel av de Bränslekostnader Bränslekostnaderna varierar beroende på typ av reaktor och på vilken bränslecykel som valts. För en cykel med upparbetning uppskattas de totala bränslekostnaderna (1991 års priser) till 4,6 ecu/1000 kWh. För en cykel med engångsanvändning av bränsle uppskattas den totala bränslekostnaden till 4,1 ecu/1000 kWh. Avfall, transport och förvaring Enligt en OECD-rapport6 från 1994 uppgår kostnaderna för upparbetning, inglasning och avfallshantering för bränslecykeln med upparbetning, till 27 % av bränslekostnaden, medan transportkostnaderna uppgår till 1,5 -2 %. För en engångsanvändningscykel uppgår transport- och för radioaktivt avfall till cirka 10 % av bränslekostnaderna, medan kostnaderna för inneslutning och förvaring av det radioaktiva bränslet uppgår till runt 5 % av kostnaderna. lagringskostnaderna The Economies of the Nuclear Fuel Cycle - NEA/OECD - 1994. Förvaringskostnader En tidigare rapport från 19907 anger att kostnaderna varierar mellan 400 och 1 300 ecu/m3 för lagring av låggradigt radioaktivt avfall medan den ungefärliga diskonterade investeringskostnaden för lagring av höggradigt radioaktivt avfall uppgår till 100 000 ecu/m3. Kostnadsberäkningarna påverkas naturligtvis av de antaganden som de baseras på och innehåller ett visst mått av osäkerhet, i synnerhet vad gäller avfallshantering citerade kostnadsberäkningarna från OECD far emellertid även en betydande avvikelse av kostnaderna för transport och förvaring endast en liten effekt på kostnaderna för kärnkraftsgenererad elektricitet, eftersom kostnaden för kärnbränsle endast utgör 20 - 25 % av den totala kostnaden. förvaring. framgår Som och de av Kärnkraftens konkurrenskraft jämfört med andra energikällor Industrins konkurrenskraft står i relation till produktionskostnaden för den elektricitet som alstras (i kWh). Denna kostnad är den grundläggande faktorn vid till konsumenterna, inbegripet de tunga industrierna, som är de största individuella konsumenterna av denna. fastställandet av det pris till vilket kärnkraftsel levereras Den tidigare nämnda gemensamma studien från OECD och DEA från 1993 jämför kostnadsberäkningar för de olika elproduktionskällorna grundat på uppgifter som erhållits från medlemsstaterna genom att använda den utjämnade genomsnittskostnaden. Denna studie visar att kärnkraft, på grundval av en genomsnittskostnad diskonterad med 5 % per år, verkar vara det ur ekonomisk synvinkel bästa alternativet i 13 av de 15 undersökta medlemsstaterna (undantagen är Nederländerna och Storbritannien). Vid 10 % kalkylränta är kärnkraft fortfarande det ur reell ekonomisk synvinkel bästa alternativet i fem länder. Ytterligare fem kan välja mellan kärnkraft och naturgas. Dessa slutsatser är grundade på antagandet om stabila bränslepriser, vilket inte på något sätt är givet mot bakgrund av den ökande efterfrågan på naturgas. De innefattar även kostnader för avveckling och avfallshantering. Denna studie planeras bli uppdaterad under 1997. En annan studie av OECD som offentliggjordes 1992 undersöker de övergripande ekonomiska effekterna av användningen av kärnkraft. Den ekonomiska analys som genomfördes för de länder som valt kärnkraft visar klart fördelaktiga effekter på betalningsbalansen tack vare de besparingar som gjorts vid kraftimporten. De ekonomiska fördelarna med kärnkraftsgenererad el är naturligtvis beroende av en rad faktorer och det är därför inte förvånande att olika studier ger upphov till olika resultat. Rapport EUR 12871 "Utvärdering av kostnaderna för förvaring och bortskaffande av inneslutet radioaktivt avfall i ett flertal europeiska länder". Utvecklingen mot en avreglering av den inre elmarknaden i gemenskapen kommer att innebära att kärnkraften måste konkurrera inom samma ramar och på samma villkor som andra energikällor. Ett fullständigt genomförande av den inre marknaden och en strikt tillämpning av berörda statsstöds- och konkurrensregler innebär en likvärdig spelplan för alla energikällor med tonvikt på öppenhet när det gäller kostnader. liten När det gäller kostnader för råvaror kommer dessa, oavsett den framtida utvecklingen av uranpriserna och valutakurserna, sannolikt att ha en förhållandevis inverkan på kärnkraftens konkurrenskraft eftersom inköpskostnaden för råvaran för närvarande utgör betydligt mindre än 10 % av elproduktionskostnaden. Återstoden utgörs inom huvudsakligen av tekniska och gemenskapen. Unionen har den nödvändiga expertisen inom kärnkraftsteknik och har kapacitet att förbättra denna teknik ytterligare. av industriella insatser som erhålls produktionskostnaden Det bör noteras att kärnkraftens ekonomiska fördelar, på grund av kärnkraftsindustrins kapitalintensitet, är mycket beroende av bland annat räntenivåerna. Det bör också noteras att kostnader och priser när det gäller kärnkraftsgenererad el sannolikt kommer att omvärderas med tanke på den ökade avregleringen, och i vissa fall privatiseringen (t. ex i Storbritannien), av elmarknaderna. Export De industrier och tillverkare som är inblandade i kärnbränslecykeln eller i uppförandet av kärnkraftverk står för ett betydande bidrag till Europeiska unionens exportintäkter. Det finns också växande exportmöjligheter för europeiska för avfallshantering och avveckling. stora, världsomfattande marknaderna företag på de Exportmarknaderna är viktiga för bibehållandet av den tekniska nivån och kunskaperna hos den europeiska industrin, särskilt den som är verksam inom bränslecykeln eller inom tillverkning av utrustning. Kommissionen har förhandlat, och förhandlar, fram avtal på kärnkraftsområdet med tredje land för att underlätta för verksamheten och handeln med varor och tjänster på detta område. All export på kärnkraftsområdet från unionen är underkastad IAEA. s regler liksom Euratoms säkerhetsföreskrifter. Långsiktiga investeringar Investeringar i kärnkraftsindustrin är långsiktiga. De kräver lång tid för att realiseras, liksom regleringar som i likhet med det ekonomiska klimatet är stabila och gynnsamma. Det tar 5-10 år att rita och bygga ett kärnkraftverk, som därefter skall vara i drift och underhållas under 40 år eller mer. Aktörerna behöver känna sig säkra på att det finns tillgång på bränsle och bränsleservice under den perioden och att det är möjligt att hantera förbrukat bränsle och kärnavfall på ett godtagbart sätt. Vid genomförandet av den inre elmarknaden bör medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till kärnkraftsindustrins behov av långsiktig planering och följaktligen skapa förutsättningar för dessa stora och långsiktiga investeringar. e. Kvalificerad inhemsk sysselsättning Över 90 % av kostnaderna för kärnkraft hänför sig till tjänster som tillhanda hålls av aktörer inom Europeiska unionen. Detta innebär att man i stor utsträckning använder sig av inhemsk arbetskraft, direkt eller indirekt. Denna sysselsättningsnivå skapas eller bibehålls genom investeringar i de olika grenar av industrin söm bidrar till kärnkraftsproduktion och genom driften av kärnkraftverken när de uppförts. Kärnkraftsindustrin uppskattar att över 400 000 anställda, ofta högt kvalificerade, är sysselsatta med uppgifter som är direkt knutna till elproduktion och verksamhet inom bränslecykeln. Detta utgör ett avsevärt bidrag till Europeiska unionens ekonomiska, sociala, industriella och veten skapliga utveckling. / Innovation och teknisk utveckling Ända sedan Euratomfördragets tillkomst har det stått klart att kärnkraftens utveckling inte skulle ha varit möjlig utan viktiga genombrott inom forskning och utveckling. Kärnkraftsindustrin har alltid varit framgångsrik vad gäller innovation och införande av ny teknik. Strävandena på detta område bör fortsätta parallellt med forskning om nya energikällor och ansträngningar att höja energieffektiviteten. Stöd från gemenskapens ramprogram för FoTU och demonstration kommer, tillsammans med nationella program, att bidra till att ytterligare förbättra säkerheten, till industrins effektivitet och till skapandet av nya exportmarknader. 2. a. Säkerställd försörjning Utvecklingen på energiområdet inom Europeiska gemenskapen Som konstateras i vitboken är det svårt att förutsäga hur den framtida energi försörjningen och energibehovet kommer att utvecklas. Scenarier över olika tänkbara socioekonomiska framtidsutsikter fram till år 2020 har undersökts8: "Några centrala slutsatser av detta som kan ha politisk betydelse är följande: Europas beroende av importerad energi kommer att öka kraftigt. Gas kommer att konkurrera med olja som ledande komponent i bränslemixen. De europeiska konsumenterna kommer att bli alltmer beroende av energi som levereras via ledningsnät. Europeisk energi fram till år 2020: Studier av framtidsbilder. Ref: SEK(95) 2283, 20. 12. 1995. 8 Det råder stor flexibilitet vad gäller den framtida bränslemixens klimatförändringar, slutliga utformning. Betydelsen av oron för teknikens effekter, marknadsliberaliseringen samt den omständigheten att vissa förnyelsebara energikällor håller på att bli ekonomiskt lönsamma kommer att vara de främsta avgörande faktorerna. " Mot bakgrund av dessa centrala slutsatser kommer kärnkraften även fortsättningsvis att ha betydelse för Europeiska gemenskapens framtida energiförsörjning. Detta skulle vara särskilt bra om nuvarande tillfredsställande grad av diversifierat utbud försämras under de kommande åren, vilket en del experter förutser. Vi måste därför fortsätta att försöka spara energi, diversifiera våra resurser och bibehålla en hög självförsörjningsgrad. Trots att medlemsstaterna bedriver nationell politik som vitt skiljer sig åt måste de samarbeta för att lindra begränsningarna vad gäller energiförsörjningen. Kärnkraften kan vara ett sätt att bidra till detta syfte. b. Världens tilltagande energibehov Eftersom energimarknaderna är internationella finns det också behov av att undersöka situationen på världsomspännande nivå. Eftersom efterfrågan nära nog stagnerat i Europa och går tillbaka i det tidigare Sovjetunionen är det lätt att glömma att efterfrågan ökar snabbt i Asien. Den framtida befolkningsökningen och -utvecklingen i länderna i tredje världen kommer att öka deras konsumtion av fossila bränslen. Enligt kommissionens ovannämnda framtidsstudier kan det sammanlagda energibehovet i världen komma att öka med ca 50 % fram till år 2020. Samordnade åtgärder för att förbättra energi effektiviteten, förnybara energikällor skulle leda till en lägre ökning av världens efterfrågan på fossila bränslen i framtiden. främja sparandet och utveckla Världens reserver av fossila bränslen är långt ifrån outsinliga när det gäller att tillgodose energibehovet. Enligt de senaste beräkningarna från World Energy Council kan oljereserverna (av vilka 75 % kontrolleras av OPEC) räcka i ytter ligare drygt 40 år, naturgasreserverna runt 65 år, kolet i mer än 200 år och uran i 25 - 30 år om ingen upparbetning av bränslet äger rum (med upparbetning av bränslet mångfaldigas uranreservernas livstid). Reserverna av fossila bränslen har emellertid i det förgångna ständigt underskattats eftersom ringa hänsyn har tagits till förbättringen av avkastningsförhöjande teknik. Under de senaste tjugo åren har de påvisbara reserverna av fossila bränslen varit förhållandevis oförändrade och i vissa fall till och med ökat, trots en hög och växande konsumtion, samtidigt som det under senare år inte har funnits någon orsak att leta efter större nya uranfyndigheter. Uranreserverna är dessutom mycket spridda i ett antal länder. Oljepriserna, som är de lägsta sedan 1973, kan mycket väl komma att öka på medellång sikt. Priserna på det uran som är tillgängligt på den internationella marknaden har fallit på grund av utbudet från OSS-länderna, men trenden håller på att vända. Om emellertid alternativet med upparbetning av kärnbränsle (plutonium) följs kommer behovet av uran att minska. i världen att kärnkraften Under dessa omständigheter anser vissa av de länder som potentiellt förbrukar energi mest försörjningsproblemen. På grund den rådande säkerheten har å andra sidan ett antal länder valt att inte bygga kärnkraftverk utan att följa andra former av diversifiering av energiutbudet. sätt att bemöta är ett c. Kärnbränslenas särskilda egenskaper Sättet att utnyttja kärnbränslen skiljer sig från andra bränslen. Uran utvinns praktiskt taget enbart för energiproduktion. Viktigare är att uran och dess biprodukt plutonium kan återvinnas och användas för vidare energiproduktion när väl avfallsprodukterna från den ursprungliga användningen har avlägsnats. Eftersom endast en mycket liten andel av den potentiella energin i uran förbrukas vid den första användningen är det rimligt att på lång sikt återvinna uranet och till och med göra detta upprepade gånger, förutsatt att tekniska lösningar hittas för att göra återvinningen säker och ekonomiskt lönsam. Kärnmaterial från nedmontering av vapen i USA eller Ryssland kan också återvinnas som kärnbränsle för elproduktion, förutsatt att detta kan ske på ett sätt som inte äventyrar miljön. d Icke-spridning av kärnvapen och säkerhetsåtgärder beträffande kärnkraften Det finns ett uppenbart samband mellan kärnkraftshandeln och ökad energiförsörjningssäkerhet samt trovärdigheten i fråga om icke-spridning av kärnvapen i ett land eller i en grupp av länder. Icke-spridning är av största betydelse, eftersom höganrikat uranium och plutonium av alla grader kan användas som klyvbart material till kärnvapen9. Europeiska unionen har på ett betydande sätt bidragit till utvecklingen av icke-spridningsmekanismer. Euratom är den regionala organisation som har längst erfarenhet av säkerhet och icke-spridning av kärnvapen och dess verksamhet är nära knuten till ordalydelsen och andan i Fördraget om icke-spridning av kärnvapen, särskilt när det gäller att utforma ett samspel mellan regionala och globala säkerhetssystem och sambandet mellan regionalt och globalt samarbete vid fredlig användning av kärnenergi. Euratom är ett framstående exempel på ett regionalt integrerat säkerhetssystem. Det baseras på europeisk gemenskapsrätt och genomförs effektivt. Kommissionen och IAEA (Internationella atomenergibyrån) enades 1992 om ett nytt partnerskapsförfarande kallat "Nytt tillvägagångssätt som bygger på partnerskap", för att optimera resurserna och öka säkerheten. För att anrika uranium till den grad som behövs för vapen krävs isotopisk separation, medan den kemiska separation som behövs för att erhålla plutonium är ett mindre hinder vad gäller avledning för militära ändamål. 10 Syftet var att stärka samarbetet mellan de båda organisationerna grundat på följande principer: Euratom erkänns i sin roll som regionalt system i sig. Ömsesidigt bistånd inom forskning och teknisk utveckling anses vara av avgörande betydelse. Logistikstödet skall utvidgas. Gemensam utbildning och gemensamma leveranser av utrustning skall utvecklas. Inspektionsförfarandena skall göras så bra som möjligt i syfte att möjliggöra för IAEA att spara inspektionsresurser. Vardera organisationen skall bibehålla sin rätt att dra oberoende slutsatser. De hittills gjorda erfarenheterna av genomförandet av detta tillvägagångssätt bedöms som positiva. Europeiska unionen stödde fullt ut den obegränsade och ovillkorliga utvidgningen av Fördraget om icke-spridning av kärnvapen (NTP) och resultatet av den konferens för översyn och utvidgning av avtalet som hölls år 1995 anses därför ha varit en framgång. Det bör i detta sammanhang noteras att toppmötet i Moskva om kärnkraft den 19-20 april 1996 bekräftade G7:s och Ryssland utfästelse att sluta ett avtal om fullständigt stopp för kärnvapenprov (CTBT), vilket undertecknades i september 1996. Sedan 1992 omfattas dessutom all export av kärnmaterial från Europeiska unionen till tredje land som inte har kärnvapen av IAEA:s fullständiga säkerhetsåtgärder. Europeiska unionen är således en betydande aktör inte bara inom handeln med kärnmaterial och -utrustning utan också på de viktiga områdena icke-spridning av kärnvapen och kärnkraftssäkerhet. 3. Skydd av befolkning och miljö Under Euratoms första tjugo år har man i stort varit eniga om kärnkraftens användbarhet. Denna enighet försvagades efter olyckan på Three Mile Island och sönderföll delvis efter Tjernobylolyckan, trots att konstruktionen av och säkerhetsföreskrifterna för det kärnkraftverket inte kan jämföras med de kärn kraftverk som är i drift inom Europeiska unionen. Det är nu internationellt vedertaget att utnyttjande av kärnkraft och säkerställande av säkerheten är två sidor av samma mynt. Länder som använder kärnkraft måste sätta säkerheten i det främsta rummet. a. Grundläggande säkerhetsnormer för strålskydd och skydd av människors hälsa I artikel 2. b i Euratomfördraget åläggs gemenskapen att utarbeta enhetliga normer för hälsoskydd för anställda och för allmänheten, och tillse att dessa tillämpas på det sätt som anges i fördraget. 11 I artikel 31 i Euratomfördraget föreskrivs om utarbetande av grundläggande normer för den fundamentala principen om strålskydd och högsta tillåtna stråldoser för anställda och allmänheten. Dessa normer, som uppdaterades 1996, utgör de grundläggande ramarna för strålskydd inom Europeiska unionen som helhet10. Dessutom anges i bestämmelserna i artikel 129 i Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen att gemenskapen skall bidra till att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor, och att hälsoskyddet skall ingå som ett led i gemenskapens övriga politik. b. Minskning av koldioxid och andra skadliga utsläpp Anhopningen av koldioxid i atmosfären utgör ett allvarligt hot, och kol och andra fossila bränslen måste därför användas i mindre utsträckning. Trots att Europa utnyttjar energi effektivare än USA, Kina eller Ryssland kan fortfarande koldioxid och andra utsläpp minskas genom att exempelvis främja energibesparingar och användning av förnyelsebara energikällor. Utnyttjandet av kärnkraft har fördelen att det minskar koldioxid och utsläppen av andra växthusgaser. För Europa som helhet förhindrar kärnkraften redan utsläpp av ca 700 miljoner ton koldioxid årligen jämfört med om samma elektricitet skulle ha producerats med hjälp av en blandning av fossila bränslen11. Därtill kommer att kärnkraften bidrar till att undvika andra skadliga utsläpp såsom kolstoft, svaveldioxid, kväveoxider och metan. c. Miljökonsekvensanalyser och beredskap inför katastrofer I Euratomfördraget finns dessutom redan särskilda bestämmelser (artikel 35-37) om kontroll av radioaktivitetsnivån av utsläpp av radioaktivt material i biosfären. Kärnkraftverken utformas och byggs för att hålla kvar praktiskt taget alla de skadliga biprodukterna från driften, även vid olyckstillbud. Så upplever dock inte allmänheten de inneboende riskerna av radioaktivitet genom utsläpp vid användning av kärnkraft, vare sig under normala driftsförhållanden eller vid en olycka. De industriella kärnkraftverken inom Europeiska unionen är väl övervakade vad gäller deras inverkan på miljön. Verken måste motsvara de särskilda bestämmelserna i Euratomfördraget och i dess sekundära lagstiftning, och omfattas även av rådets direktiv om miljökonsekvensanalyser12 och Esbo- konventionen ett gränsöverskridande sammanhang). om miljökonsekvensanalyser (konventionen i 10 Rådets direktiv 96/29/EURATOM av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för hälsoskydd för anställda och allmänheten mot faran med jonisk radioaktivitet (EGTnrL 159,29. 6. 1996). Europeisk energi fram till år 2020: Studier av framtidsbilder. Ref. : SEC(95) 2283, 20. 12. 1995. Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EGT nr L 175, 5. 7. 1985) 12 Såsom erfordras i gemenskapens grundläggande normer har katastrofplaner utarbetats i samtliga medlemsstater i syfte att säkerställa att de offentliga myndigheterna på lämpligt sätt kan klara av eventuella strålningseffekter vid en eventuell kärnkraftsolycka. Dessa program införs parallellt med ett gemenskapssystem för snabbt informationsutbyte som är grundat på ett rådsdirektiv fån 198713. Dessa planer kommer att underlättas av ett enhetligt tillvägagångssätt genom användningen av RODOS, som utvecklas som ett system för beslutshjälp för fj ärrhantering av kärnkatastrofer och genomförs genom forskningsprogrammet för strålskydd. Om en kärnkraftsolycka skulle fl effekter utanför platsen för anläggningen är det viktigt att den berörda allmänheten är tillräckligt informerad om hur den skall bete sig. Ett rådsdirektiv från 1989 behandlar information till allmänheten om hälsoskyddsåtgärder och förhållningsregler i händelse av en nödsituation som medför risk för strålning14. d Hantering av radioaktivt avfall Hanteringen av radioaktivt avfall är en viktig faktor när det gäller säkerhet och miljöskydd. Industritekniska metoder för hantering och bortskaffande av kärn avfall håller på att införas och förbättras ständigt. Trots detta behöver forskning fortsätta att bedrivas systematiskt för att ytterligare minska de avfallsvolymer som skall hanteras och för att optimera de metoder som används vid avfallshantering. Är 1994 antog kommissionen ett meddelande med ett förslag till en "Gemen skapsstrategi för hantering av radioaktivt avfall"15. Denna strategi som huvud sakligen inriktas på frågor om säkerhet och miljöskydd förutser, där så är praktiskt möjligt, ett harmoniserat förhållningssätt till principerna för hantering av radioaktivt avfall på gemenskapsnivå, i syfte att säkerställa samma säker hetsnivå inom hela gemenskapen. Det handlar om ett omfattande program på medellång till lång sikt, men inriktas endast på de komponenter som skulle kunna främjas av ett gemensamt tillvägagångssätt på gemenskapsnivå i fråga om radioaktivt avfall. Det gäller bland annat definition och klassificering av radioaktivt avfall, minimering av avfall, transporter, behandling och bortskaffande, information till allmänheten samt finansieringen av hantering av radioaktivt avfall. Det råder enighet om det tillvägagångssätt som antagits på detta område mellan gemenskapen och de berörda specialiserade internationella organen, nämligen Internationella atomenergibyrån (IAEA) och OECD:s kärnkraftsbyrå (NEA). Denna enighet skulle förstärkas genom antagandet av en internationell konvention om hantering av radioaktivt avfall. Förberedelserna av ett utkast har 13 14 is Rådets beslut 87/600/EURATOM av den 14 december 1987 om en gemenskapsordning för ett snabbt informationsutbyte i händelse av en nödsituation som medför risk för strålning (EGT nr L 371, 30. 12. 1987). Rådets direktiv 89/618/EURATOM av den 27 november 1989. KOM(94) 66 slutlig, 2. 3. 1994. 13 redan påbörjats inom ramen för IAEA. Kommissionen stöder det pågående arbetet helt och fullt. e. Tekniska aspekter av kärnkraftssäkerhet År 1975 antog ministerrådet den första resolutionen om "Tekniska problem i fråga om kärnkraftssäkerhet"16. Den resolutionen är fortfarande betydelsefull när det gäller att främja samarbetet på kärnkraftssäkerhetsområdet. Tekniska frågor om kärnkraft som direkt är knutna till kärnkraftssäkerhet omfattas inte av bindande föreskrifter i Euratomfördraget. Resolutionen utgör grunden för ett på frivillig grund överenskommet samarbete mellan gemenskapens medlemsstater och kommissionen om de tekniska och industriella frågor som är betydelsefulla för säkerheten vid kärnkraftverk. I resolutionen krävs "gradvis harmonisering av säkerhetsvillkor och säkerhetskriterier i syfte att åstadkomma en likställd tillfredsställande skyddsnivå för befolkningen och miljön mot strålningsriskerna till följd av kärnkraftsverksamhet och att stödja handelns utveckling". Inför det planerade fullbordandet av unionens inre marknad (1993) befäste rådet grundvalarna för medlemsstaternas och kommissionens samarbete om tekniska problem i samband med kärnkraftssäkerhet genom att anta ytterligare en resolution den 18 juni 199217. I den resolutionen ges riktlinjer för hur enighet inom hela unionen i fråga om centrala säkerhetskrav skall kunna uppnås. Enighet om dessa krav kommer att främja alla harmoniserings- strävanden i fråga om material, tillverkningskodex och normer som är betydelsefulla för mekanisk fullständighet hos komponenter i kärnkraftverk. 1992 års resolution uppmanar också till samordning mellan harmoniseringen av säkerhetskriterier och -krav inom Europeiska unionen och dess program för samarbete med icke-medlemsstater. HL SÄKERHETSPROBLEM ÖSTEUROPA SAMT I OSS I LÄNDERNA I CENTRAL- OCH stora brister Tjernobylolyckan år 1986 avslöjade i utformningen, reaktorer och, mer generellt, även i den konstruktionen och driften av säkerhetstradition som råder i länderna i den regionen. Situationens allvar underskattades i flera år av de dåvarande myndigheterna. Först i början av 1990-talet, efter de politiska förändringarna, stod det klart att snabba åtgärder borde vidtas för att förbättra de äldsta reaktorerna och även göra det möjligt för de länder där de var i drift att stänga dem. G7-länderna anslöt sig därför vid det ekonomiska mötet i Munchen 1992 till ett åtgärdsprogram som av G-24 antogs som utgångspunkt för allt tekniskt bistånd på kärnkraftssäkerhetsområdet. Europeiska unionen å sin sida åtog sig att använda det tekniska bistånd som ges enligt PHARE-programmet i länderna i Central- och Östeuropa, inbegripet Baltikum, och enligt TACIS-programmet i OSS-länderna. Rådets resolution av den 22 juli 1975 (EGT nr C 185, v14. 8. 1975). Rådets resolution av den 18 juni 1992 (EGT nr C 172, 8. 7. 1992). 14 Detta bistånd utvecklades främst på följande områden: Stöd till säkerhetskontrollorgan Bistånd vid utformning och drift Reservdelar Avfallshantering och bränslecykel System för tidig varning Tjernobyl Som huvudmål genomförs och utarbetas kortsiktiga åtgärder för att avhjälpa de största bristerna, särskilt vad gäller mindre säkra reaktorer, och för att överföra vårt säkerhetsmedvetande. Även mer långsiktiga åtgärder genomförs och utarbetas vilka inriktas på att bringa reaktorer, såväl befintliga som under byggnation, liksom andra kärnkraftverk till en godtagbar säkerhetsnivå. I dag är Euratom-lån ett sätt att finansiera nödvändiga investeringar. Genomförandet av dessa program förutsätter att alla länder i Central- och Östeuropa och i OSS vidtar snabba åtgärder för att införa ett system för civil kärnkraftssäkerhet i enlighet med Paris- och Wienkonventionerna och därmed möjliggöra för europeisk industri att ge dem stöd inom nöjaktiga rättsliga ramar. Genomförandet av det Europeiska energifördraget kommer att förverkligas genom "energiavtalsfördraget", ett bindande instrument som är tillämpligt på alla energityper och som fanns tillgängligt för undertecknande från och med december 1994 till mitten av juni 1995. På slutdagen för undertecknande hade 50 länder samt EG undertecknat avtalet, däribland alla europeiska länder och vissa OECD-länder med undantag av USA och Kanada. En deklaration om fredlig användning av kärnenergi är ännu under övervägande. IV. KOMMISSIONENS ROLL MOT BAKGRUND AV ARTIKEL 40 I EURATOMFÖRDRAGET 1. Åtgärder för att underlätta investeringar i kärnkraft Som anges i artikel 40 i Euratomfördraget är kommissionens roll att "stimulera till initiativ från personer och företag och för att underlätta en samordnad utveckling av deras investeringar på kärnkraftsområdet". Även om besluten fattas av medlemsstaterna kan kommissionen underlätta deras strategiska val och följaktligen möjliggöra för Europeiska unionen att dra största tänkbara fördel av en säker användning av kärnkraft. Exempel på åtgärder som kommissionen vidtagit är att främja och uppmuntra en skyndsam harmonisering av kraven, reglerna, kriterierna och praxis i fråga om utformning, drift, underhåll och certifiering av kärnkraftverk. 15 2. Översvn av utvecklingen på kärnkraftsområdet Fyrtio år efter det att Euratomfördraget undertecknades kräver dess tillämpning att kommissionen erkänner att kärnkraften är en industriell, ekonomisk och social verklighet i flera högt utvecklade länder och att kärnkraftsindustrin i Västeuropa uppnått mogen ålder. År 1995 uppgick den installerade elgenererande kärnkraftskapaciteten inom Europeiska gemenskapen till 120 GWh. Medlemsstaternas nuvarande planer är att den skall öka något för att år 2000 uppgå till 125 GWh. Det finns inga närmare planer för senare datum, men de scenarier fram till år 2020 som kommissionen18 utvecklat förutsäger för år 2010 en tänkbar omfattning av installerad kapacitet på mellan 118 och 138 GWh, grundat på vissa långsiktiga antaganden. Dessa antaganden avser exempelvis det framtida energipriset, som i energieffektiviteten, de politiska val träffa m. m. Under dessa omständigheter anser regeringarna kommissionen att det inte är realistiskt att ange någon produktionskvantitet eller några investeringsmål för kärnkraftsindustrin bortom 2000 och påpekar dessutom att unionens målsättning i dag är att låta marknadskrafterna spela fritt. intensiteten skall Om ekonomiska eller politiska krav i framtiden ändrar de nuvarande ramarna kan ett mer långsiktigt tillvägagångssätt komma att krävas. Om det exempelvis fattas nya politiska beslut för att bekämpa utsläpp av växthusgaser; kan det som resultat vara för kärnkraftsgenererad elproduktion. långsiktiga mål fastställa mer lämpligt att Under alla förhållanden finns det ett behov av att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna på kärnkraftsområdet, liksom att fastställa de viktigaste utmaningarna som kärnkraftsindustrin kommer att möta i framtiden. Kommissionen försöker därför i det följande att undersöka kärnkraftssektorns huvudsakliga kännetecken och dess utmaningar under kommande år samt att redogöra för principer som skall följas på gemenskapsnivå för en fredlig användning av kärnkraft. V. DEN EUROPEISKA KARNKRAFTSINDUSTRIN: HUVUDSAKLIGA EGENSKAPER OCH UTMANINGAR inför allt svårare Under de närmaste åren kommer världen att stå energirelaterade miljöproblem. Kärnkraft utgör ett av sätten att generera stora mängder el utan att uttömma jordens reserver av fossila bränslen. 18 Europeisk energi fram till år 2020: Studier av framtidsbilder. Ref: SEK(95) 2283, 20. 12. 1995. 16 Kärnkraftsindustriell verksamhet och affärsmöjligheter Utrymmet för att bygga nya kärnkraftverk inom gemenskapen är för närvarande ganska begränsat. Däremot finns det program för att ersätta eller modernisera och förbättra de verk som är i drift. Forskningsprogram för utveckling av en ny generation reaktorer har också genomförts. Dessa program bör i princip kunna möjliggöra för kärnkraftsindustrin att ytterligare utveckla sin tekniska och forskningsmässiga bas och, om möjligt, ytterligare förbättra sin konkurrenskraft och sitt kunnande. För vissa av våra konkurrenter är situationen annorlunda. Särskilt i Japan finns utsikter till fortsatt utveckling och för att utnyttja detta har japanska företag upprättat starka förbindelser med nordamerikanska industriföretag. Den snabba ekonomiska utvecklingen i Fjärran Östern gör den också till en växande marknad. Den europeiska industrin måste vara redo att ta till vara varje tillfälle som ges för att bedriva verksamhet i dessa länder. Den bränslecykelexpertis som Europeiska unionens företag utvecklat utnyttjas redan på de växande marknaderna i Fjärran Östern. Betydande möjligheter finns också på de mycket stora marknaderna för avfallshantering och avveckling, särskilt i Förenta Staterna. Europeiska unionen har, inom ramen för samarbete med tredje land, åtagit sig att tillse att högsta prioritet ges åt säkerheten vid utnyttjande av kärnkraft (principen om säkerheten i främsta rummet). Unionen har särskilt åtagit sig att samarbeta för ett ökat säkerhetsmedvetande i samtliga länder som innehar kärnkraftsreaktorer, internationell öppenhet när det gäller kärnkraftsverksamhet och för fortsatt reformarbete inom energisektorn i övergångsländer på grundval av effektiva strategier som är inriktade på en öppning gentemot omvärlden och på antagande av motsvarande ekonomiska och miljömässiga principer. för ökad Industrin måste också vara i stånd att inom ramen för detta samarbeta med länderna i Central- och Östeuropa och i OSS förutsatt att det finns lämplig finansiering och ett civilrättsligt som överensstämmer med internationella regler. Ett deltagande från europeisk industri skulle kunna säkerställa att internationellt godtagbara säkerhetsnormer respekteras. Det finns också ett behov av att alla kärnkraftsstater deltar i befintliga kärnkraftsavtal (Paris/Wienkonventionen) i syfte att skapa fullständig rättslig säkerhet både för kärnkraftsindustrin och för europeiska innevånare. system Villkor för kärnbränsleleveranser På kort till medellång sikt finns ingen förutsebar risk för leveransstopp för uran eller anrikningstjänster. Under de senaste åren har dock den starkt ökande andel av marknaden för naturligt uran som erövrats av OSS, genom priser på onormalt låg nivå (väl under de marknadsekonomiska produktionskostnaderna), orsakat allvarlig oro hos den europeiska kärnkraftsindustrin och har lett till stora minskningar av uranproduktionen i gemenskapen och gemenskapens traditionella marknadsekonomiska leverantörsländer. Dessutom kan kärn material från vapen eventuellt förvärra problemen med marknadens instabilitet vad gäller uran och överkapacitet för anrikning. Kommissionen och Euratoms 17 försörjningsbyrå bedriver en politik som innebär diversifiering av leverans källor och som tillämpas på ett flexibelt sätt genom utövande av byråns rätt att sluta kontrakt och som inriktas på att undvika ett överdrivet beroende av någon enskild leveranskälla. Kommissionen undersöker också huruvida tänkbara lösningar kan stå att finna i ett samarbete med de viktigaste berörda staterna. Den senaste tidens tecken till mer stabila uranpriser kan betyda att gruvindustrin åter kommer att börja göra nödvändiga investeringar för att tillgodose världens behov av uran i slutet av detta sekel. Det finns redan tecken på att produktionen har ökat i Australien, USA och Namibia, och bibehållits på hög nivå i Kanada. Det återstår dock att bekräfta denna trend. Unionen stöder samarbetsprogram för säker förvaring av radioaktivt material som erhålls från nedmonterade kärnvapen, dess fredliga användning och säkra transport. De tekniska utmaningarna i samband med kärnsäkerhet Rådets resolutioner om tekniska problem med kärnsäkerhet (1975, 1992), vilka avses i avsnitt II. 3 e, genomförs genom följande tre kompletterande åtgärder: i. ii. iii. Strävan efter samförstånd mellan kärnkraftverksansvariga, arkitekter, tillverkare, kontrollörer och organ för tekniskt bistånd i tekniska nyckelfrågor när det gäller säkerhet vid drift och utformning. Samordnade åtgärder från medlemsstaterna och kommissionen i fråga om säkerhetsbedömning av viktiga europeiska kärnkraftverksprojekt. Upprättande av överensstämmelse i fråga om säkerheten hos de tekniska koder som är avgörande för mekanisk fullständighet hos komponenter i kärnkraftverk. Att dessa åtgärder kombineras torde bidra till samförstånd i fråga om centrala säkerhetskrav och på så sätt undvika tekniska hinder för den fria rörligheten för varor och tjänster. Åtgärderna torde också öka harmoniseringssträvandena i fråga om tekniska koder, varvid säkerhetskraven skulle beaktas på ett tidigt stadium. Kommissionens ständiga rådgivande expertgrupper för säkerhet vid reaktorer, för lagstiftning, mekanikkodex och normer utgör ett forum för ständigt pågående kommunikation och samarbete mellan berörda aktörer. Ett annat mål för 1992 års resolution är att säkerställa samordning mellan tillämpning av bästa kärnkraftssäkerhetsrutiner inom Europeiska gemenskapen och kunskapsöverföring till länderna i Central- och Östeuropa och OSS genom gemenskapens tekniska samarbets- och biståndsprogram. Dessa program grundas på kunskapsöverföring, överföring av säkerhetsmedvetande och därav följande överföring av utrustning. Under perioden mellan 1991 och 1995 anslog kommissionen 555 miljoner ecu för projekt i Central- och Östeuropa och i OSS. Avsikten är att anslå liknande genomsnittliga årliga budgetar för denna sektor för perioden 1996-1999. Ansträngningar görs för en effektiv överföring av Europeiska gemenskapens bästa säkerhetsrutiner genom främjande av kontakter mellan parter i Öst- och Västeuropa: aktörer, arkitekter, 18 tillverkare, organ för tekniskt bistånd och kontrollorgan. Gemensamma expertgrupper kan utgöra lämpliga forum för kommunikation och samarbete beträffande kärnkraftssäkerhet. i världen genom en På ett mer övergripande plan har ett viktigt första steg tagits för att avhjälpa internationell konvention om säkerhetsproblemen kärnkraftssäkerhet inom ramen för IAEA. Enligt konventionen skall de avtalsslutande parterna skriftligen förplikta sig att följa de grundläggande principer som antas på grundval av samförstånd mellan experter på världsnivå, vilket kan verifieras. Därför bör så många stater som möjligt uppmuntras att ratificera och tillämpa konventionen. Förbrukat bränsle, kärnkraftsavfall och avveckling Det finns redan industriella förfaranden för hantering av kärnkraftsavfall, avveckling av kärnkraftverk vid utgången av deras livstid och upparbetning av förbrukat bränsle. Det finns olika sätt att hantera förbrukat bränsle. Ett sätt är att placera förbrukat bränsle i återvinningsbar förvaring. Det andra sättet är att upparbeta förbrukade bränslestavar kemiskt genom att avlägsna plutonium och uran, sintra återstående avfall och förvara det sintrade avfallet. Dessa lösningar undersöks i flera länder. En annan möjlighet är att begrava icke upparbetat förbrukat bränsle på djupt liggande permanenta förvaringsplatser. Enligt de första och tredje metoderna anses samtliga beståndsdelar i det förbrukade bränslet, inbegripet plutonium och det i viss mån anrikade uranet, vara avfall. Enligt den andra metoden minskas mängden högaktivt avfall som skall slutförvaras genom återvinning av det återanvändningsbara plutoniumet och det i viss mån anrikade eller uttömda uranet. Metoderna för förvaring och bortskaffande förbättras ständigt genom forsknings- och demonstrationsprogram, och dessa bör fortsättas systematiskt. specifika När det gäller avveckling har flera erfarenheter gjorts inom gemenskapen vilka baseras på ett antal fall, exempelvis kärnkraftsreaktorerna Gundremmingen-A och Greifswald i Tyskland, Chinon-A och S:t Laurent-A i Frankrike, Windscale AGR och Berkeley i Förenade kungariket, Vandellos I i Spanien och upparbetningsanläggningarna AT-1 i Frankrike och Eurochemic i Belgien. I allmänhet har dock de äldre kärnkraftverken moderniserats och förbättrats, och ännu inte avvecklats, vilket inneburit en förlängning av investeringens livstid. När nya kärnkraftverk konstrueras i Europeiska unionen och i Förenta Staterna görs ansträngningar för att minska kostnaden för deras framtida avveckling. 19 Transport av radioaktivt material I alla medlemsstater bedrivs säkerhetspolitik i fråga om transport av radioaktivt material. Kommissionen har sammanställt regelbundna rapporter i enlighet med ett rådsdirektiv från 1992 om transport av radioaktivt avfall19. En ytterligare rapport som beskriver vilka bestämmelser som antagits och införts i syfte att säkerställa ett lämpligt strålskydd för allmänheten och miljön antogs nyligen av kommissionen20. Den behandlar transport av radioaktivt material från alla typer av verksamhet, inbegripet sjukvården som står för huvuddelen av de förpackningar som sänds. I rapporten dras slutsatsen att "de förpackningar med radioaktivt material som sänts runt om i världen har transporterats under betryggande former" och att "dessa utmärkta resultat kan tillskrivas förekomsten av tydliga och enhetliga regler som tillämpats strikt under flera årtionden och vars lämplighet och genomförande regelbundet ses över och uppdateras av expertgrupper". Detta utmärkta betyg kan emellertid inte bli en förevändning för att slå sig till ro. Plutoniumanvändning I Belgien, Frankrike, Schweiz och Tyskland har det plutonium som erhållits genom upparbetning av bestrålat bränsle i lättvattenreaktorer. Kraftverken är nöjda med resultaten21. framgångsrikt återvunnits förbränningen av plutonium, Även om det inte har prövats kan snabbreaktorer teoretiskt sett användas för från att påskynda nedmonterade kärnvapen. Forskning pågår på detta område. Snabbreaktorer kan också användas för att minska den andel av det radioaktiva avfallet som utgörs av tunga beståndsdelar, så kallade aktinider. inbegripet plutonium Kärnkraftsindustrin står inför utmaningen att säkerställa att upparbetning av plutonium är säkert och ekonomiskt. Den kostnad som är förknippad med upparbetning, hantering och konversion av plutonium till MOX-bränsle gör det för närvarande dyrare, när det gäller inköpspris, än låganrikat uran (LEU). Det finns dock många andra överväganden som påverkar valet av bränsle i denna sektor. Närvaron av plutonium i den civila kärnbränslecykeln har betydande återverkningar på den världsomfattande politiken för icke-spridning av kärnvapen. 19 20 21 Rådets direktiv 92/3/EURATOM av den 3 februari 1992 om övervakning och kontroll av transport av radioaktivt avfall mellan medlemsstater samt till och från gemenskapen. Meddelande till Europaparlamentet och rådet om säkra transporter av radioaktivt material inom Europeiska unionen: KOM(96) 11 av den 20 mars 1996. Fastän runt 110 stora kraftproducerande reaktorer är i drift i Förenta Staterna, upparbetas inte det förbrukade bränslet, till följd av ett beslut av Carteradministrationen på 1970-talet. Japan har däremot för avsikt att inom en nära framtid införa upparbetning av plutonium för bränsle i kärnkraftverken. 20 Framtida teknik, forskning och utveckling i fråga om kärnkraft I syfte att ta itu med alla nya utmaningar och bemöta allmänhetens oro har forskningens betydelse flera gånger framhållits av Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Euratoms ramprogram för forskning och utveckling ( 1994-1998)22 understryker att det är nödvändigt att konsolidera kärnkraftsalternativet genom att demonstrera vår förmåga att kontrollera det på alla tillämpningsområden. Denna demonstration av kapacitet till fullständig kärnsäkerhet kommer att fortsätta under beaktande av följande prioriteringar: Utveckling av en kraftfull attityd till kärnsäkerhet. Gemensam användning av de stora europeiska testanläggningarna. Skapande av förståelse hos allmänheten för de avgörande fenomen som är knutna till kärnbränslecykeln. Utveckling av medel för att förhindra och förebygga allvarliga reaktor olyckor. Inrättande av den vetenskapliga och tekniska grundvalen för långsiktig säkerhet vid hanteringen av radioaktivt avfall. Fortsatt utveckling av kärnsäkerhetsteknik. Ett övergripande strålskyddssystem för att skydda människor och miljö. Nya system för kontroll och övervakning, aspekter i händelse av allvarliga olyckor, arbete med nya säkerhetsegenskaper hos nya reaktorer, anläggningars åldrande, säkerhet i bränslecykel och avfallshantering liksom åtgärder för kärn kraftssäkerhet hör till de verksamheter som skall införas, antingen genom indirekta åtgärder eller av Gemensamma forskningscentret. Vad gäller den nära framtiden är en ny generation reaktorer under utveckling, med det tydliga målet att få med den senaste utvecklingen i fråga om säkerhet. EPR (European Pressurized Water Reactor) är en sådan reaktor som utvecklats av den europeiska industrin. Syftet är att skapa ett kärnkraftverk som genererar mycket från lönsamt säkerhetsmyndigheterna. EPR utformas för närvarande i detalj och en prototyp förväntas byggas inom två till tre år. och uppfyller ekonomiskt kraven el, är Utvecklingen av snabbreaktorer ( F N R , ^/ neutron reactors) fortsätter i lång sam takt. Detta beror på ett antal problem som dykt upp vid de tester av sådana reaktorer som pågår i Frankrike, Japan och Ryssland. FNR-reaktorer 22 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om det fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994 till 1998) (EGT nr L 126, 18. 5. 1994). 21 kommer eventuellt att kunna massproducera elektricitet i Europa när de nuvarande tekniska problemen övervunnits. Om så blir fallet kan deras utnyttjande erbjuda vissa fördelar när det gäller avfallshantering och bortskaffande, vilket tidigare noterats i detta dokument. För närvarande är term i sk kärnfusion ett jättelikt tekniskt projekt som omfattar hela Europeiska unionen samt Schweiz. Det erbjuder en viktig potential för framtiden på mycket lång sikt vad gäller energi men absorberar också en stor del av de offentliga medel som anslås till forskning och teknisk utveckling. Med tanke på de oerhörda svårigheterna vid utvecklingen av fusionsteknik har Europeiska unionen också valt att samarbeta med världens större partners (USA, Japan och Ryssland) enligt ITER-avtalet {International Thermonuclear Experimental Reactor). VI. SLUTSATS inbegripet frågorna om förbrukat bränsle, Hanteringen av kärnkraften, avfallshantering och avveckling, liksom övriga framtida utmaningar, är prioriterade mål för tillsynsmyndigheter, kärnkraftsindustri och övriga berörda organisationer. Kärnkraften har många fördelar när det gäller säkerheten i energiförsörjningen, bränsleimporten, högtekonologiskt kunnande, kvalificerade arbetstillfällen och minskningar av koldioxidutsläppen. Å andra sidan finns det svårigheter när det gäller säkerhet, transport, avfallshantering, avveckling och icke-spridning av kärnvapen. Samtliga dessa områden måste omsorgsfullt beaktas och kommer fortsatt att kräva noggrann uppmärksamhet. Fortsatt teknisk utveckling och ökat internationellt samarbete är också av betydelse. Snart fyrtio år efter det att Euratomfördraget undertecknades har Europeiska gemenskapen en mogen kärnkraftsindustri som omfattar hela bränslecykeln och har en egen teknologiskbas. Vissa medlemsstater har beslutat att inte producera kärnkraft och en del andra har beslutat att planera för avvecklingen av sina kärnkraftverk. Europeiska unionen och en del av dess medlemsstater kan dock komma att behöva undersöka kärnkraftens betydelse parallellt med andra alternativ i samband med en strategi för framtida energileveranser. Kommande diskussioner om kärnkraftens roll kommer att påverkas av huruvida omständigheterna kommer att bekräfta gemenskapens fortsatt ökande beroende av import av fossila bränslen för att klara av den framtida energiförsörjningen. Utnyttjandet av kärnkraft för elproduktion bidrar till att minska konsumtionen av fossila bränslen. Den därav följande minskade efterfrågan på den internationella oljemarknaden har bidragit till att moderera priserna på olja och annan energi. För att skapa ramar för kärnkraftens fortsatta bidrag till energiförsörjningen anser kommissionen att vissa gemensamma principer måste följas. Följande förslag beaktar behovet av balans mellan nationella befogenheter och gemenskapens befogenheter. De är baserade på Euratomfördraget och 22 Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen, vilka ger lämpliga ramar för gemenskapens agerande. Följande principer föreslås: Rätten att besluta om huruvida en fredlig användning av kärnkraft skall utvecklas tillkommer respektive medlemsstat. Det val som varje medlemsstat gör i detta avseende skall respekteras. De medlemsstater som valt att använda kärnkraft skall säkerställa en hög nivå av kärnkraftssäkerhet parallellt med respekt för krav på icke spridning av kärnvapen i enlighet med vederbörliga internationella avtal liksom en hög skyddsnivå för människors hälsa. Medan de enskilda medlemsstaterna ansvarar för fastställandet av säkerhetsnormer och licensgivning för kärnkraftverk, och de nationella aktörerna ansvarar för driften, är bägge parter gemensamt ansvariga för kärnkraftssäkerheten inför alla Europas invånare. Om sådana principer kan utgöra grundvalen för ett gemensamt förhållningssätt till dessa frågor, skulle det kunna finnas fördelar med att dela med sig av erfarenheter och utveckla ett ökat samarbete. Om dessa principer tillämpas av medlemsstaterna skulle de kunna utgöra ramarna för kärnkraftsindustrins fortsatt effektiva arbete inom Europeiska unionen, vilket skulle skapa ett värdefullt bidrag till unionens energiförsörjning och dess ekonomiska välf&rd. En hög nivå av kärnkraftssäkerhet inom gemenskapen räcker dock inte. Det krävs även förbättringar av kärnkraftssäkerheten i Central- och Östeuropa och i OSS. För att uppnå detta fordras gemensamma insatser från medlemsstaterna, Europeiska gemenskapen, partnerskapsländema och det internationella samfundet. * * * * * * * * * * ** 23 BILAGOR TABELLER 1. Kärnkraftsprogram inom Europeiska unionen 27 1. 1 Kärnkraftverk - installerad och planerad kapacitet - per 1996-01-01 27 1. 2 Produktion av naturligt uran 27 1. 3 Konversionskapacitet 1. 4 Anrikningskapacitet 28 28 1. 5 Kapacitet för uranbränsleframställning 29 1. 6 MOX-bränsleframställning 30 1. 7 Upparbetning 30 2. 3. 4. Andel kärnkraft i elproduktionen Kostnader för elproduktion Livstidskostnad för kärnbränslecykel FÖRKORTNINGAR 24 1 - KÄRNKRAFTSPROGRAM INOM EUROPEISKA UNIONEN1 1. 1 - Kärnkraftverk - installerad och planerad kapacitet - per 1996-01-01 Under byggnation Antal enheter - - 4 - — - - — 4 - GWe - - 5,8 - - - — 5,8 2010 45 0 0 50 850 Ansluten till generator GWe Antal enheter Belgien Finland Frankrike Tyskland Nederlände rna Spanien Sverige Förenade kungariket 7 4 56 21 2 9 12 35 5,6 2,3 58,5 22,7 0,5 7,0 10,0 12,9 EUR 15 146 119,5 1. 2 - Produktion av naturligt uran (tU/årt2 Belgien Frankrike Tyskland Portugal Spanien 1995 40 1016 35 18 255 2000 45 500 0 50 810 Källa: Nuclear Energy Data 1996, NEA/OECD. Metriska ton uran per år. 25 1. 3 - KonyersjonsKapacptet (tU/&r)3 1995 2000 2010 14 000 15 500 15 500 6 000 6 000 6 000 Frankrike (UF6) Comurhex / Pierrelatte Förenade kungariket (UF6) BNFL/ Springfields 1. 4 - Anrikninyskapacitet (103 SWU/år)4 1995 2000 2010 10 800 10 800 10 800 3 450 4 000 4 500 Frankrike Eurodif Tyskland Urenco Nederländerna Urenco Förenade kungariket Urenco 3 4 Metriska ton uran per år. Separata arbetsenheter per år. 26 1. 5 - Kapacitet för uranbränsleframställning (t TM/årf Belgien FBFC / Dessel Lättvattenreaktor Frankrike FBFC / Romans & Pierrelatte Lättvattenreaktor Tyskland Siemens / Lingen Lättvattenreaktor Spanien ENUSA / Juzbado Lättvattenreaktor Sverige ABB Atom / Västerås Lättvattenreaktor Förenade kungariket BNFL / Springfields Lättvattenreaktor Förenade kungariket BNFL / Springfields Gaskyld reaktor 1995 2000 400 400 2010 400 1150 1150 1150 950 220 400 330 400 250 600 200 1590 1550 400 250 600 200 260 Ton tungmetall per år. 27 1. 6 - MQX-brftns)eframsffiUn|n8 ft TM/fir)« 1995 2000 2010 35 15 120 120* 1209 707 15 120 120 120 Belgien Dessel Frankrike Cadarache Frankrike Melox, Marcoule Tyskland Hanau Förenade kungariket Sellafield 35 15 120 25 8 1. 7 - upparbetning (t TM/år)4 1995 400 2000 0 2010 0 1 600 1 600 1 600 1 500 1 500 1 500 223 633 678 Frankrike Marcoule (gasgrafitreaktor) Frankrike La Hague (lättvattenreaktor) Förenade kungariket Sellafield (magnoxreaktor + avancerad gaskyld reaktor) Förenade kungariket THORP/Sellafield (lättvattenreaktor) Ton tungmetall per år. Tillkommande kapacitet behandlas för licens. Licensförfarandet har skjutits upp. Start 1997/98. 28 2. - ANDEL KÄRNKRAFT I ELPRODUKTIONEN (%\ Belgien Tyskland Spanien Frankrike | Nederländerna Finland Sverige Förenade kungariket EUR-15 Förenta Staterna Japan Sydkorea Schweiz 199010 60,8 27,8 35,9 75,5 4,9 35,3 46,7 20,7 33,6 19,1 25,9 49,1 42,6 199511 55,5 26,6 34,1 76,1 4,9 29,9 46,5 24,9 34,8 19,9 32,2 36,3 38,7 20008 58,7 26,0 34,2 76,0 4,8 25,2 47,6 23,4 33,1 18,6 31,7 37,5 38,1 Europeisk energi fram ull år 2020: Studier av framtidsbilder. SEK(95) 2283 av den 20. 12. 1995. Energi - källa EUROSTAT - provisoriska uppgifter (OECD för tredje land). 29 3 - KOSTNADER FÖR ELPRODUKTION Œcu/lOOOkWhi" Investering Drift och underhåll Bränsle Summa 5 % kalkylränta Kärnkraft Kol Gas 1 1 - 22 7 - 15 4,5- 9 3,7 - 12 3,7 - 11 1,8 - 5,2 4- 8 1 3 - 26 1 9 - 42 2 2 - 40 2 6 - 74 2 6 - 56 10 % kalkylränta Kärnkraft Kol Gas 1 9 - 74 1 5 - 26 7- 17 4 - 12 7 - 11 2,2 - 5,2 4,5- 7 1 3 - 26 1 9 - 38 3 3 - 60 3 3 - 60 3 0 - 60 Antaganden: 1000 MWe PWR verksamhet 2000 1991 års priser 12 Projected Costs of Generating Electricity - Update 1992 - NEA/OECD, IEA -1993. 30 4 - LIVSTIDSKOSTNAD FÖR KÄRNBRÄNSLECYKEL Œcu/1000 kWhV3 Upparbetning 1,22 0,16 1,38 0,74 Direkt bortskaffande 1,22 0,16 1,38 0,74 3,50 0,08 1,235 0,015 1,33 -0^19 4,64 3,50 0,38 0,18 0,56 H Z Z Z Z Z Z Z ZH 4,06 Uran Konversion Anrikning Bränsleframställning Delsumma för del 1 Transport av förbrukat bränsle Upparbetning och sintring Bortskaffande av avfall Transport/Förvaring av förbrukat bränsle Inkapsling/Bortskaffande av förbrukat bränsle Delsumma för del 2 | Kredit (U + Pu) Summa Antaganden: 1000 MWe PWR verksamhet 2000 5 % kalkylränta 1991 års priser 13 The Economies of the Nuclear Fuel Cycle - NEA/OECD - 1994. 31 FOMQRWINGAR ABB Asea Brown Boveri AGR Advanced Cooled Reactor BNFL British Nuclear Fuels pic CEEC Länderna i Central- och Östeuropa EPR European Pressurized Water Reactor FBFC Franco Belge de Fabrication de Combustible FNR Fast Neutron Reactor (snabbreaktor) GCR Gas Cooled Reactor (gaskyld reaktor) IAEA EEA Internationella atomenergiorganet Internationella energibyrån ITER International Thermonuclear Experimental Reactor LWR Light Water Reactor (lättvattenreaktor) MOX NEA NPT OECD OPEC OSS PINC Mixed Oxide Fuel (blandoxidbränsle) Nuclear Energy Agency Non-Proliferation Treaty (Fördraget om icke-spridning av kärnvapen) Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling Organisationen för oljeexporterande länder Oberoende staters samvälde Gemenskapens vägledande kärnenergiprogram SWU Separate Work Units (separata arbetsenheter) THORP Thermal Oxide Reprocessing Plant (upparbetningsanläggning i Sellafield, Förenade kungariket) 32 ISSN 1024-4506 KOM(96) 339 slutlig DOKUMENT SV 12 Katalognummer : CB-CO-96-479-SV-C ISBN 92-78-09295-9 Byrån fSr Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommitténs om "Förslag till rådets förordning (EG) nr 1626/94 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet"

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
catch of fish
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing regulations

formats: html pdfa1b print


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2508/96 von Hiltrud BREYER an den Rat. Kerosionbesteuerung in Dänemark und Schweden

eurovoc_concepts:
Denmark
Germany
Sweden
air transport
aviation fuel
excise duty
mineral oil
petroleum
tax exemption
tax harmonisation

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2453/96 do Deputado Gijs de VRIES ao Conselho. Requerentes de asilo provenientes do Burundi

eurovoc_concepts:
Burundi
EU Member State
EU policy
intergovernmental cooperation (EU)
migration policy
political asylum
refugee
return migration


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Teleyleispalvelu täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta"

eurovoc_concepts:
communications systems
competition
market access
telecommunications
telephone


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Gewijzigd voorstel voor een Verordening (EG) van de Raad houdende technische maatregelen voor de instandhouding van de visbestanden"

eurovoc_concepts:
codification of EU law
common fisheries policy
conservation of fish stocks
conservation of resources
fishery management


title: QUESTION ECRITE no 2512/96 de Hiltrud BREYER au Conseil. TVA et trafic aérien

eurovoc_concepts:
VAT
air transport
carriage of passengers
common transport policy
restriction on competition
tax harmonisation
ticket
transport price


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής σχετικά με την «Πρόταση οδηγίας του Συμβουλίου για την τροποποίηση της οδηγίας 76/207/ΕΟΚ περί της εφαρμογής της αρχής της ίσης μεταχείρισης ανδρών και γυναικών όσον αφορά την πρόσβαση σε απασχόληση, την επαγγελματική εκπαίδευση και προώθηση και τις συνθήκες εργασίας»#(97/C 30/19)#

eurovoc_concepts:
case law (EU)
gender equality
job access
promotion
sexual discrimination


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1842/96 DA COMISSÃO de 25 de Setembro de 1996 que fixa as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto tal qual

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


eurovoc_concepts:
fishery product
health control
mollusc
research body
toxic substance

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 25. 09. 1996 COM(96) 464 final 96/0234 (CNS) Propuesta de DECISION DEL CONSEJO por la que se modifica el Anexo de la Decisión 93/383/CEE del Consejo, de 14 de junio de 1993, relativa a los laboratorios de referencia para el control de biotoxinas marinas (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS Para garantizar, especialmente en materia de control de las biotoxinas marinas, ia aplicación de las disposiciones de las Directivas 91/492/CEE del Consejo, de 15 de julio de 1991, por ¡a que se fijan las normas sanitarias aplicables a la producción y puesta en el mercado de moluscos bivalvos vivos(1), y 91/493/CEE del Consejo, de 22 de julio de 1991, por Sa que se fijan las normas sanitarias aplicables a la producción y a la puesta en el mercado de los productos pesqueros(2), es preciso que cada Estado miembro disponga de un laboratorio naciona' de referencia encargado de coordinar la realización de los análisis requeridos. En 1993 el Reino Unido designó al laboratorio de ía lorry Research Station laboratorio nacional de referencia para dichas biotoxinas. La Decisión 93/383/CEE del Consejo, relativa a los laboratorios de referencia para el control de biotoxinas marinasf), estableció en su Anexo la lista de los laboratorios nacionales de referencia designados por los Estados miembros. Dado que el Reino Unido comunicó a la Comisión que el citado laboratorio debía suspender sus actividades y que, en su lugar, sería nombrado laboratorio nacional de referencia el Marine Laboratory, es conveniente modificar en consonancia el Anexo de la citada Decisión 93/383/CEE. La Decisión 93/383/CEE no contiene ningún procedimiento para modificar con rapidez su Anexo en caso necesario. Habida cuenta de la posibilidad de que los Estados miembros lleven a cabo la modificación de sus laboratorios nacionales de referencia, se propone la incorporación de una cláusula de revisión del Anexo por parte de la Comisión a petición de un Estado miembro. (1) DO n° L 268 de 24. 9. 1991, p. 1. (2) DO n° L 268 de 24. 9. 1991, p. 15. (3) DO n° L 166 de 8. 7. 1993, p. 31. ^ Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO de por la que se modifica el Anexo de la Decisión 93/383/CEE del Consejo, de 14 de junio de 1993, relativa a los laboratorios de referencia para el control de biotoxinas marinas EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 43, Vista la propuesta de la Comisión(1), Visto el dictamen del Parlamento Europeo(2), Visto el dictamen del Comité Económico y Social(3), Considerando que la Decisión 93/383/CEE del Consejo, de 14 de junio de 1993, relativa a los laboratorios de referencia para el control de biotoxinas marinas(4), estableció en su Anexo la lista de los laboratorios nacionales de referencia designados por los Estados miembros para el control de dichas biotoxinas; Considerando que la Decisión 93/383/CEE no incluye un procedimiento de revisión rápida de su Anexo; Considerando que suspende sus actividades el laboratorio de la Torry Research Station de Aberdeen, que en 1993 fue designado por el Reino Unido laboratorio nacional de referencia para el control de esas biotoxinas; Considerando que el Reino Unido designa ahora al Marine Laboratory de Aberdeen laboratorio nacional de referencia para el control de las repetidas biotoxinas; (1) DO n° (2) DO n° (3) DOn° (4) DO n° L 166 de 8. 7. 1993, p. 31. 3 Considerando que es necesario modificar en consonancia el Anexo de la citada Decisión 93/383/CEE y establecer un procedimiento de revisión de dicho Anexo por parte de la Comisión a petición de un Estado miembro, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 La Decisión 93/383/CEE del Consejo, de 14 de junio de 1993, relativa a los laboratorios de referencia para el control de biotoxinas marinas, queda modificada como sigue: - A continuación del artículo 5 se añade el artículo 6 siguiente: «Artículo 6 El Anexo de la presente Decisión será modificado en caso, necesario por la Comisión cuando un Estado miembro le notifique la sustitución de su laboratorio nacional de referencia para el control de biotoxinas marinas». - El artículo 6 se convierte en artículo 7. Articulo 2 El Anexo de la Decisión 93/383/CEE se modifica del siguiente modo: «En el Reino Unido: - Marine Laboratory PO Box 101, Victoria Road UK-Aberdeen AB11 9DB» k- Artículo 3 Los destinatarios de la presente Decisión son los Estados miembros. Hecho en Bruselas, el Por el. Consejo El Presidente 5 ISSN 0257-9545 COM(96) 464 final DOCUMENTOS ES 03 14 15 05 N° de catálogo : CB-C0-96-473-ES-C ISBN 92-78-09076-X Oficina de Publicaciones Oñciales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo (o


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre: - la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se establece, para la campaña de 1996/1997, una excepción al Reglamento (CE) nº 1035/77 por el que se prevén medidas especiales dirigidas a favorecer la comercialización de los productos transformados a base de limones», y - la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 1543/95 en lo relativo al período de aplicación»

eurovoc_concepts:
aid system
citrus fruit
food processing
marketing
production aid


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2513/96 του Hiltrud BREYER προς την Επ τροπή. ΦΠΑ και εναέρια κυκλοφορία

eurovoc_concepts:
VAT
air traffic
carriage of passengers
maritime transport
rail transport
road transport
tax harmonisation
tax system
transport policy


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για την «Πρόταση κανονισμού του (EK) Συμβουλίου για τις ενισχύσεις στη ναυπηγική βιομηχανία»

eurovoc_concepts:
OECD
State aid
competition law
international agreement
shipbuilding


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2453/96 del Gijs de VRIES al Consejo. Solicitantes de asilo procedentes de Burundi


title: 96/584/EY: Komission päätös, tehty 25 päivänä syyskuuta 1996, väliaikaisesta luettelosta kolmansista maista, joista jäsenvaltiot sallivat maidon ja maitopohjaisten tuotteiden tuonnin, ja päätöksen 94/70/EY kumoamisesta tehdyn komission päätöksen 95/340/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
food technology
health control
import
milk
milk product
third country


title: QUESTION ECRITE no 2482/96 de Michl EBNER à la Commission. Actions anti-tabac (REPONSE COMPLEMENTAIRE)

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
cancer
common agricultural policy
market support
public awareness campaign
scientific research
smoking
tobacco


title: WRITTEN QUESTION No. 2450/96 by Umberto BOSSI to the Council. Procedures for the accession of Padania to the European Union

eurovoc_concepts:
European treaties
Italy
accession to the European Union
economic development
intergovernmental conference (EU)
regional law
regions of Italy


title: Γνωμοδότηση της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής για: - την «Πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου σχετικά με παρέκκλιση, για την περίοδο εμπορίας 1996/97, από τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 1035/77 που προβλέπει ιδιαίτερα μέτρα τα οποία αποσκοπούν στην προώθηση της εμπορίας μεταποιημένων προϊόντων με βάση τα λεμόνια», και - την «Πρόταση κανονισμού του Συμβουλίου που τροποποιεί τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1543/95 όσον αφορά την περίοδο εφαρμογής»


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2497/96 del Guido PODESTÀ a la Comisión. Evaluación de proyectos piloto en el sector de la conservación del patrimonio arquitectónico

eurovoc_concepts:
EU financing
architectural heritage
budget
cultural policy
heritage protection
project evaluation
public awareness campaign


title: QUESTION ECRITE no 2490/96 des députes Angela SIERRA GONZÁLEZ , Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , María SORNOSA MARTÍNEZ à la Commission. Installations d'incinération des déchets dans l'île de La Palma

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU financing
air quality
ecology movement
environmental standard
waste disposal
waste incineration
waste management


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1846/96 av den 25 september 1996 om ändring av förordning (EG) nr 716/96 om undantagsåtgärder till stöd för nötköttsmarknaden i Förenade kungariket

eurovoc_concepts:
United Kingdom
aid system
animal disease
beef
slaughter of animals
veterinary legislation


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 1254/96/EY muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
electrical energy
energy grid
natural gas
security of supply
trans-European network


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2513/96 dell'on. Hiltrud BREYER alla Commissione. IVA e trasporto aereo


title: QUESTION ECRITE no 2513/96 de Hiltrud BREYER à la Commission. TVA et trafic aérien


title: Pays-Bas.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Netherlands
job access
youth unemployment


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2454/96 van Gijs de VRIES aan dee Raad. Verkiezingen in Bosnië-Herzegovina

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
EU Member State
local election
polling station
refugee
right to vote
rights of aliens


title: Deutschland.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Germany
job access
youth unemployment


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2499/96 dell'on. Guido PODESTÀ alla Commissione. Valutazione di progetti pilota nel settore della conservazione dei patrimonio architettonico

eurovoc_concepts:
architectural heritage
cultural policy
heritage protection
project evaluation
self-employed person
vote


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2493/96 del Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. Declaraciones del Comisario de Agricultura sobre ganado ovino

eurovoc_concepts:
animal disease
consumer protection
goat
health control
livestock
livestock farming
public health
sheep
veterinary inspection


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1849/96 DER KOMMISSION vom 25. September 1996 betreffend die Festsetzung der Höchstbeträge der Erstattungen bei der Ausfuhr von Olivenöl für die 20. Teilausschreibung im Rahmen der mit der Verordnung (EG) Nr. 2544/95 eröffneten Dauerausschreibung

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
olive oil


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad houdende vierde wijziging van Verordening (EG) nr. 3699/93 tot vaststelling van de criteria en voorwaarden voor de structurele bijstand van de Gemeenschap in de sector visserij/aquacultuur en verwerking/afzet van de produkten daarvan"

eurovoc_concepts:
Structural Funds
aquaculture
exchange rate
originating product
product quality


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2452/96 dell'on. Gijs de VRIES al Consiglio. Richiesta di asilo da parte di cittadini dell'ex Iugoslavia

eurovoc_concepts:
Germany
UNHCR
Yugoslavia
competence of the Member States
forced migration
refugee
return migration
right of asylum


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Proposta de directiva do Conselho que altera a Directiva 76/207/CEE relativa à concretização do princípio de igualdade de tratamento entre homens e mulheres no que se refere ao acesso ao emprego, à formação e promoção profissionais e às condições de trabalho»#(97/C 30/19)#

eurovoc_concepts:
case law (EU)
gender equality
job access
promotion
sexual discrimination


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over de "Mededeling van de Commissie aan de Raad, aan het Europees Parlement, aan het Economisch en Sociaal Comité en aan het Comité van de Regio's - Cohesiebeleid en milieu"#(97/C 30/05)#

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Structural Funds
economic and social cohesion
environmental policy
sustainable development


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2486/96 von José VALVERDE LÓPEZ an die Kommission. Maßnahmen zur Förderung der Popularität der Flagge der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
EU national
EU publication
European Union
European symbol
Structural Funds
advertising
communications policy
dissemination of EU information
promotion of the European idea
public awareness campaign