title: Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Tempus-ohjelman ensimmäisen vaiheen (1990/91 - 1993/94) arviointi

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
economic development
higher education
school-industry relations

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 09. 1996 KOM(96) 428 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Tempus-ohjelman ensimmäisen vaiheen (1990/91-1993/94) aiviointi Tempus-ohjelman ensimmäisen vaiheen (1990/91-1993/94) arviointi 1. Tutkimusmalli ja tutkimusmenetelmät Euroopan yhteisöjen neuvosto käynnisti Tempus-ohjelman 7. toukokuuta 1990. Ohjelman tavoitteena oli edistää korkeakoulujärjestelmien uudistamista ja tukea tehokkaasti Keski- ja Itä-Euroopan maiden mukautumista markkinatalouden vaatimuksiin. KIE- yhteistyömaiden, EU:n jäsenvaltioiden sekä muiden G24-ryhmän maiden korkeakoulualan yhteistyö perustui yhteistoimintaan, tietämyksen vaihtoon, laiteapuun, rakenteelliseen ja opinto-ohjelmien kehittämiseen sekä opiskelija- ja henkilökuntavaihtoon. Yhteistyön odotettiin tarjoavan tarvittavat edellytykset koulutusjärjestelmien sopeuttamiselle uusiin vaatimuksiin. Kun tavoitteena on kattavan arvion ja täsmällisen katsauksen esittäminen, on tarpeen kuvata ja analysoida ohjelman sisältämiä toimia niiden rakenteen, hallinnollisen tuen sekä sen kannalta, miten ne todellisuudessa toteutuivat korkeakouluasteen oppilaitoksissa. Tässä asiakirjassa asia-alueiden selvittämiseen: tutkimuksessa esitettävässä keskityttiin seuraavien - - - - Tempus-ohjelman poliittinen kehys. Mitkä ovat Tempus-ohjelman yleissäännöt? Mitkä toimijat muokkaavat politiikkaa kansallisella ja ylikansallisella tasolla? Miten ne toimivat todellisuudessa? Kuinka KIE-maat määrittelevät kansalliset painopistealueensa ja miten painotukset vaikuttavat? Jne. Tempus-ohjelman hallinto kansallisella ja ylikansallisella tasolla. Mitkä ovat Euroopan yhteisön Tempus-yksikön ja kansallisten Tempus-yksiköiden tärkeimmät tehtävät KIE-yhteistyömaissa? Kuinka paljon liittyvistä kysymyksistä on käytettävissä ja minkälaatuista se on? Kuinka laadukasta on hakijoille suunnattu neuvonta ja tuki? Järjestävätkö Tempus-yksiköt tulosten levittämisen? Toimivatko Tempus-ohjelman hallinnoimiseksi luodut menetelmät hyvin? Jne. tietoa Tempukseen Osallistujaoppilaitokset ja institutionaalinen ympäristö. Millaiset oppilaitokset osallistuvat Tempus-ohjelmaan? Missä maissa nämä oppilaitokset sijaitsevat? Mikä merkitys KIE-maiden korkeakouluasteen oppilaitosten koolla ja tyypillä on niiden osallistumisen kannalta? Millainen osuus korkeakouluasteen oppilaitosten tukea keskushallinnolla oppilaitokset tarjoavat eurooppalaisille yhteishankkeille? Jne. edistämisessä? Millaista on Tempus-toiminnan i eurooppalaisten yhteishankkeitten (JEP-hankkeitten) Tempus-ohjelman talousarviosta käytettiin JEP- rahoitusolot. Mikä osuus Tempus-ohjelman hankkeisiin? Mikä arvio JEP-hankkeitten kokonaistalousarviosta? Mitkä ovat keskeisimmät rahoitusongelmat, joihin JEP- hankkeitten yhteistyökumppanit ja oppilaitosten keskushallinto ovat törmänneet? Jne. yhteistyökumppanien on - - - -. JEP-hankkeitten sisäinen yhteistyö. Mikä on läntisten ja KIE-maiden osapuolten osuus aloitteenteossa JEP-hankkeitten perustamiseksi? Millaisia hanketta edeltäviä keskinäisiä yhteyksiä JEP-yhteistyökumppaneiila oli? Mitkä ovat JEP-hankkeeseen osallistumisen perusteet? Kuinka monta osallistujaa JEP-hankkeilla on? Millä kielellä tai kielillä osapuolet hoitavat yhteydenpitonsa? Keneltä tai mistä osapuolet saavat tietoja Tempus-ohjelmasta? Jne. JEP-hankkeitten hallinto. Missä maissa JEP-hankkeitten hallintoon liittyvät yhteensovittajat ja sopimuspuolet sijaitsevat? Kuinka suuren viikottaisen tuntimäärän yhteistyökumppanit käyttävät Tempukseen liittyvään hallinnointiin? Millaista JEP-hankkeitten yleishallintoon liittyvää tietoa yhteistyökumppaneilla on käytettävissään? Mitkä ovat JEP-hankkeitten määrärahojen hallinnolliset perusteet? Jne. Koulutustoiminta. Millaista JEP-hankkeitten koulutukseen liittyvä toiminta (ts. opetukseen ja koulutukseen, rakenteelliseen kehittämiseen sekä henkilöstön ja opiskelijoiden liikkuvuuteen liittyvä yhteistyö) on? Mitkä ovat yksittäisten toimenpiteiden tavoitteet? Millä aloilla JEP-hankkeita toteutetaan? Mitkä ovat tärkeimmät kohdatut ongelmat? Jne. hahmotellut Tempus-ohjelman tulokset ja vaikutukset. Missä määrin Tempus-ohjelman JEP- JEP- ovat hankkeille yhteistyökumppanien arvio ohjelman vaikutuksesta kohdeainelaitokseen tai -oppilaitokseen? Onko JEP-toiminta luonut muuta toimintaa? Jatkavatko JEP- yhteistyökumppanit yhteistyötään hankkeensa Tempus-tuen lakattua?Jne. toteutuneet? Mikä on tavoitteet Arvion päätavoitteisiin liittyvät monenlaiset kysymykset pyrittiin kattamaan ja tulosten pätevyys ja edustavuus varmistamaan kahdella erilaisella selvityksellä. Lisäksi analysoitiin uudelleen käytettävissä olevia tilastotietoja, haastateltiin Tempus-ohjelman keskeisiä osapuolia kaikissa KIE-yhteistyömaissa sekä tarkasteltiin lukuisia virallisia asiakirjoja ja kirjallista seuraaviin lähestymistapoihin: aineistoa. Yksityiskohdissaan arviointitutkimus perustuu - - Selvitykset. Ensinnäkin kaikkia Tempuksen eurooppalaisten yhteishankkeitten osapuolia (yhteensovittajia, sopimuspuolia, osallistujia) pyydettiin ilmaisemaan kokemuksensa ja arvionsa tiukasti vakioitujen kyselylomakkeitten avulla. Toiseksi kaikille Tempus-ohjelmaan osallistuneille Keski- ja Itä-Euroopan maiden korkeakouluasteen oppilaitoksille lähetettiin kyselylomake, joka käsitteli pääasiassa Tempus-ohjelman vaikutuksia oppilaitosten rakennemuutokseen ja kehittämiseen. yhteistyömaiden Tempus- Haastattelut. Jotta hankittaisiin oppilaitostasoa korkeamman päätöksenteon ja hallinnon rakenteeseen ja menetelmiin liittyvää tietämystä, haastateltiin Keski- ja Itä-Euroopan vastaavia ministeriöiden työntekijöitä, Euroopan komission edustajia ja kansallisten Tempus- yksiköiden johtajia. Lisäksi haastateltiin valituissa Tempus-ohjelmaan osallistuneissa korkeakouluasteen oppi- ja ainelaitoksissa toimivia keskeisiä henkilöitä. Lopulta pyydettiin opiskelija- ja henkilöstö vaihtoihin osallistuneita kertomaan kokemuksistaan. ja Phare-ohjelmista Tietokantojen analyysi. Analysoitiin Torinossa toimivan Euroopan koulutussäätiön tietokantoja mahdollisuuksien mukaan, jotta saataisiin kvantitatiivista perustietoa Tempus-ohjelmaan liittyvistä eri oppilaitoksista ja toimenpiteistä. Työpöytätutkimus. Omien tutkimustulosten vahvistamiseksi ja tarpeellisten Tempus-ohjelmaan liittyvien taustatietojen hankkimiseksi analysoitiin olemassa olevia asiakirjoja (yleisohjeita, vuosikertomuksia, maakohtaisia tutkimuksia, arviointikertomuksia jne. ). ja kirjallista aineistoa 2. Perustietoja Tempus-ohjelmasta Eurooppa-neuvosto sopi Keski- ja Itä-Euroopan vuoden 1989 poliittisten muutosten jälkimainingeissa kattavasta ja itäeurooppalaisten maiden auttamiseksi niiden uudistaessa talouksiensa ja poliittisten järjestelmiensä rakennetta. Kyseinen Phare-ohjelma luotiin joulukuussa 1989 kehykseksi yhteisön avustustoiminnalle, j olla tuetaan Keski- j a Itä-Euroopassa tapahtuvaa taloudellista ja yhteiskunnallista muutosta. Phare-ohjelman toiminta alkoi vuonna 1990. ja asiantuntemusohjelmasta keski- rahoitusapu- Komissio toimitti tammikuussa 1990 neuvostolle ja parlamentille kaksi ehdotusta: ehdotuksen Tempus-ohjelmaksi ja ehdotuksen Euroopan koulutussäätiön perustamiseksi. Tempus-ohjelman tavoitteet perustuvat Phare-ohjelman tavoitteisiin. Tempus I:n päätavoitteet ovat: - - - - - - helpottaa KIE-yhteistyömaille tarjottavan avun yhteensovittamista vaihtojen ja liikkuvuuden alalla erityisesti korkeakoulujen opiskelijoiden ja henkilöstön osalta riippumatta siitä, onko avun tarjoaja yhteisö, sen jäsenvaltiot vai G24-ryhmään kuuluva kolmas maa edistää osaltaan koulutuksen kehittämistä KIE-yhteistyömaissa ja niiden yhteistyötä Euroopan yhteisön alueella olevien kumppanien kanssa ottaen huomioon tarve varmistaa kaikkien yhteisön alueiden mahdollisimman laaja osallistuminen tällaiseen toimintaan lisätä yhteisössä käytettävien, Lingua-ohjelman kattamien kielten opetus- ja oppimismahdollisuuksia KIE-yhteistyömaissa ja vastavuoroisesti näiden maiden kielten opetus- ja oppimismahdollisuuksia yhteisössä tarjota KIE-yhteistyömaiden opiskelijoille mahdollisuus opiskella tietty aika jossakin yhteisönjäsenvaltioiden korkeakoulussa tai saada harjoittelupaikka näiden maiden teollisuudessa ja taata samalla mies- ja naispuolisten opiskelijoiden yhtäläiset mahdollisuudet tällaisen liikkuvuuden osalta tarjota yhteisön opiskelijoille mahdollisuus samantyyppiseen opiskeluun tai harjoittelupaikkaan jossakin KIE-yhteistyömaassa edistää opetushenkilökunnan ja kouluttajien vaihtojen ja liikkuvuuden lisäämistä osana yhteistyötä. Tempus-ohjelman rahoituksesta vastaavat KIE-maat niille Phare-ohjelman perusteella myönnettävien määrärahojen puitteissa. Euroopan yhteisöjen komissio määrittelee Phare- määrärahojen tason kunkin KIE-yhtei sty omaan osalta vuosittain kiinteiden perusteiden pohjalta kuultuaan yhteistyömaiden kansallisia viranomaisia. Kansalliset viranomaiset määräävät näiden kansallisten määrärahojen jaosta käyttämällä perusteena kansallisia ohjeenomaisia ohjelmia, joita kehitetään Phare-ohjelman tavoitteiden ja päämäärien mukaisesti. Kansalliset viranomaiset osoittavat Tempus-ohjelmalle vuosittain tietyn osuuden Phare-määrärahoista komissiota kuultuaan. Asianomaisia KIE-yhteistyömaiden kansallisia viranomaisia ovat opetusministeriöt, kansalliset Phare-yhteensovittajat, muut Phare-toimintaan osallistuvat ministeriöt ja yleensä ministerineuvosto, joka tekee ehdotetuista määrärahoista lopullisen päätöksen. Tempus-ohjelmaa hallinnoidaan hajautetusti: eri tasojen keskeiset osapuolet osallistuvat siihen. Tempus-ohjelman yleisvastuu annettiin inhimillisiä voimavaroja, opetusta, force koulutusta ja nuoriso käsittelevälle Euroopan yhteisöjen komission -työryhmälle, joka nyt on pääosasto XXII (PO XXII). Task force -työryhmä / PO XXII ja PO I:ssä toimiva Phare-ohjelman operationaalinen yksikkö toimivat Tempus-ohjelman osalta läheisessä yhteistyössä. task Tempus-ohjelman hallintokomitea, jossa on kaksi edustajaa kustakin EU:n jäsenvaltiosta, ja jonka puheenjohtajana toimii Euroopan yhteisöjen komission edustaja, avustaa Tempus- ohjelman täytäntöönpanossa ja kaikissa asiaankuuluvissa ohjelmaa koskevissa päätöksissä yhteisön tasolla. Komitea avustaa komissiota myös esittämällä huomioitaan Tempusta säätelevistä yleisohjeista ja. hyväksymällä ne. Yleisohjeet liittyvät ohjelman rahoitukseen, kaikkiin Tempus-toiminnan maantieteellistä tasapainoa koskeviin kysymyksiin sekä ohjelman seuranta- ja arviointijärjestelyihin. Ohjelman hallinnon teknistä apua antamaan perustettiin EY:n Tempus-yksikkö ensin Brysseliin, ja vuodesta 1995 ohjelman teknisestä avusta on vastannut Torinossa sijaitsevan Euroopan koulutussäätiön erityisosasto. ja sisällöllistä Kuhunkin Euroopan unionin jäsenvaltioon perustettiin kansallinen yhteyspiste, joka tarjoaa apua, tietoja ja neuvoja kaikille Tempus-ohjelmaan osallistumisesta kiinnostuneille oppilaitoksille ja organisaatioille. Kaikkiin KIE-yhteistyömaihin perustettiin kansallinen Tempus-yksikkö, joka on maassaan vastuussa Tempus-ohjelman hallinnosta ja joka tarjoaa osallistujalaitoksille kaikkea niiden tarvitsemaa apua ja tukea. Tempus-ohjelma koostuu kolmesta toimintamuodosta, joista kukin kattaa joukon toimenpiteitä. Toimintamuoto 1 :llä tuetaan eurooppalaisia yhteishankkeita (JEP-hankkeita), toimintamuoto 2:11a henkilökohtaiseen ja toimintamuoto 3:11a täydentäviä toimenpiteitä. liikkuvuuteen myönnettäviä apurahoja Eurooppalaiset yhteishankkeet (JEP-hankkeet), jotka kattavat noin 90 % Tempus-ohjelman kokonaisbudjetista, ovat vähintään yhden KIE-yhteistyömaasta olevan korkeakouluasteen oppilaitoksen ja vähintään kahdesta EU:n eri jäsenvaltiosta olevien oppilaitosten yhteenliittymiä. Jälkimmäisistä ainakin toisen on annettava korkeakoulutusta. JEP- apurahoilla on suunniteltu edistettävän KIE-maiden korkeakoulutuksen kehittämistä ja uudistamista sekä kannustettavan yhteistyötä KIE-maiden korkeakouluasteen oppilaitosten ja muiden ja EU:n organisaatioiden välillä. G24-ryhmän maiden oppilaitokset, organisaatiot ja yritykset jäsenvaltioiden korkeakouluasteen oppilaitosten, yritysten voivat toimia JEP-yhteenliittymän yhteistyökumppaneina. Toiminnalle on osoitettu neljä perusalaa: rakenteellinen kehitys, yhteistoiminta koulutuksessa sekä henkilöstö- ja opiskelijavaihto. Liikkuvuuteen myönnettävillä apurahoilla tuetaan korkeakoulujen ja yritysten henkilökunnan sekä opiskelijoiden liikkumista molempiin suuntiin. Tempus I -ohjelman toisena toimintavuonna keskeytettiin opiskelijoiden liikkuvuuteen tarkoitettujen apurahojen myöntäminen. Siitä lähtien opiskelijoiden liikkuvuutta tuettiin ainoastaan JEP-hankkeitten puitteissa. Tempus I:n täydentävillä toimenpiteillä tuetaan neljää toimenpideryhmää - ohjelman viimeisenä vuonna viittä. Kolmen ensimmäisen ryhmän täydentäviin toimenpiteisiin luettaviin hankkeisiin kuului Tempukseen ja tutkimustoimintaa sekä KIE-maiden yhdistysten integroiminen vastaaviin EU:n yhdistyksiin. Näitä toimenpiteitä kutsutaan CME-toimenpiteiksi. Neljänteen ryhmään kuuluvat nuorisovaihtohankkeet (YEX-hankkeet), ja lukuvuonna 1993-94 perustetun viidennen ryhmän hankkeet toteutetaan yhteisten eurooppalaisten verkkojen puitteissa. tiedotus-, julkaisu- liittyvää Tempus- ja Phare-ohjelmiin osallistumiskelpoiset maat jaetaan kolmeen ryhmään: - - - Phare-ohjelman puitteissa tuettavat yksitoista Keski- ja Itä-Euroopan maata alunperin kaksitoista ja nyttemmin viisitoista EU:n jäsenvaltiota muut G24-ryhmän maat, jotka eivät ole EU:n jäseniä - Australia, Islanti, Japani, Kanada, Liechtenstein, Norja, Sveitsi, Turkki, Uusi-Seelanti ja USA. Tempus- ja Phare-ohjelmiin voivat osallistua johonkin seuraavista kolmesta ryhmästä kuuluvat oppilaitokset ja organisaatiot: - - - "korkeakoulut" : maassaan korkeakoulun tai muun korkeakouluasteen oppilaitoksen aseman saaneet laitokset sekä korkeakouluasteen oppilaitosten yhteenliittymät, kuten Erasmus-ohjelman korkeakoulujen välisten yhteistyöohjelmien (KVY) osapuolet ja Comett-ohjelman korkeakoulujen yrityskoulutuskumppanuudet (UETP:t). yritykset ja yhtiöt tiukasti tulkittuna organisaatiot: muuntyyppiset organisaatiot, kuten ammatilliset tai tieteelliset organisaatiot, teollisuusliitot, ammattiyhdistykset, työnantajien organisaatiot, kauppakamarit jne. Tempus-ohjelman aloittamisesta lähtien asetettiin etusijalle hakemukset hankkeiksi, joilla pyrittiin kehittämään ja vakiinnuttamaan toimintaa niin kutsutuillapainopistealueilla jotka Keski- ja Itä-Euroopan maat olivat määrittäneet. Painopistealueiden oli oltava läheisesti yhteydessä Phare-ohjelman painopisteisiin, ja ne oli muokattava korkeakoulujen toiminta- ja tieteenaloihin sopiviksi. Ajan myötä näiden painotusten määrittäminen muuttui yhä monimutkaisemmaksi, ja määrittämisprosessiin liittyi KIE-yhteistyömaiden sekä EY:n komission politiikantekijöiden kuulemisia. Lisäksi itse painotukset muuttuivat yhä yksityiskohtaisemmiksi, ja niiden merkitys hakemusten valinnassa korostui. Tämän myötä painotukset tarkentuivat ja jalostuivat, ja ne muotoiltiin rakenteellisten tai temaattisten sekä alakohtaisten painotusten yhdistelmiksi. JEP-hakemukset valitaan monivaiheisella yhteispäätösmenettelyllä, johon komissio ja KIE-yhteistyömaat osallistuvat. Tavallisesti JEP-hakemukset arvioidaan neljältä kannalta. Teknisessä arviossa kiinnitetään huomio kaikkien lomakkeitten täydellisyyteen ja oikeellisuuteen sekä siihen, onko kaikki hankkeeseen liittyvät hyväksyntäkirjeet toimitettu. Alustava laadunmääritys on ehdotetun toiminnan johdonmukaisuuden ja tieteellisen tason sekä tehtäväjaon, kumppanien yhteistyötason ja ehdotetun hankkeen hallinnon pohjustava tarkistus. Kolmas näkökulma on tieteellisten asiantuntijoiden tekemä arvio siitä, miten ehdotukset vastaavat kansallisia tarpeita ja mikä niiden tieteellinen laatu on. Viimeisessä arviossa taas käsitellään sitä, miten hakemukset vastaavat Tempuksen ja Pharen yleistavoitteita ja kansallisia korkeakoulupolitiikkoja. Arviointiin osallistuvat kansalliset Tempus-yksiköt, Phare- ohjelman vastuuhenkilöt sekä korkeakoulutuksesta vastaavat KIE-maiden ministeriöt ja EY:n komissio. Myös henkilökohtaiseen liikkuvuuteen myönnettäviä apurahoja koskevien hakemusten valinnassa on useita vaiheita, mutta menettely on edellistä yksinkertaisempi. Kansalliset Tempus-yksiköt vastaanottavat ja arvioivat maansa tiedemaailman edustajien hakemukset, ja EY:n Tempus-yksikkö tekee samoin EU:n jäsenvaltioiden osalta. EY:n Tempus-yksikkö sovittaa sitten yhteen kaikkien liikkuvuusapurahahakemusten toimittamisen komissiolle tuettavaksi ehdotettujen hakemusten hyväksymistä varten. Kun komissio on hyväksynyt ehdotusten valinnan, EY:n Tempus-yksikkö laatii sopimukset. KIE-maiden korkeakoulujen henkilökuntaa koskevat toimitetaan kansallisten Tempus-yksiköiden jaettavaksi. sopimukset 3. Eurooppalaisten yhteishankkeitten laadullinen ja rakenteellinen kehitys Tempus-ohjelman kolmen ensimmäisen vuoden aikana eurooppalaisten yhteishankkeitten, osallistujaorganisaatioiden ja yhteistyökumppaneiden määrä kasvoi jatkuvasti. Neljäntenä vuonna apurahoja myönnettiin kuitenkin vain muutamia uusia toimia varten. Kaikkiaan tuettiin 749:ää eurooppalaista yhteishanketta. Tempus I:n JEP-hankkeisiin osallistui noin 6 150 yhteistyökumppania 2 200 organisaatiosta. yhteishankkeisiin Eurooppalaisiin 8 osallistui yhteistyökumppania. Näistä 2-3 oli peräisin Keski- tai Itä-Euroopan maistaja enemmistö länsimaista. Noin 80 % yhteistyökumppaneista edusti korkeakouluasteen oppilaitoksia, 8 % yrityksiä ja 12 % muita organisaatioita. keskimäärin noin kuhunkin Sellaisten JEP-hankkeitten osuus, joihin osallistui yrityksiä pysyi kutakuinkin vakaana (noin neljänneksenä). Niiden hankkeiden osuus, ainoastaan korkeakouluasteen oppilaitoksia, nousi kuitenkin Tempuksen ensimmäisen vuoden 44 prosentista 62 prosenttiin toimintavuonna 1993-94. Muita osallistujaorganisaatioita käsittävien JEP-hankkeitten prosenttiosuus laski 48:sta 28:aan. joihin osallistui Korkeakouluasteen oppilaitokset osallistuivat keskimäärin neljään JEP-hankkeeseen, kun taas yrityksille ja muille organisaatioille useampaan kuin yhteen hankkeeseen osallistuminen oli pikemminkin poikkeuksellista. Hieman yli kolmannekseen JEP-hankkeista osallistui yksi Keski- tai Itä-Euroopan maa ja kaksi länsimaata eli Tempus-tuen edellyttämä vähimmäiskokoonpano. Yksi KIE-maa ja vähintään kolme kumppania EU-maista tai muista G24-maista osallistui 42 prosenttiin JEP-hankkeista (ks. taulukko 3. 1). Noin viidennes JEP-hankkeista oli useamman KIE- maan JEP-hankkeita eli niihin osallistui organisaatioita kahdesta tai useammasta KIE- maasta. Korkeimmillaan (37 prosenttia) useamman KIE-maan JEP-hankkeitten osuus oli toimintavuonna 1990-91, ja se laski jatkuvasti siten, että toimintavuonna 1993-94 uusien tällaisten hankkeiden osuus oli pelkästään 8 prosenttia. Taulukko 3. 1 Tempus-ohjelman eurooppalaisten yhteishankkeitten vuosittainen osallistujamaajakauma (prosentteina JEP-hankkeista*) Aloittamisvuosi Yhteensä 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1 KIE- ja 2 EU:n jäsenvaltiota 1 KIE- ja vähintään 3 EU- tai muuta länsimaata Useampi KIE-maa 32 32 36 36 44 20 43 42 15 23 69 8 37 42 21 Yhteensä (n) 100 (318) JEP-hankkeitten osallistujajakauma ensimmäisenä Tempus-tukivuonna. Mahdollisia JEP-hankkeen ' toisena tai kolmantena toimintavuonna tapahtuneita jakaumamuutoksia ei ole otettu huomioon. Lähde: Euroopan koulutussäätiön tietokanta 100 (749) 100 (240) 100 (152) 100 (39) Absoluuttisten lukujen mukaan Puola Unkari ja entinen Tsekkoslovakia olivat Keski- ja Itä-Euroopan maista JEP-hankkeissa useimmin edustettuina, kun taas Baltian maat ja Albania osallistuivat kukin noin kahteen prosenttiin JEP-hankkeista. EU:n jäsenvaltioista Yhdistynyt kuningaskunta osallistui useimmin Tempuksen eurooppalaisiin yhteishankkeisiin (62 prosenttiin). Saksa osallistui Tempuksen JEP- hankkeista 47 prosenttiin ja Ranska 41 prosenttiin. Alankomaiden edustus oli vahva (31 %). Kukin EU:hun kuulumattomista G24-ryhmän maasta, jotka eivät saaneet toimintaansa Tempus-tukea, oli edustettuna alle viidessä prosentissa JEP-hankkeita (ks. taulukko 3. 2). Kaikkiaan noin neljänneksessä Tempus-ohjelman eurooppalaisista yhteishankkeista yhteensovittcgina toimi osapuoli keski- tai itäeurooppalaisesta maasta. Tällaisten yhteensovittajien osuus nousi toisena Tempus-ohjelman toimintavuonna aloitettujen JEP- hankkeitten 28 prosentista 32 prosenttiin kolmantena ja 52 prosenttiin neljäntenä vuonna. Unkarilaiset (6 %), romanialaiset (5 %) ja puolalaiset (4 %) yhteistyökumppanit toimivat JEP-hankkeitten yhteensovittajina useammin kuin kumppanit muista KIE-maista. Keski- ja toimivat sopimuspuolina vain harvoissa tapauksissa (4 %). itäeurooppalaiset yhteistyökumppanit Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevien osapuolten osuus yhteensoviltqjista tai sopimuspuolista oli selvästi hallitseva. Monet muut yhteensovittajat ja sopimuspuolet olivat ranskalaisia, saksalaisia tai alankomaalaisia, joten hallinnollisten tehtävien määrä kuvastaa pääpiirteissään EU:n jäsenvaltioiden osallistumistasoa. Eurooppalaisissa yhteishankkeissa tuettiin Tempus-ohjelman ensimmäisen vaiheen aikana voimakkaasti kahta alaa: teknisiä ja soveltavia tieteitä (20 %) sekä johtamista ja yrityshallintoa (18 %). Kunkin muun alan osuus oli alle 10 prosenttia: yhteiskuntatieteet (9 %), tietojenkäsittelyoppi (8 %), lääketiede ja ympäristönsuojelu (7 %). Humanistiset tieteet, taide ja muotoilu, arkkitehtuuri ja kaupunkisuunnittelu sekä oikeustiede sijoittuvat puolestaan asteikon alapäähän 1-2 prosentin osuudella kukin (ks. taulukko 3. 3). Taulukko 3. 2 Tempus-ohjelman eurooppalaisten yhteishankkeitten määrä, osallistujat ja organisaatiot toimintavuosina 1990/91-1993/94 KIE- ja länsimaita kohden (absoluuttinen määrä ja prosenttiosuus*) Eurooppalaiset yhteishankkeet Osallistujat Organisaatiot Määrä Prosenttia Määrä Prosenttia Määrä Prosenttia ALB BG CZ CS GDR EE H LT LV PL RO SK SLO YU B D DK E F GR I IRL L NL P UK AT AUS CDN CH FI J N SE TR USA 14 89 81 170 12 18 211 18 20 258 109 46 44 71 203 349 97 168 604 117 85 219 2 231 81 467 34 4 7 11 36 3 14 32 3 29 1,9 11,9 10,8 22,7 1,6 2,4 28,2 2,4 2,2 34,4 14,6 6,1 5,9 9,5 27,1 46,6 13,0 22,4 40,6 15,6 11,3 29,2 0,3 30,8 10,8 62,3 4,5 0,5 0,9 1,5 4,8 0,4 1,9 4,3 0,1 3,9 16 177 168 143 19 24 512 27 32 514 209 62 68 62 317 634 148 236 668 164 379 98 2 366 101 798 4 4 7 12 38 4 16 36 3 35 0,3 2,9 2,7 2,3 0,3 0,4 8,3 0,4 0,5 8,4 3,4 1,0 1,1 1,0 5,2 10,3 2,4 3,8 10,9 2,7 6,2 1,6 0,0 6,0 1,6 13,0 0,1 0,1 0,1 0,2 0,6 0,1 0,3 0,6 0,0 0,6 4 60 56 39 10 9 130 13 12 163 77 22 24 27 100 228 64 74 354 60 131 24 2 105 34 243 21 2 5 8 16 2 8 16 3 30 0,2 2,9 2,6 1,8 0,5 0,4 6,0 0,6 0,6 7,5 3,5 1,0 1,1 U 4,6 10,5 2,9 3,4 16,3 2,8 6,0 1,1 0,1 4,8 1,6 11,2 1,0 0,1 0,2 0,3 0,7 0,1 0,4 0,7 0,1 1,4 Yhteensä 749 100,0 6146 100,0 2171 100,0 * Lähde: Euroopan koulutussäätiön tietokanta Kaikki osapuolet ja organisaatiot mukaan lukien ne, joiden osallistuminen ei kestänyt koko kautta. Taulukko 3. 3 Tempus-ohjelman eurooppalaiset yhteishankkeet aihealoittain aloittamisvuoden mukaan (prosentteina JEP-hankkeista) Aloittamisvuosi Yhteensä 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 filologia Maataloustieteet, maatilatalous Humanistiset tieteet ja Yhteiskuntatieteet Liikkeenjohto ja talous Luonnontieteet ja matematiikka Lääketiede Tekniset ja soveltavat tieteet Tietojenkäsittelyoppi Ympäristönsuojelu Arkkitehtuuri, kaupunki- ja aluesuunnittelu Taide ja muotoilu Kielitieteet Opettajankoulutus Oikeustiede Muut tieteet ' 4 12 7 24 7 6 18 8 7 12 12 7 3 3 5 6 9 17 6 7 23 8 5 7 3 2 2 13 3 0 6 10 16 6 9 19 8 8 4 5 2 3 Yhteensä (n) 100 (152) 100 (318) 100 (238) Lähde: Euroopan koulutussäätiön tietokanta 15 1 8 13 10 10 13 10 3 3 0 2 1 3 8 0 3 100 (39) 6 9 18 6 7 20 8 7 6 4 2 3 100 (747) Kullekin aihealalle perustettujen eurooppalaisten yhteishankkeitten määrä vaihteli ajan oloon merkittävästi. Uusien yrityshallintoon liittyvien JEP-hankkeitten osuus väheni 24 prosentista toimintavuonna 1990-91 13 prosenttiin toimintavuonna 1993-94. Teknisen alan JEP-hankkeet lisääntyivät Tempuksen ensimmäisen vuoden 18 prosentista toisen vuoden 23 prosenttiin ja vähenivät sitten 19 prosenttiin kolmantena vuonna ja 13 prosenttiin neljäntenä vuonna. Toisaalta maatalouden, lääketieteen ja opettajankoulutuksen JEP-hankkeitten osuus kohosi jatkuvasti. Useimmat JEP-hankkeet liittyivät usean tukialan toimintaan: hankkeista 15 prosentille myönnettiin kaikkien kolmen alan Tempus-tukea (koulutusalan yhteistoiminta, KIE- oppilaitosten rakenteellinen tukeminen sekä opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuus). Yli puolelle hankkeista myönnettiin kahden alan tukea: 22 prosentille koulutusalan yhteistoimintaan rakenteelliseen kehittämiseen, 22 prosentille koulutusalan yhteistoimintaan sekä opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuuteen ja 7 prosentille rakenteelliseen kehittämiseen sekä opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuuteen. Lopuille 34 hankkeelle myönnettiin Tempus-tukea vain yhden alan toimintaan. ja Toiminta vaihteli aihealoittain. Tietojenkäsittelyopin (68 %), teknisten alojen (55 %) ja luonnontieteiden (48 %) eurooppalaiset yhteishankkeet keskittyivät useimmiten välineistön ajantasaistamiseen, kun taas opettajankoulutuksessa (13 %), taiteessa ja muotoilussa (14 %), hallintotieteissä (16 %) ja yhteiskuntatieteissä (17 %) tällaisen toiminnan osuus oli marginaalinen. Opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuuteen myönnettiin tukea kaikille ja muotoilun sekä 79 prosentille kielitieteiden JEP-hankkeille, mutta taiteen 10 oikeustieteessä ainoastaan 38 prosentille hankkeista. Opetussuunnitelmien kehittäminen oli yleisintä arkkitehtuurissa (83 %) ja teknisissä tieteissä (68 %) ja harvinaisinta taiteessa ja muotoilussa (43 %) sekä opettajankoulutuksessa (45 %). Kaikkiaan 16 891 opiskelijalle myönnettiin liikkuvuusapuraha JEP-hankkeitten puitteissa. Leijonanosa apurahoista (87 %) myönnettiin keski- ja itäeurooppalaisille opiskelijoille jossakin EU:n jäsenvaltiossa vietettävää ajanjaksoa varten. Tempus-ohjelman odotettiin jo alusta lähtien palvelevan etupäässä KIE-maiden opiskelijoita. Opiskelijoiden liikkuvuuteen myönnettyjen apurahojen määrä nousi 1 218:sta vuonna 1990-91 6 408:aan vuonna 1992-93 ja laski sitten hivenen 6 166:een. Puola ja Unkari erottuivat selvästi jäsenvaltioista EU:hun vastaanottamiensa opiskelijoiden määrässä. lähetettyjen opiskelijoiden määrässä, mutta myös EU:n Tempus-ohjelman apurahoja akateemisen ja hallinnollisen henkilöstön liikkuvuuteen myönnettiin monenlaista toimintaa varten. Kaikkiaan noin 26 000 henkilöstön jäsentä sai apurahan Tempuksen ensimmäisen vaiheen aikana. Osapuilleen 60 prosenttia matkusti Keski- ja Itä-Euroopan maista EU:n jäsenvaltioihin. Lännestä itään tapahtuvat matkat olivat henkilökunnan keskuudessa selvästi tavallisempia kuin opiskelijoiden. Henkilöstön liikkuvuuteen myönnettyjen apurahojen määrä nousi 1 308:sta vuonna 1990-91 9 870:een vuonna 1991-92 ja laski sitten hivenen 9 518:aan vuonna 1993-94. Puola, Unkari ja Romania osallistuivat henkilöstövaihtoon hyvin aktiivisesti. täyden rahoituksen Tempus-ohjelman kunnianhimoisuudesta ja kalleudesta johtuen eurooppalaisiin yhteishankkeisiin myönnettiin kolmen vuoden aikana keskimäärin 400 000 ecua. Keskimääräinen vuosituki nousi ensimmäisen vuoden 100 000 ecusta 150 000 ecuun toisena ja 166 tuhanteen ecuun kolmantena toimintavuonna (ks. taulukko 3. 4). lähestymistavasta toiminnan tuetun ja Taulukko 3. 4 Eurooppalaisille yhteishankkeille myönnetty keskimääräinen Tempus-tuki kunakin toimintavuonna aloittamisvuoden mukaan (keskimäärin ecua) Aloittamisvuosi Yhteensä Toimintavuosi 1990/91 1991/92 1992/93 Ensimmäinen vuosi Toinen vuosi Kolmas vuosi 105 279 (152) 158 484 (134) 180 169 (126) 86 042 (315) 146 829 (275) 159 096 (242) Lähde: Euroopan koulutussäätiön tietokanta * Tietoja ei käytettävissä 122 356 (237) 149 906 (220) 1993/94 111 072 (39) 102 874 (743) 150 388 (629) 166 311 (368) Eurooppalaisten yhteishankkeitten hallintoon osoitettu keskimääräinen Tempus-rahoitus lisääntyi hivenen ensimmäisen toimintavuoden 44 tuhannesta ecusta noin 50 tuhanteen ecuun kolmantena vuonna, kun sen osuus vuosittaisesta yleistalousarviosta samalla laski 48 prosentista 35:een. 11 Laitteistohankintoihin osoitetun Tempus-rahoituksen määrä pysyi kutakuinkin tasaisena eurooppalaisten yhteishankkeitten toimintavuosina (noin 30 000 ecuna vuodessa). Laitteistoja varten myönnettyjen Tempus-varojen osuus laski kuitenkin ensimmäisen toimintavuoden 30 prosentista kolmannen vuoden 20 prosenttiin. Liikkuvuusvarat lisääntyivät merkittävästi ensimmäisen toimintavuoden keskimääräisestä 30 tuhannesta ecusta kolmannen vuoden 86 tuhanteen ecuun eli 22 prosentista 45 prosenttiin vuosittaisesta y lei stalousarviosta. Liikkuvuuden asema vahvistui toimintavuosina 1992-93 ja 1993-94 käynnistettyjen uusien JEP-hankkeitten osalta. Tempuksen kunakin ensimmäisenä kolmena vuotena myönnettiin noin 40 hankkeelle tukea täydentäviä toimenpiteitä varten (nuorisovaihto pois lukien). Vuosina 1993-94 eli Tempus I:n viimeisenä toimintavuonna hankkeitten määrä laski 19:ään. Hieman alle puolet luettavista hankkeista käsitteli selvityksiä ja tutkimuksia, noin kolmannes julkaisu- ja tiedotustoimintaa, ja osapuilleen neljännes hankkeista sai tukea korkeakouluasteen oppilaitosten erilaisten yhteenliittymien perustamiseen ja edistämiseen. toimenpiteiksi täydentäviksi Tempuksen ensimmäisen vaiheen aikana myönnettiin apurahoja KIE-yhteistyömaiden ja länsimaiden väliseen nuorisovaihtoon. Koska tämän toiminnan ei yleisesti katsottu juurikaan liittyvän muuhun Tempus-ohjelman tukemaan toimintaan, se keskeytettiin Tempus I:n päätyttyä. Nuorisovaihtohankkeitten määrä oli 65 toimintavuonna 1990-91, 66 toimintavuonna 1991-92, 106 toimintavuonna 1992-93 ja 114 toimintavuonna 1993-94. Yhteen hankkeeseen osallistui keskimäärin noin 300 nuorta. Osallistujien kotimaasta ja matkasuunnasta ei ole käytettävissä tietoja. 4. Tempus-ohjelman hallinto KIE-yhteistyömaissa Tempus-ohjelman arvostus on KIE-yhteistyömaissa suuri, ja sitä voidaan pitää siellä onnistuneena. Tästä huolimatta EU toimii ajoittain edelleen jossain määrin liian sanelevana eikä toteuta edistämäänsä siirtymistä "avustamisesta yhteistyöhön". EU:n keskeiset toimijat eivät aina asianmukaisesti tunnusta ja ota huomioon monissa KIE- taitojen maissa havaittua ilmeistä lisääntyvää asiantuntemusta niiden tietojen ja hankkimisessa, joita menestyksellinen osallistuminen eurooppalaisiin koulutusalan ohjelmiin ja niiden paikallinen hallinnointi edellyttävät. Kun Tempuksen kannalta keskeisiä alueita ovat kansallisen politiikan muotoiluja siihen liittyviin prosesseihin ja menettelyihin osallistuvien osapuolten tärkeinä pitämät erilaiset näkökohdat, Tempus-ohjelman voidaan katsoa tarvitsevan kaikkien osapuolten jatkuvaa muodollista ja epämuodollista vuoropuhelua. Kaikissa KIE-yhteistyömaissa luodut menetelmät tarvittavien poliittisten päätösten saavuttamiseksi eivät erottele selvästi päätöksentekovallan eri toimijoita ja toimintatasoja (esim. ylikansallinen, kansallinen ja laitostaso) vaan pikemminkin vahvistavat yhteensovittamis- ja yhteistyöpyrkimyksiä. Kaikissa KIE-maissa on kehitetty samanlaisia tarvittavaa yhteensovittamista varmistavia malleja ja menettelyjä. Kaikissa maissa on luotu elimiä - Tempus-ohjelmaa käsitteleviä neuvoa-antavia tai valvontalautakuntia taikka Tempus-ohjauskomiteoita -, joissa kaikki asiaankuuluvat tahot ovat jäseninä ja joissa toimijaryhmät ovat edustettuina. Näiden 12 lautakuntien päätehtävät ovat Tempus-ohjelmaa ohjattaessa esiin tulevien erilaisten näkökohtien tasapainottaminen ja ohjelmapolitiikkaa koskevien päätösten oikeuttaminen. Kansallisilla Tempus-yksiköillä on merkittävä asema muotoiltaessa Tempus-politiikkaa ja tehtäessä sitä koskevia päätöksiä, ja se ulottuu paljon niiden virallisia ja etupäässä hallinnollisia tehtäviä laajemmalle. Yksiköistä on usein tullut välittäjiä Tempuksen keskeisten toimijoiden välisissä kiistakysymyksissä. Tärkeämpää on kuitenkin se, että kaikkien merkittävien poliittisten päätösten valmistelu muiden osapuolten laajalti hyväksymien ehdotus- ja suositusluonnosten kautta on monessa KIE-maassa annettu epävirallisesti yksiköiden tehtäväksi. Tämän syynä on tehokkuuden ja ammattitaidon lisääntyminen. Tarkastellessaan Tempus I:n loppuvaihetta arvioijat huomasivat lähes kaikkien KIE- maiden osalta, että politiikan muotoilu toimi verrattain sujuvasti ja että siinä olivat mukana kaikki asiaankuuluvat osapuolet. Lisäksi maissa ohjattiin ja hallinnoitiin Tempus- ohjelmaa harjaantuneesti. Kansallisten Tempus-yksiköiden lisääntyneen ammattitaidon sekä ohjelmaa käsittelevien neuvoa-antavien ja valvontalautakuntien toiminnan ansiosta ohjelma eteni kansallisella tasolla hyvin vakaasti ja johdonmukaisesti. liittyvä EY:n Romanian-edustuston esimerkki osoittaa, että EY:n edustustoilla on KIE-maissa tietty Tempus-ohjelmaan tuki oikeudellisissa kysymyksissä - olkoonkin, että tällaista apua tarvitaan ja annetaan useissa maissa. Jos edustustot osoittavat näkyvää sitoutumista ja osallistumista kansalliseen Tempus-politiikkaan ja tekevät sen antamalla asiantuntija-apua eikä ohjelmaan liittyvällä valvonnalla tai hallinnoinnilla, tämä toiminta voi osaltaan auttaa kohentamaan Pharen ja Tempuksen välisiä yhteyksiä ja sen myötä itse Tempus-ohjelman vaikutusta. laajemmalle kuin joka ulottuu tehtävä, liittyvässä politiikan muotoilussa Opetusministeriöiden toiminta Tempukseen ja poliittisessa päätöksenteossa vaihtelee maasta toiseen, mutta yleisesti ottaen se ei ole kovin muutoshakuista. Monet näihin vastuualueisiin liittyvät toimet on annettu Tempus- ohjelmaa käsittelevien neuvoa-antavien tai valvontalautakuntien tehtäväksi. Lautakuntien puheenjohtajana tavallisesti opetusministeriön edustaja. Korkeakoulutuksen kehittämissuunnitelmien puuttuminen useimmista KIE-maista on osaltaan vaikuttanut siihen, ettei Tempus-toiminnalle ole ollut keskitetyn ja yleisen strategian tarjoamaa kehystä. Ministeriöiden osallistuminen ja käytäntöjen kautta sitoutuminen Tempus- ohjelmaan vaikutti lisäksi riippuvan jossain määrin siitä, mikä Tempus-tuen osuus korkeakoulutuksen kokonaisbudjetista kussakin KIE-yhteistyömaassa oli. toimii Phare-ohjelman edustcgien todellisesta vaikutuksesta Tempus-ohjelmaan voidaan tehdä kolme osittain ristiriitaista päätelmää: - Phare- ja Tempus-ohjelman osapuolten välillä on joissakin KIE-maissa erimielisyyksiä Tempus-ohjelman suuntaamisesta ja hallinnosta, mutta suhteellisen sujuva yhteistyö Tempuksen budjetin laadinnassa on ollut kokonaisuutena katsoen merkittävää. Verrattuna Pharen muihin alaohjelmiin Tempukselle on osoitettu merkittävää rahoitusta, minkä voidaan katsoa osoittavan korkeakoulutuksen kansallisen tason uudistamisen suurta arvostusta. Tempus I:n aikana ohjelman määrärahat ovat nousseet sekä absoluuttisesti että osuutena kansallisista Phare- määrärahoista. 13 - - Sisältöön liittyvillä kriteereillä tai edellytyksillä ei ollut merkittävää vaikutusta budjettineuvotteluihin. Vaikka Phareen liittyvät painotukset otettiinkin jossain määrin huomioon Tempus-ohjelmaan käsittelevien neuvoa-antavien lautakuntien suosituksissa tai päätöksissä, määrärahat osoitettiin Tempukselle ohjelman edellisen vuoden talousarvion ja Pharen vuosittaisen suuntaa-antavan ohjelman perusteella määritettävänä kokonaissummana. Pharen ja Tempuksen päätöksentekoaikataulujen ja -järjestyksen yhteensopimattomuus vaikutti osaltaan siihen, että päädyttiin neuvottelemaan määrärahoista kokonaissummana eikä valikoiduille hankkeille ja toimenpiteille osoitettavana suorana rahoituksena muiden Pharen alaohjelmien tapaan. Tempus-ohjelman ensimmäinen yleistavoite on korkeakoulutuksen uudistamisen tukeminen KIE-yhteistyömaissa ja toinen näiden KIE-maiden talouksien rakennemuutokseen osallistuminen. Tempus I:n aikana joidenkin Phare-ohjelmasta vastaavien osapuolten huomio keskittyi yhä enemmän Tempuksen jälkimmäiseen tavoitteeseen, ja Tempuksen ja Pharen yhteyksiä on pyritty määrittelemään entistä paremmin. Tempus-hankkeitten ja muun Phare-toiminnan limittäisyyttä ja täydentävyyttä havaittiin tästä huolimatta vältetyn varsin usein. Missään KIE-maassa ei ollut näkyvää Tempus- ja muiden Phare-voimavarojen sovittamiseen tai hankeyhteistyön edistämiseen (esimerkiksi ympäristönsuojelun, kaupunkisuunnittelun tai liikenteen kaltaisilla aloilla) tähtäävää politiikkaa. Phare- edustajat osallistuivat lähinnä yleisiin Tempusta käsitteleviin koulutuspoliittisiin keskusteluihin. Phare- ja Tempus-toiminnan mahdollisia ala- tai aihekohtaisia suhteita ei pidetty tärkeänä kysymyksenä. Korkeakouluasteen oppilaitosten edustajat osallistuvat Tempus-politiikan muotoiluun tavallisesti Tempus-ohjelmaa käsittelevien neuvoa-antavien tai valvontalautakuntien jäsenyyden kautta. Oppilaitosten tasolla on jossain määrin tarjottu perusrakenteisiin tukea ja palveluja tiedekuntien ja ainelaitosten Tempus-toiminnalle. liittyvää Hyväksyntäkirjeiden suostumusta lukuunottamatta vain poikkeustapauksissa havaittiin strategista johtamista, joka nivoisi Tempus-toiminnan oppilaitostason kehittämissuunnitelmaan. Merkittävissä määrin tämä johtuu tiedekuntien ja ainelaitosten laajasta itsehallinnosta ja siitä, että ne järjestävät Tempukseen liittyvät asiat usein mieluiten itse. osoitettua muodollista allekirjoittamisella Tempus I:n aikana Tempus-tuki keskittyi helposti ja. jakoi siten oppilaitokset samoin kuin tiedekunnat ja ainelaitokset niihin, joilla on, ja niihin, joilla ei ole. Sama koski myös sitä, miten uusi tieto ja kansainväliset yhteydet jakautuivat tieteellisen henkilökunnan yksittäisten jäsenten välillä. Sellaisissa KIE-maissa, joissa tieteelliset asiantuntijat tekevät arviointiyhteistyötä ja joissa heidän on sovittava suosituksistaan ryhmänä, pyritään muita useammin järkevään tasapainoon. Laatuun keskittyminen huolimatta epätasaisista hakemusten hyväksymismahdollisuuksista ja määrärahojen epätasaisesta jakautumisesta on usein tuloksena Niissä KIE-maissa, joissa tieteellisten asiantuntijoiden nimet pidetään salassa ja joissa asiantuntijat eivät tunne toisiaan, keskitytään usein laatuun, vaikka hakemusten hyväksymisessä on epätasapainoisuutta ja määrärahat jakautuvat epätasaisesti. 14 Tempus I:n loppupuolella aihealueiden kattavuutta oli saatu laajennettua joko ottamalla käyttöön painotusten määrittelyn -edellytyksiä) tai vuorottelun kautta. tasapainotusmenetelmiä lisäpainotuksia (eli ja Kansallisten Tempus-painotusten määrittäminen on Tempus I:n aikana kehittynyt useimmissa KIE-maissa, ja painotukset hyväksytään ja tunnustetaan laajalti. Huoli hakemusten valinnassa käytettävien julkistettujen painotusten pätevyydestä esitettiin ainoastaan niissä kahdessa tapauksessa, jossa EY:n komissio oli muuttanut painotuksia ja ne oli sitten julkistettu antamatta kansallisille osapuolille palautetta. Tempus-toiminnan rahoituksen taso on useimmiten riittävä ja tyydyttävä. Ongelmia aiheuttavat pikemminkin apurahojen ja määrärahojen maksatuksen viipeet. Myönteistä kehitystä on ollut kasvava tietoisuus järjestelyjen tekemisestä Tempus-tuen lakkaamisen jälkeiseksi ajaksi, jotta saavutukset eivät mene hukkaan. Mikäli ohjelmaan tehdään muutoksia esimerkiksi ottamalla käyttöön uusia JEP- hanketyyppejä ja keskeyttämällä ne lyhyen ajan kuluttua, tämä saattaa sekoittaa itse ohjelman rakenteen ja logiikan ja estää sovellusten suunnitteluun liittyvän tietämyksen ja rutiinin rakentumisen. Vaikka hakijoiden ja JEP-yhteistyökumppaneiden enemmistö tunsi saaneensa ja edelleen saavansa riittävästi tietoa kannaltaan tärkeimmistä Tempuksen näkökohdista, kansallisista Tempus-painotuksista tiedotetaan usein hiukan liian myöhään, jotta hakemusten rakenne voitaisiin täsmätä täysin painotusten mukaiseksi. 5. JEP-hankkeitten koulutustoiminta 5. 1 Käsitykset poliittisesta kehyksestä Tempus-ohjelmaa pidettiin erityisesti ohjelman ensi vuosina useimmissa keski- ja itäeurooppalaisissa korkeakouluissa selvästikin taivaasta satavana mannana: ei voitu täysin varmasti selittää, kuinka ja miksi sitä satoi, sitä oli paljon (niille, jotka armon saivat) ja se oli vain harvojen ja valittujen saatavilla. suuruiseen ärtymykseen. Ensinnäkin Tempus-ohjelman yleissääntöjen monimutkaisuus, Euroopan komission niihin vuosittain tekemät muutokset ja tarkennukset, mahdollisesti vuosittain tarkistetut kansalliset painotukset (sekä selkeine että epäselvine osuuksineen) sekä lukuisat huhut taustalla tarkoituksista ja valintaperusteista johti aluksi olevista "todellisista" poliittisista merkittävän valituksia tiedonpuutteesta erityisesti kyseisten maiden Tempus-tuen ensimmäisinä vuosina. Aluksi huomattava osa hakemuksista oli sellaisia, joiden laatijat eivät selvästikään olleet tunteneet kohdealueita, kansallisia painotuksia ja julkistettuja valintaperusteita. Toiseksi tiukkoja tukikynnyksiä, aihealueen x sisällyttämistä ohjelmaan ja aihealueen y siitä pois jättämistä sekä toimintamuoto a:n voimakasta tukemista ja toimintamuoto b:n täydellistä huomiotta jättämistä pidettiin ja pidetään edelleen melko mielivaltaisena. esitettiin useita Monet KIE-maiden hakijakandidaatit pitivät ratkaisevana tyylikkäitä, arvovaltaisia ja voimakkaita länsimaisia yhteistyökumppaneita, vaikka näiden käsitys KIE-maiden 15 yhteistyökumppaneitten tarpeista olikin rajallinen. Monet toivoivat, että olennaisen hyödyllisiä olisivat oikeat suhteet kansalliseen hallitukseen tai Tempus-hallinnon eri tasoille. ja lahjoittajaa pidettiin tarvetta saada mahdollisuuksia ensikontakteihin Komission voimakkaita Tempus-tuen sysäyksiä pidettiin laajalti ennakkoehtoina joita ei voi kyseenalaistaa. Joissakin suhteissa liian kaikkivoipana kritisoitavaksi. Monet tukikilpailun hyötyjistä ja myös häviäjistä pitivät kuitenkin laitteistotarpeita länsimaiden korkeakoulutuksen kanssa tärkeämpänä kuin opetusohjelmien kehittämisen sankarillisen päämäärän tavoittelua, tiedekuntien rakennemuutosta tai opiskelijavaihtoa. Tämä näkyi selvimmin niissä maissa, joissa Tempus oli aluksi tai on edelleen käytännössä ainoa uusiin laitehankintoihin käytettävissä oleva tukilähde. Jotkut nöyrtyivät opportunistisesti, ja monet hyväksyivät lopulta tukipaketin järkevänä kehitysstrategiana. Yhdellä selvästi erottuvalla alueella hämmästys ja kritiikki säilyivät senkin jälkeen, kun alkuvaiheen epävarmuus oli hävinnyt: komission ilman tutkimuksen tukemista. tuen korostaminen tiukka opetuksen Useimmat Tempus-tukea toivoneet eivät aluksi olleet samaa mieltä Tempuksen alhaalta ylös suuntautuvasta lähestymistavasta. Tunnettiin oltavan edellytysten ja rajoitusten ylärakenteen armoilla, pidettiinpä niitä sitten ylhäältä annetun, kohdennetun politiikan tuloksina, satunnaisina esteinä tai inertian aikaansaamina rajoituksina. Vuosien varrella tuensaajat huomasivat kuitenkin, että tukiehdot ovat suhteellisen avoimia ja että erityiset innovaatiotoimet voivat olla niiden mukaisia. Minkäänlaista yleistystä ei voitane esittää siitä, miten korkeakoulut kokivat tukikelpoisten KIE-maiden hallitusten toteuttaman kansallisen Tempus-politiikan ja millaisena ne sitä pitivät. Politiikan katsottiin eri maissa olevan liian hajanaisesti kohdennettua tai epämääräistä siinä suhteessa, kuinka se vastasi tai kyseenalaisti korkeakouluasteen oppi- tai ainelaitosten edustajien näkökantoja. Kokonaisuutena havaittiin kuitenkin, että kritiikin kohteena olivat useammin hallitusten tiheä vaihtuminen ja kansallisen politiikan epämääräisyys kuin hallitusten tiukasti kohdennettu politiikka. Koska haastateltavien joukossa oli enemmän Tempus-tuen saajia kuin hylättyjä hakijoita, mahdollisia vääristymiä haastattelun antamassa kuvassa ei voida täysin sulkea pois. Hermostuneet keskustelut ja joissakin maissa tiheään tapahtuneet politiikan muutokset haittasivat JEP-hankkeitten kolmivuotisen tuen jatkuvuutta huomattavasti vähemmän kuin aluksi pelättiin. Kuten edellä jo osoitettiin, Phare-ohjelman Tempukselle myöntämän tuen osuus pysyi suhteellisen vakaana useimmissa maissa, ja kansallisten painotusten muuttuminen johti harvoin käynnissä olevien JEP-hankkeitten tuen peruuntumiseen ensimmäisen tai toisen tuki vuoden jälkeen. Kaikkiaan huomattiin, että korkeakouluasteen oppilaitosten luottamus useimpien kansallisten Tempus-yksiköiden tiedotukseen, neuvontaan ja tukeen oli suuri. Yksiköiden suhtautumista neuvoja pyytäviin ainelaitoksiin pidettiin yleisesti hyvin tukevana. Lisäksi mitä myöhemmin osallistujat olivat ensi kertaa Tempus-tukea saaneet, sitä enemmän ne korostivat kansallisen Tempus-yksikön toimia hakemuksensa hyväksi. Parhaimmillaan yksikköjä näkyy pidettävän Tempus-tukea mahdollisesti uhkaavien erilaisten poliittisten myrskyjen keskellä vakaana seisovana kalliona. 16 5. 2 Institutionaalinen ympäristö Useimmat asianomaiset ja ulkopuoliset asiantuntijat näyttävät olevan yhtä mieltä siitä, että Tempus-ohjelman ensimmäisenä neljänä vuonna tukemat toimet olivat lähinnä KIE- yhteistyömaiden vastaavien tiedekuntien tai ainelaitosten oma asia. Korkeakoulu ei instituutiona vaikuttanut KIE-maissa kovinkaan näkyvästi: - - - - Korkeakoulun rehtorin tai muun johtavan hallintovirkamiehen arvovaltaa ja poliittista vaikutusvaltaa pidettiin paikoitellen ratkaisevana vaikutettaessa kansalliseen Tempus-politiikkaan tai muutoin hyödyllisenä varmistettaessa tukea kulloisenkin JEP-hankkeen ja vastaavan ainelaitoksen apurahapäätökselle. tuen voimavarat Hallinnollisen asiaankuuluvien ainelaitosten päätöksellä, ja rahoitusta Tempus-ohjelman tukemaa toimintaa täydentäviin toimenpiteisiin järjestettiin tuskin lainkaan. järjestettiin useimmiten Korkeakoulujen hallintoa pidettiin varsin usein tällaisissa asioissa kokemattomina ja asenteeltaan ei kovinkaan tukevana. Joissakin maissa käynnissä näyttää kuitenkin olevan muutos kohti kansainväliseen yhteistyöhön osallistuvien ainelaitosten aktiivisempaa tukemista. Tempus-tuen koskettamat yhteistyötä tekevät ainelaitokset toimivat useimmissa KIE-maissa edelleen vallitsevassa institutionaalisessa ympäristössä, jota on huomattavissa määrin muovannut tiedekunnan perinteinen ja vahva muodollinen toimi- ja vaikutusvalta. Useissa eri oppilaitoksissa huomattiin kansainvälisestä toiminnasta vastaavien yksikköjen vahvistuminen. Tätä pidettiin useimmiten tiedonsaannin ja joidenkin hallintomenettelyjen kohentumisen kannalta hyödyllisenä. Kuitenkin vain harvojen mielestä tämä olisi muuttumassa korkeakoulun kansainvälistymispolitiikan tärkeiden osien kannalta ratkaisevaksi. Esiintyy erimielisyyttä arvioitaessa sitä, pitäisikö korkeakouluhallinnon toiminnan ohjaavuuden kasvua pitää valitettavana vai ei, kuinka tärkeitä vastatoimenpiteet ovat ja minkä suuntaisia niiden mahdollisesti pitäisi olla. Näihin kysymyksiin liittyvistä tosiasioista ollaan yksimielisempiä. 5. 3 Rahoitustilanne Valtaosa eurooppalaisten yhteishankkeitten keski- ja itäeurooppalaisista osapuolista piti saamaansa rahoitusta "avokätisenä" tätä heiltä kysyttäessä. Rahoitustilannetta myönteisenä pitävien osuus oli kuitenkin pienempi kuin niiden, jotka ylistivät JEP-toiminnan koulutuksellisia tuloksia. Vaikka summat näyttävätkin vaikuttavilta erityisesti niissä maissa, joissa Tempus on edelleen laitosten muiden kuin perustarpeiden rahoituksen päälähde, nämäkin summat ovat rajallisia: enemmän olisi paremmin. Tästä huolimatta haastattelut osoittavat myös, että Tempus-tuen saajat ovat pikemminkin tyytyväisiä saamaansa tukimäärään kuin korostavat jäljellä olevia puutteita. 17 On hyvin selvää, että tuensaajat ilmaisemat ensisijaiset rahoitukselliset huolet liittyivät rahoitushallintoon. Esille on syytä tuoda viisi kysymystä: - - - - - Vakavimpana puutteena pidettiin viipeitä Euroopan kom ission myöntäm ien varojen maksatuksessa. Kyselylomakkeeseen saadut vastaukset osoittavat, että osapuolet mainitsevat puutteina myös JEP-hankkeitten yhteensovittajien ja sopimuspuolten liittyvät ongelmat sekä KIE-maiden aiheuttamat viivästymiset, pankkeihin korkeakoulujen hallinnon, mutta kaikkein valitettavimpana pidetään selvästi komission aiheuttamia viipeitä (ks. taulukko 5. 1). Ongelmat määrärahojen siirtämisessä KIE-maihin olivat vakavia etenkin ensimmäisinä vuosina; joissakin maissa ne jatkuivat pitempään. Raha oli usein kuljetettava käteisenä, laitteet toimitettava henkilökohtaisesti, matkaliput ostettava länsimaissa ja toimitettava postitse jne. Tämä paisutti hallinnollisia tehtäviä ja johti usein koulutustoiminnan supistamiseen alunperin hahmotellusta. Huomattava määrä KIE-maista tulevia osallistujia hämmästeli, että merkittävä osa Tempus-määrärahoista päätyi lopulta länsimaihin. Tätä kysymystä käsitellään jäljempänä (ks. kohta 5. 4). Jotkut haastatelluista osapuolista kritisoivat Tempuksen hallintoa siitä, ettei tiettyihin toimintoihin alunperin varattuja varoja voitu käyttää muuhun toimintaan. Rahoituksen jatkuvuudesta oltiin usein epävarmoja. Käytännössä Tempus I:n aikana käynnistettyjä JEP-hankkeita tuettiin kuitenkin keskimäärin 2,8 vuoden ajan. Lisäksi epävarmuutta poistettiin Tempus I:n viimeisenä vuonna ottamalla käyttöön monivuotinen rahoitusjärjestelmä. Lopuksi esillä on vielä kysymys tukiajan rajaamisesta kolmeen vuoteen. Tämä lähestymistapa vaikuttaa järkevältä tukikeinolta antaa uudistuksille alkusysäys,mutta. monet tuensaajat mainitsivat lähestymistapaan liittyviä puutteita. Esimerkiksi ulkomaisten kausijulkaisujen hankkimiseen tarkoitettua kirjastotukea pidetään hukkaan heitettynä, mikäli julkaisujen tilaukset on myöhemmin peruutettava. Hieman runsas 10 prosenttia kyselylomakkeeseen vastanneista KIE-maiden edustajista oli jo huomannut puutteita laboratorioiden tai toimistojen laitteistoissa. Puutteet olivat ehkä vakavimmat kaikkein kunnianhimoisimmissa uudistushankkeissa. Henkilöstövaihto saattaa olla hedelmällistä, jollei sen kestoa rajoiteta lyhyeksi. Lisäksi merkittävä osa KIE-maiden osallistujista huomautti, että opetusmateriaalin kehittäminen lakkasi juuri ennen niiden käyttöönottoa, koska käytettävissä ei ollut varoja painatukseen tai muuhun kopiointiin - erityisesti kurssikirjojen tuotantoon. 18 Taulukko 5. 1 JEP-hankkeisiin osallistuneiden ainelaitosten kohtaamat rahoitusongelmat vastaajan toimenkuvan mukaan (prosentteina*) Yhteen- sovittaja Sopimus puoli Yhteistyö kumppani Yhteensä Yhteen- sovittaja ja sopimus puoli Euroopan komissiosta johtuva apurahan maksatuksen viivästyminen Pankista johtuva apurahan maksatuksen viivästyminen JEP-yhteensovittajasta johtuva apurahan maksatuksen viivästyminen Omasta oppilaitoksesta johtuva apurahan maksatuksen viivästyminen 31 18 1 7 27 24 12 Apurahan institutionaalisesta hallinnosta johtuvat ongelmat 14 10 19 17 18 25 23 20 24 20 16 14 10 11 JEP-hankkeen sisäisestä apurahahallinnosta johtuvat ongelmat 8 8 12 Rahoituksen epätasainen jakautuminen osapuolille * Luokiteltu tasolle 1 tai 2 asteikolla, jossa 1 on "hyvin merkittävästi" ja 5 on "ei lainkaan" Kysymys 4. 14: Missä määrin ainelaitoksenne kohtasi seuraavantyyppisiä ongelmia? S 4 8 4 7 Lähde: Selvitys "JEP-hankkeitten sopimuspuolten, yhteensovittaj ien ja yhteistyökumppaneitten kokemuksia Tempus-ohjelman ensimmäisen vaiheen aikana" Kokonaisuutena katsoen havaittiin Tempus-tuen osuuden vaihdelleen Tempus In loppuun mennessä huomattavasti eri KIE-maiden korkeakoulutuksen uudistamisen rahoituksen kokonaisjärjestelyissä. Joissakin maissa Tempus-tuki oli yksi käytettävissä olevista innovaatioiden ja uudistusten tuen lähteistä, kun taas toisissa se tarjosi keskeisimmän rahoituksen muulle toiminnalle kuin pelkälle olemassaolon säilyttämiselle. 5. 4 JEP-hankkeitten sisäinen yhteistyö Suurin osa Tempus-määrärahoista osoitettiin koulutukselliseen jota tulevien yhteistyökumppaneiden toteutettaisiin KIE-yhteistyömaista ja muodostamien verkkojen puitteissa. Useimmissa tapauksissa KIE-maiden osallistuja- ainelaitosten vastuuhenkilöt antoivat myönteisen arvion eurooppalaisten yhteishankkeitten sisäisestä yhteistyöstä. toimintaan, länsimaista 19 Aloite yhteistyön käynnistämiseksi tuli länsimaisilta osapuolilta. Useimmat haastatellut KIE-maiden osallistujat korostivatkin, että länsimaiset kumppanit olivat tilanteessa aluksi määräävässä asemassa. Monet KIE-maiden osallistujat kiittivät länsimaisia kumppaneitaan näiden aloitteellisuudesta, innostavuudesta ja panoksesta. Tästä huolimatta kommentit olivat varsin usein varauksellisia. Kiitosta annettiin usein, mutta joissakin tapauksissa myös kitkerää kritiikkiä. Varauksia esitettiin erityisesti viidentyyppisiä: - - - - - Läntisten kumppanien katsottiin usein toimineen liiankin dominoivasti, erityisesti yhteistyön alkuvaiheessa. Jotkut KIE-yhteistyökumppanit korostivat hyväksyneensä kritiikittä uudistussuunnitelmia tai toimintaehdotuksia ja katuneensa tätä myöhemmin, kun heidän tietonsa mahdollisista vaihtoehdoista olivat laajentuneet. Yhteydenpitoa muokkasi usein statuksen eriarvoisuus. Huomatessaan läntisen tuen akateemisen laadun alhaiseksi KIE-yhteistyökumppanit eivät useinkaan rohjenneet tuoda huoltaan julki, saati luopua yhteistyöstä kyseisen kumppanin kanssa. jo edellä todettu, huomattava määrä KIE-maista tulevia Kuten on yhteistyökumppaneita hämmästyi huomatessaan, että heidän länsimaiset kumppaninsa varasivat merkittävän osan Tempus-tuesta itselleen huolimatta selkeistä ja huomattavista puutteista KIE-kumppanien oloissa. He odottivat selvästikin suurempaa solidaarisuutta KIE-maiden korkeakoulujen ongelmien suhteen. läntiset yhteistyökumppanit väittivät, että heidän Toisaalta useimmat hallintokulunsa korvattiin vain osittain ja että Tempus-ohjelma ei ollut taloudellisesti houkutteleva. Kysymyslomakkeeseen vastanneista KIE-yhteistyökumppaneista noin kolmannes ilmoitti, ettei se ollut saanut täydellistä tietoa rahoitussuunnitelmista ja -kirjanpidosta tai komissiolle toimitettujen kertomusten kopioita. Noin joka kymmenes kritisoi voimakkaasti määrärahojen epätasaista jakamista osapuolten kesken. Huomattavalla osalla KIE-maiden oppilaitosten ainelaitoksista oli ollut länsimaisen yhteistyökumppanin houkuttelemisessa ongelmia. Kumppanien yhteistyössä oli luonnollisesti yleisluonteisia jännitteitä: - - kahden EY-maista Vaatimus vähimmcaskokoonpanosta toteutui varsin usein vain paperilla. Näissä tapauksissa länsimaisista kumppaneista toinen otti johdon käsiinsä ja toinen oli viralliset edellytykset täyttävä "hiljainen yhtiömies". yhteistyökumppanin tulevan Mitä useampi yhteistyökumppani oli virallisesti verkon jäsen, sitä pienempi oli niiden osapuolten osuus, joiden kanssa KIE-maiden osapuolet tekivät aktiivista yhteistyötä. 20 - - - Useissa KIE-maissa tehtiin yhteistyötä monen samasta maasta olevan kumppanin kanssa. Tempus edisti vain jossain määrin eri KIE-maiden korkeakoulujen ainelaitosten yhteistyötä. "Alueellisten" tai useamman KIE-maan JEP-hankkeitten osuus oli alusta lähtien pieni ja laski edelleen, vaikka selvityksen mukaan alueelliset JEP- hankkeet olivat muita hivenen onnistuneempia. Muuntyyppiset yhteistyökumppanit, yritykset tai muut organisaatiot (esim. tutkimuslaitokset), olivat usein JEP-hankkeitten virallisia osapuolia, mutta luonnollisestikaan useimmat niistä eivät toimineet keskeisinä osapuolina hankkeen hallinnossa tai sen mittavimmissa toimintamuodoissa. Voimasuhde-erot ovat niin selkeitä, että ne antavat aihetta lisäpohdintoihin. Olisiko riittävää, että hankkeeseen osallistuisi vain yksi länsimainen osapuoli? Pitäisikö kumppaneita kannustaa yhteistyöhön muiden kumppanien kanssa? Mitä puutteita ja mahdollisuuksia "alueellisilla" JEP-hankkeilla on? Kaikkiaan yhteistyö oli usein epätasapainoista, koska monet läntiset edustajat pitivät itseään paitsi laadukkaampina osapuolina. Viimeksi mainittu asenne kuitenkin muuttui vuosien mittaan jonkin verran. tiedonvälittäjinä myös tieteellisesti lahjoittajina ja 5. 5 JEP-hankkeitten osallistujien hallinnolliset tehtävät toiminnan hallintoa yleensä hyvin KIE-maissa pidetään Tempukseen liittyvän merkittävänä tehtävänä. Tehtävän ottavat vastuulleen tavallisesti rehtorit, dekaanit, varadekaanit, ainelaitosten johtajat ja varajohtajat tai vaikutusvaltaiset professorit. KIE- maiden yhteistyökumppanit, joilla ei ole vastuullaan yhteensovittamistehtäviä, ilmoittavat käyttäneensä keskimäärin yli kuusi viikkotuntia Tempus-ohjelman hallintoon liittyviin tehtäviin. Yhteensovittamisesta vastaavilta osapuolilta kului näihin tehtäviin kaksinkertainen aikamäärä. Joidenkuiden mielestä tämä toiminta edisti heidän uraansa, kun taas toiset pitivät sitä haittaavana, aktiivisen ja tuottavan tieteellisen toiminnan mahdollisuuksia vähentävänä toimintana. Yhteensovittamis- ja sopimuspuolitoiminnan asteittaista siirtymistä läntisiltä yhteistyökumppaneilta KIE-maiden edustajille pidettiin luonnollisena. Monet KIE-maista tulevat osapuolet haluaisivat, että Tempuksen hallinnosta vastaisivat heidän omien ainelcätostensa hallintovirkamiehet mieluummin kuin korkeakoulun keskushallinnon virkamiehet. Heidän mielestään oli olemassa hallintovirkamiehiä ja olla läheisessä yhteydessä näihin. tarve kouluttaa 5. 6 Koulutuksellinen toiminta Monet JEP-hankkeitten osapuolista osallistuivat virallisesti toimintaan kaikilla neljällä Tempus In tukemalla koulutuksellisen toiminnan pääalueella, joita ovat koulutuksen uudistustoimenpiteet, rakenteellinen kehittäminen sekä henkilöstön ja opiskelijoiden liikkuvuus. Jotkut pitivät samanaikaista eri toimintamuotoihin osallistumista eittämättä 21 vakuuttavana tapana lähestyä uudistuksia. Toiset asettivat jotkin toimintamuodot selkeästi etusijalle, mutta osallistuivat tukiohjelman johdosta muihinkin ja korostivat lopulta kaikkien jatkoivat muutamien toimintamuotojen painottamista ja osallistuivat muihin vain nimellisesti ja sitä enemmän vain saadakseen tukea keskeisimpänä pitämäänsä toimintaan. toimintamuotojen yhdistelmän merkitystä. Eräät Huomattavaa vaihtelua esiintyi siinä, missä määrin kunnianhimoisia uudistuspäämääriä tavoiteltiin menestyksekkäästi ilman, että niiden täytäntöönpanossa olisi onnistuttu ollenkaan tai onnistuttiin vain näennäisesti. Useimmat tarkkailijat näyttävät kuitenkin olevan yhtä mieltä siitä, että todellisten menestystarinoiden osuus on merkittävä ja että hyödyllisiä muutoksia voitiin havaita tapahtuneen valtaosassa tapauksia. Yli 90 prosenttia JEP-hankkeiden osallistujista KIE-maissa ilmoitti olevansa hyvin tyytyväisiä lopulta saavutettuihin tuloksiin (ks. taulukko 5. 2). Taulukko 5. 2 JEP-hankkeitten saavutusten yleisarvio maaryhmittäin (prosentteina) Maaryhmä Yhteensä KIE-maa Länsimaa Hyvin tyytyväinen 2 3 4 Hyvin tyytymätön Yhteensä (n) 59 33 7 1 0 100 (685) 32 45 15 5 2 100 (963) 43 41 12 4 1 100 (1648) Kysymys 10. 10: Kuinka tyytyväinen olette yleisesti tämän JEP-hankkeen saavutuksiin? Lähde: Selvitys "JEP-hankkeitten sopimuspuolten, yhteensovittajien ja yhteistyökumppaneitten kokemuksia Tempus-ohjelman ensimmäisen vaiheen aikana" Henkilöstön kehittämistoimintaa ja intensiivikursseja pidettiin usein hyödyllisenä yhteistoimintana, jonka avulla voitiin oppia tuntemaan muunmaalaisia kumppaneita, heidän toimintaansa ja ajattelutapojansa. Yleisesti ottaen niiden katsottiin olevan yhtä hyödyllisiä kuin henkilöstön liikkuminen. Perustietouden hankkiminen kansainvälisistä liittyminen nähtiin vaikutuksiltaan tiedemaailman edustajien verkoista ja niihin tärkeämpänä ja mahdollisempana saavuttaa kuin yksittäisten toimenpiteiden viralliset päämäärät. Opetusohjelmien kehittämisen ja opetusmateriaalin tuottamisen intensiteetti vaihteli. Yli puolet kyselytutkimukseen vastanneista väitti toteuttaneensa huomattavia muutoksia. Oli myös lukuisia vastaajia, jotka olivat ainoastaan muokanneet yksittäisiä kursseja tai laatineet kursseja varten merkitykseltään vähäisehköjä tekstejä. Joissakin tapauksissa kyse oli tuskin muusta kuin lisenssisuhteesta: läntiset osapuolet pelkästään siirsivät omat menetelmänsä ja aineistonsa KIE-maiden yhteistyökumppaneilleen. Uudet laitteet olivat niitä saaneiden KIE-maiden ainelaitosten ylpeydenaihe ja aiheuttivat usein kateutta saman korkeakoulun muissa ainelaitoksissa ja joskus myös läntisissä 22 kumppaneissa. Joissakin tapauksissa laitehankinnat olivat läheisessä yhteydessä niihin liittyvään koulutukselliseen toimintaan, mutta useimmiten niitä pidettiin joka tapauksena hyödyllisenä kehityksenä - koulutustoiminnan laadun kannalta yleensä, helpottamassa jne. tukemassa tulevaa kansainvälistä yhteistyötä, Rakenteellisen kehittämisen asemasta tärkeänä tuen osana oltiin kaikkein selvimmin yhtä mieltä. tutkimuksen perusrakenteita Opiskelijavaihtoa pidettiin tavallisesti hyvin hyödyllisenä ulkomaille tosiasiassa matkustaville, mutta yleisesti ottaen sen ei katsottu olevan kovinkaan läheisessä yhteydessä muuhun uudistustoimintaan. On selvää, että opiskelijavaihdon ja mittavien koulutuksellisten uudistusten yhteys oli harvoin läheinen erityisesti, koska useimpia opiskelijoita koskevaa säännöllistä vaihtotoimintaa ei pidetty käypänä tavoitteena. Eräissä tapauksissa tuettiin sellaisia perustutkinto- tai jatko-opiskelijoita, joiden odotettiin palattuaan toimivan akateemisen henkilökunnan nuorempina jäseninä. Tässä yhteydessä on hyvä huomauttaa, että Tempus-ohjelman "aivo vuoto vaikutuksen" katsottiin yleisesti olevan pieni. 5. 7 Tulokset ja vaikutukset Tempus-ohjelman toiminnan ensimmäinen ja merkittävin vaikutus oli luonnollisesti KIE- yhteistyökumppanien integroituminen kansainväliseen tiedeyhteisöön; joissain tapauksissa tämä koski myös hallintovirkailijoita. Heistä tuli tämän toimintakehyksen tottuneita ja monipuolisia toimijoita sekä osallisia pieniin ja suuriin verkkoihin. He saivat koulutusta ja kohensivat yleisesti taitojaan ja asemaansa. Lisäksi Tempus-ohjelman sosiaalistavat vaikutukset olivat valtavia. Kehittämistoimet osoittautuivat käyttökelpoisiksi ja hyödyllisiksi. Kansainvälisten verkkojen yhteydessä työskentelystä tuli lupauksia antava innovaatiostrategia. Tempus-tuki takasi useimmille tuensaajille merkittävät laitehankintamahdollisuudet. aikaan Huomattavassa määrässä KIE-maiden strategisen kauaskantoisia muutoksia opetusohjelmiin, opetusmateriaalin kehittäminen onnistui usein. Opetusohjelmien kehittämisen samoin kuin muiden koulutuksellisen toimien kattavuus ja saavutukset vaihtelivat kuitenkin suuresti. osallistuja-ainelaitoksia luonteeltaan ja uuden, saatiin KIE-maissa saavutettuihin tuloksiin vaikuttavat monet tekijät. Yleisesti ottaen voitiin havaita, että tuloksiin oltiin tyytyväisimpiä niissä maissa oppilaitoksissa ja ainelaitoksissa jotka eivät olleet kovin rikkaita ja arvovaltaisia eivätkä hyvin varattomia ja vain vähän houkuttelevia läntisten kumppanien silmissä. Siten ei ehkä ole aivan yllättävää havaita maita vertailtaessa, että tutkimusten perusteella Tempus-tuen tuloksiin oltiin kaikkein tyytyväisimpiä Bulgariassa. Edelliseen verrattuna syitä joidenkin aihealojen tukemiselle ja toisten tukematta jättämiselle voidaan nyt pitää jokseenkin mielivaltaisina. Kansallinen politiikka muuttui tiheään, ja hyviä perusteita puolesta ja vastaan voitiin esittää miltei kaikkien alojen osalta. Todellisten Tempus-toimien tulosten arvostus vaihteli aihealoittain vähän. 23 tulla valituksi Tempus-ohjelman Onnistumisia olivat lähinnä sellaisilla innovaatiotoim innan saarekkeilla saav utetut tulokset, jotka saivat kunnian toimintaan. Vaikutukset laitosympäristöön jäivät vaatimattomiksi tai lähinnä viitteellisiksi (ks. taulukko 5. 3). Ei ole kuitenkaan syytä olettaa, että asianomaisen korkeakouluasteen oppilaitoksen osaksi koituisi merkittäviä suoria tai kerrannaisvaikutuksia. Jos päävaikutus on aihealueen verkkojen sisäiset kerrannaisvaikutukset jäävät luonnostaan niukoiksi. koulutusinnovaatio, oppilaitoksen tapahtuva puitteissa Taulukko 5. 3 Tempus-tuella hankittujen laitteiden ja materiaalin käyttömahdollisuus (prosentteina laitteita hankkivista KIE-maiden JEP-yhteistyökumppaneista) Käyttömahdollisuus Atk-laitteisto Kirjallisuus Laboratoriolaitteet Toimistolaitteet Vain JEP-ainelaitos Muut ainelaitokset Kaikki oppi laitoksen ainelaitokset Käyttöä ei eritelty 44 31 23 2 21 20 56 3 46 31 20 3 59 21 19 1 Yhteensä (n) 100 (491) Kysymys 7. 3: Minkätyyppisiä laitteita tai materiaalia hankittiin ja kenellä kohdelaitoksessa on niiden 100 (537) 100 (278) 100 (287) käyttömahdollisuus? Lähde: Selvitys "JEP-hankkeitten sopimuspuolten, yhteensovittajien ja yhteistyökumppaneitten kokemuksia Tempus-ohjelman ensimmäisen vaiheen aikana" Merkittävä osuus Keski- ja Itä-Euroopan maiden alueellisen yhteistyön osallistujista piti kyseistä toimintaa kannattavana ja lupaavana kokemuksena. Eräät haastatellut osapuolet kritisoivat sitä, että kullakin alalla saavutettujen menestyksekkäiden kokemusten levittämiseksi asianomaisessa KIE-maassa on tehty vain vähän. Alueellista yhteistyötä voitaisiin harkita helpommin muutama vuosi nopeiden poliittisten muutosten jälkeen, jolloin ne voisivat lisäksi johtaa lupaavampiin tuloksiin kuin 1990-luvun alussa saattoi olla mahdollista. 6. Tempus-ohjelmaan osallistuneet korkeakouluasteen oppilaitokset Tempus-ohjelma tuki korkeakouluasteen oppilaitoksia Keski- ja Itä-Euroopassa, jossa tapahtui vuodesta 1990 merkittäviä muutoksia. Kyselylomakkeeseen vastanneitten oppilaitosten keskushallinnon edustajien mukaan vuonna 1995 järjestetyistä tutkintoon johtavista koulutusohjelmista noin 40 prosenttia oli vasta käynnistettyjä, lähes 30:a prosenttia oli kyseisenä aikana merkittävästi muutettu ja vain hivenen yli 30 prosenttia säilyi kutakuinkin ennallaan. Keskushallinnon johdon mukaan Tempus-ohjelma on auttanut voimakkaasti luomaan kansainvälisiä yhteyksiä ja vaikuttanut merkittävästi henkilöstövaihtoihin (ks. taulukko 6. 1). Monissa oppilaitoksissa ohjelma on vaikuttanut huomattavasti laitteistojen tason nostamiseen ja oppilaitoksen erilaisiin koulutuksellisiin tavoitteisiin. Ohjelman vaikutus ja opinto-ohjelmien henkilöstön korkeakouluhallintoon on kuitenkin edellistä vähäisempää. JEP-hankkeisiin osallistuvia uudelleenjärjestelyihin kehittämiseen, 24 tiedekuntia ja ainelaitoksia pidetään usein muita aktiivisempina muutoshakuisessa koulutustoiminnassa, mutta hallinnollisissa juurikaan uudelleenjärjestelyissä tai korkeakoulun ja yritysten välisissä suhteissa. Kaikkiaan puolet vastanneista esitti päätelmänään, että Tempus-toiminnalla oli ollut voimakas vaikutus heidän oppilaitoksissaan tapahtuneisiin muutoksiin. aktiivisempina ei Tempus-toiminnalla on ollut jonkinlaisia myös korkeakouluasteen oppilaitosten ulkopuolelle ulottuvia vaikutuksia. Niinkin moni kuin joka toinen vastaaja totesi, että Tempus-yhteistyön puitteissa kehitettyä opetusmateriaalia otettiin heidän maassaan standardinomaiseen käyttöön, ja joka kolmas ilmoitti samanlaista leviämistä tapahtuneen JEP-hankkeissa kehitettyjen opinto-ohjelmien osalta (ks. taulukko 6. 2). Muutoksiin osallistumisen osalta Keski- ja Itä-Euroopan korkeakouluasteen oppilaitosten keskushallintoa ei pidetä heikkona. Siten ei ole yllättävää, että osapuolet mainitsivat useita tapoja, joilla keskushallinto kannustaa kansainvälistä toimintaa, antaa hanketoiminnalle hallinnollista tukea ja tarjoaa erilaisia asiaan liittyviä palveluja. Poikkeus on kuitenkin keskushallinnon rahoitustuki JEP-hankkeisiin osallistuville tiedekunnille, jotka tarvitsisivat täydentävää rahoitusta. Useimmat oppilaitokset ilmoittavat harjoittavansa strategista suunnittelua, jonka yhteydessä korostetaan voimakkaasti joitakin tai kaikkia Tempus-toimia. Keskushallinto toimii Tempus-hakemusten tavoitteenasettelussa aktiivisesti kuitenkin ainoastaan joka seitsemännessä laitoksessa. Joka kymmenennessä laitoksessa hakemuksia ei aika ajoin vahvistettu hyväksyntäkirjein. Selvityksen tulosten perusteella näyttää siltä, että keskushallinnon vahva osallistuminen ja Tempusta korostava strateginen suunnittelu voisivat olla paikka paikoin hyödyksi. Tempus-toiminnan pitäminen onnistuneena ei näytä tiedekunnissa ja ainelaitoksissa kuitenkaan keskimäärin vaihtelevan laitoksen keskushallinnon osallistumisen laajuuden mukaan. 25 Taulukko 6. 1 Käsitys Tempus-ohjelman korkeakouluasteen oppilaitoksissa (prosentteina laitoksista) vaikutuksesta muutoksiin keski- ja itäeurooppalaisissa Tempuksen vaikutus muutokseen merkittävä* JEP-hankkeitten määrä Merkittäviä muutoksia** JEP-hankkeitten määrä 1-2 3-5 6-11 11- YhL 1-2 3-5 6-11 11- Yht. 56 63 64 52 71 68 82 90 70 76 69 67 76 44 88 82 86 72 83 68 Kansainvälisten tieteellisten yhteyksien luominen Henkilöstövaihdon lisäys Laitteistoparannukset (esim. atk-keskukset, laboratoriot, ' kirjastot jne. ) 61 63 62 69 64 76 72 82 79 78 Uusien opetusmenetelmien käyttöönotto Uusia opetusohjelmia Opiskelijavaihdon lisäys Uusia sisältöjä/paradigmoja Kansainvälisen tutkimus yhteistyön luominen Henkilöstön kehittämisen ja täydennyskoulutusohjelmien rakennemuutos Uusien tiedekuntien ja ainelaitosten perustaminen Muutokset tutkintorakenteissa Korkeakouluhallinnon uudelleenjärjestelyt Oppilaitoksen ja yritys maailman välisen yhteistyön perustaminen Teknologiansiirtoyksiköiden tai -keskusten perustaminen Hallintorakenteiden ja -menettelyjen uudelleenjärjestelyt 56 50 47 57 33 44 43 44 60 29 55 70 53 52 30 82 64 83 61 43 60 53 59 75 58 63 57 62 34 50 48 68 44 72 38 45 76 55 55 59 67 83 74 43 64 51 71 61 66 49 38 26 27 42 33 38 42 23 35 33 29 17 29 35 27 56 52 57 59 18 29 25 24 25 43 57 30 42 56 42 0 15 9 17 11 13 14 25 38 24 8 16 10 8 10 21 11 16 16 16 9 0 11 14 9 29 5 29 13 19 * Asteikolla, jossa 1 = hyvin merkittävä vaikutus ja 5 = ei lainkaan muutoksia, tason 1 tai 2 valinneiden prosenttiosuus vastaajista kyseisellä alalla 8 9 0 14 7 7 26 27 22 23 ** Asteikolla, jossa 1 = hyvin merkittäviä muutoksia ja 5 = ei lainkaan muutoksia, tason 1 tai 2 valinneiden prosenttiosuus vastaajista kyseisellä alalla Kysymys 3. 5: Missä määrin korkeakouluasteen oppilaitoksessanne tapahtui muutoksia vuodesta 1990 ja millainen oli Tempus- toiminnan vaikutus näihin muutoksiin? Lähde: Selvitys Tempus-ohjelmaan osallistuneiden oppilaitosten kehittämisestä ja rakennemuutoksista 26 Taulukko 6. 2 Tempiis-toiminnan ke irarmaisvai laitoksetko riieakouluasteenoppilaitoksissako ko päiväiste opiskelijoiden mukaan (prosentteina, useat vastaukset mahdollisia) Kokopäiväisiä opiskelijoita tällä hetkellä Yhteensä -1000 1001-2500 2501-5000 5001- Virallisia yhteistyösopimuksia kumppanilaitosten kanssa Tempus-hankkeissa kehitetystä opetusmateriaalista tulee maan standardi Kieliharjoittelun erikoisyksiköiden tai -kurssien perustaminen Oppilaitoksen kehittämiä kursseja / opinto- ohjelmia otettiin käyttöön muissa maan laitoksissa Ulkomaanopiskelun tunnustamisjärjestelmän käyttöönotto Koulutuskurssien tarjoaminen Tempukseen osallistumattomien aine- tai oppilaitosten henkilöstölle Kansainvälisen toiminnan erityisyksikön tai -toimiston perustaminen Aine- tai oppilaitoksen jäsenyys kansainvälisissä verkoissa Kirjastojenvälisen lainauspalvelun perustaminen Muu Ei merkintää Yhteensä (n) 46 46 27 38 27 23 8 12 12 0 12 250 (26) 59 55 23 32 23 36 23 14 0 5 277 (22) 48 48 31 38 38 28 21 17 14 3 3 83 57 50 27 37 33 43 33 7 3 3 60 51 34 34 32 30 24 19 11 2 6 290 (29) 377 (30) 302 (107) Kysymys 3. 17: Onko korkeakouluasteen oppilaitoksessanne nähtävissä Tempus-toiminnan kerrannaisvaikutuksia? Lähde: Selvitys Tempus-ohjelmaan osallistuneiden oppilaitosten kehittämisestä ja rakennemuutoksista Oppilaitoksen keskushallinnon näkökulmasta tietoja antaneiden nimeämistä sisäisistä ongelmista useimmat liittyivät voimavarojen saantiin, erityisesti Tempus-määrärahojen ulkopuolelta katettaviin kustannuksiin ja Tempus-määrärahojen maksatusviipeiden vuoksi tarvittavaan toiminnan esi rahoitukseen. Useimmat Keski- ja Itä-Euroopan korkeakouluasteen oppilaitoksista vaikuttavat olevan kutakuinkin tyytyväisiä tiedonkulkuun kansallisen Tempus-yksikkönsä kanssa samoin kuin tiedonkulkuun yleensä. Mahdollisesti esille tuotaviin tiedotukseen liittyviin ongelmiin sisältynee päätösten hyväksymistä ja niiden selkeyttä koskevaa kritiikkiä. Toisaalta noin kolmannes vastaajista uskoo oppilaitoksellaan olevan joitakin vaikutusmahdollisuuksia asetettaviin painotuksiin jossain määrin vaikuttamaan JEP-hankkeitten esivalintaan. ilmoitti pystyvänsä lähes neljännes ja 27 KIE-maiden korkeakouluasteen oppilaitosten keskushallinnon edustajat vahvistavat määrärahojen siirron viipeisiin liittyvän ongelman olemassaolon. Tähän puuttuivat myös KIE-maiden JEP-yhteistyökumppanit. Määrärahojen saannin viipeet vaikuttavat olevan yleisin ongelmanctiheuttqja, ja tässä yhteydessä komissiosta johtuvat viipeet mainitaan useammin tapauksista) kuin kumppanilaitoksen Tempus- sopimuspuolen aiheuttamat. (yli kolmanneksessa toimivat osapuolet kannattavat Korkeakouluasteen oppilaitosten keskushallinnossa erityisesti rahoitusjärjestelyjen ja lisäämistä sekä byrokratian vähentämistä kirjanpidon yksityiskohtien ja raportoinnin osalta. On ilmaistu tarvetta tehdä joitakin muutoksia yleisiin hallintomenettelyihin sekä ehdotettu painotusten uudelleentarkastelua niin, että opiskelijoiden liikkuvuutta suositaan useimmin. lisäämistä, Tempus-tuen joustavuuden jatkamista 7. - - Loppuarvio on luonteenomaista monimutkaisen jännitteinen (1) Tempus-ohjelmalle päätöksenteon ja hallinnon kokonaisuus, jonka avulla on (a) varmistettava tasapaino läntisten aloitteentekijöiden ja lahjoittajien sekä KIE-yhteistyömaiden välillä, (b) luotava tasapaino korkeakouluasteen oppilaitosten omien näkemysten ja yhteiskunnan taloudellisten ja sosiaalisten vaatimusten välillä, (c) taattava laaja osallistujakuntaja(d) varmistettava sujuva yhteensovittaminen ohjelmaan liittyvän päätöksenteon eri vaiheissa sekä valinta- ja nimitysmenettelyissä. Teoriassa on olemassa päätöksenteon eri vaiheita kuvaava malli, jossa kullakin tasolla on yksi ainoa päätoimija. Käytännössä eri vaiheiden väliset suhteet sekä niiden jatkuva limittäisyys ovat ainoan päätöksenteon pääfoorumin ja (b) useimmissa keskeisissä hallintomenettelyissä välittäjänä toteuttavat toimivan ja neuvoa-antavat kansalliset Tempus-ohjelman jälkimmäistä kansalliset Tempus-yksiköt. Kansallisten Tempus-ohjelman neuvoa- antavien tai valvontalautakuntien perustaminen kaikkiin KIE-maihin foorumiksi pääosapuolten Tempukseen v u o r o p u h e l u l le tarvittavien yhteensovittamismenettelyjen kannalta järkeväksi vaihtoehdoksi. Lautakuntien toiminta edellyttää kaikilta osapuolilta halua keskinäiseen asianmukainen liittyvän yhteistyöhön. Jollei näin ole, seurauksena on Tempus-ohjelmaan päätöksenteon ja ohjelman toiminnan haavoittuvuus kansallisella tasolla. kaikkien o s o i t t a u t u n ut poliittisen yhteistyölle aikaan keskittymispaineita luomiselle. Edellistä valvontalautakunnat päätöksenteon johtoyksikön (a) yhden tehtävää liittyvän saaneet tai on ja (2) Vaikka Tempus-ohjelman tavoitteita ja jännitteisyyttä korostetaankin viljalti, varsinaiset muutokset ohjelman rakenteessa ja toiminnassa olivat Tempus I:n aikana sangen vaatimattomia. Tähän saattaa olla vaikuttanut kaksi syytä: (a) JEP- hankkeiden rahoitukseen liittyvät olemassa olevat säännökset ja järjestelyt antavat muutoksille vuosi vuodelta vähemmän liikkumavaraa. Se, että yhä useammalle JEP-hankkeelle oli järjestettävä niiden toisen ja kolmannen toimintavuoden rahoitus vuosittain tehtävien uusintahakemusten perusteella, vähensi asteittain uusien JEP-hankkeitten rahoitukseen käytettävissä olevia varoja, (b) Tempus- liittyvien ohjelman painotusten vuosittaisia uudelleentarkasteluja ja ohjelmaan toimenpiteitten jatoimintamuotoj en uudelleenmäärittelyjä koskevat laitostenvälisen 28 tason päätökset eivät murtaneet ohjelman rakennetta ja logiikkaa siinä määrin, että oppilaitoksilla hanketoiminnan keskeyttäminen. käynnissä edessään olevan ollut olisi laitehankinnat liikkuvuus. Kaikkien neljän liikkuvuus. Valtaosassa JEP-hankkeita päädyttiin toimintaa, mutta ilmeisen suosittuja olivat toimenpidekimppuja: (3) JEP-hankkeitten päätukialueet olivat rakenteeltaan ja rakenteellinen kehittäminen, koulutuksellinen yhteistoiminta, henkilöstön toteuttamaan opiskelijoiden ja kaikkia neljää henkilöstön toiminta-alan yhdistämisellä oli huomattava vaikutus koulutusohjelmien uudistamisessa. Lisäksi toimenpidenippua pidetään nykyisessä kokoonpanossaan sopivimpana tulevaisuuden vaihtoehtona. Asialla on kuitenkin kaksi heikkoa puolta. Ensiksikin pidettiin usein valitettavana, että Tempuksen käyttö tutkimuksen hyväksi oli nimenomaisesti rajattu toiminnan ulkopuolelle. Tätä rajausta oli vaikea ymmärtää, sillä Tempus-ohjelman tarkoitus oli vaikuttaa korkeakoulutuksen rakennemuutoksiin maissa, joissa tutkimus ja opetus oli aiemmin erotettu eri laitosten tehtäväksi ja joissa näiden toimintojen yhteennivomista ja vuorovaikutusta pidetään yhtenä uudistuksen päätavoitteena. Lisäksi opiskelijoiden JEP-toimenpiteitten yhdistelmää on jäänyt toiminta-aloista vähäisimmäksi. Liikkuvuutta pidettiin kannattavana niille, jotka matkustivat ulkomaille, mutta vähemmän tärkeänä muiden kolmen toiminta-alan yhteisvaikutuksen kannalta. Niinpä JEP-hankkeitten yhteydessä joitakin kysymyksiä avoimeksi. toimenpiteiden yhdistelmän osalta integrointi osaksi tukikelpoisten liikkuvuuden jää (4) Vaikka kansallisissa politiikoissa ja määrärahan myöntämiseen liittyvissä menettelyissä on nähtävissä tietyntasoista jatkuvuutta, Tempuksen voimavarojen ja kansallisten painotusten vuosittainen uudelleenmäärittely sekä niiden varsin myöhään tapahtuva julkistaminen on aiheuttanut apurahojen hakijoiden ja saajien keskuudessa jonkinlaista levottomuutta. He saattoivat vasta viime hetkellä varmistua siitä, vastasivatko heidän hakemuksensa painotuksia tai sopivatko heidän toimintansa edelleen poliittisiin päätöksiin ja myönnettäisiinkö heille jatkotukea. tyyppi- (5) Kansalliset Tempus-painotukset vuosittaisine tarkistuksineen paitsi heijastavat eri KIE-yhteistyömaiden kehityksen erilaisuutta myös määrittävät osallistumisen tasapainon oppilaitosten ja aihealueiden osalta. Tempus I:n aikana pystyttiin laajempi ottamaan mukaan ohjelmaan korkeakouluasteen oppilaitosten joukko. Arviolta 70 prosenttia kaikista KIE- maiden korkeakouluasteen oppilaitoksista osallistui Tempukseen. Verrattuna Tempuksen alkuvaiheessa vallinneeseen selkeään liiketaloudellisten ja teknisten alojen korostuneisuuteen Tempus I:n jälkimmäisellä puoliskolla voitiin todeta aihealueita katetun hieman laajemmin. Tempuksessa ovat kuitenkin edelleen sangen aliedustetussa asemassa jotkin sellaiset tieteenalat ja aiheet, joiden uudistamista olisi sosioekonominen muutosprosessi huomioon ottaen syytä edistää. ja kokokirjoltaan entistä tapahtunut (6) Tempus-ohjelman hallinnollisten huomattavia muutoksia Tempus jälkipuoliskolla. KIE-yhteistyömaissa tapahtunut vähittäinen poliittinen vakiintuminen ja jatkuva muutosprosessi samoin kuin kansallisten Tempus-yksiköiden enenevä ammattimaistuminen ovat johtaneet tehtävien jakautumisessa on In 29 ja tehtävien siirtymiseen EY:n Tempus-yksiköltä vastuun / Euroopan koulutussäätiön Tempus-osastolta yhä enemmän kansallisille Tempus-yksiköille. Tämä on vaikuttanut EY:n Tempus-yksikön / Euroopan koulutussäätiön Tempus- osaston ja kansallisten Tempus-yksiköiden välisiin suhteisiin, ja lisäksi näyttää tulleen aika tarkastella EY:n Tempus-yksikön / Euroopan koulutussäätiön Tempus- osaston ja vastuita uudelleen. Kansallisten Tempus-yksiköiden lisäämisen yhteydessä voitaisiin vastaavasti antaa Euroopan itsehallinnon koulutussäätiön Tempus-yksikölle uudenlaiset tehtävät. tehtävää (7) Useimmat vastaajat KJE-maista pitivät JEP-hankkeitten yleisrahoitusta yleisesti ottaen avokätisenä, vaikka käsitykset avokätisyydestä saattavatkin vaihdella maittain. JEP-hankkeitten tuen määrään kohdistettu kritiikki oli suunnattu pikemminkin kysymyksiin tuen jatkuvuudesta. Tempus I:n tyypillinen piirre oli tuen saaminen "taivaasta satavan mannan" tavoin ja sen loppuminen kolmen vuoden kuluttua ilman, että olisi tarjottu minkäänlaista ratkaisua siirtymiselle lihavista vuosista laihoihin. Ongelmaa lievitettiin hivenen ottamalla Tempus I. n viimeisenä toimintavuonna käyttöön yhteiset eurooppalaiset verkot, mutta Tempus- ohjelman valinta- ja tukipolitiikan ongelmiin liittyvät radikaalit ratkaisut on asetettava kyseenalaiseksi. liikkuvuuteen JEP-sopimuspuolissa. Useimmiten (8) Yleisesti ottaen vastaajat kritisoivat Tempus-tuen siirtoprosessin hallinnointia ja tuenkäytön joustamattomuutta. Vakavinta kritiikkiä esitettiin JEP-hankkeitten rahoituksen ja tarkoitettujen apurahojen maksatuksen viipeitä kohtaan. Viipeiden syiden nähtiin joissakin tapauksissa olevan pankeissa ja joskus myös syynä pidettiin kuitenkin EY:n maksatusjärjestelyjä. Rahoituksen viivästyminen yhdessä hankkeille tyypillisen dynamiikan kanssa korostaa tuenkäytön joustamattomuudesta syntyviä ongelmia eli sitä, että tukea on lupa käyttää ainoastaan erityisesti määrättyihin tarkoituksiin silloinkin, kun tiettyjen (esim. liikkuvuuteen suunnattujen ) määrärahojen maksatus viivästyy, kun voitaisiin säästää rahaa käyttämällä tiettyyn toimintaan suunniteltua vähemmän varoja tai kun hankkeen sisäinen dynamiikka on aiheuttanut painotusmuutoksia joidenkin toimintamuotojen osalta. (9) Korkeakouluasteen oppilaitoksilla on yleensä edustaja kansallisissa Tempus- ohjelmaa käsittelevissä neuvoa-antavissa tai valvontalautakunnissa. Ne osallistuvat siten kansallisten Tempus-painotusten laadintaan ja tarkistamiseen ja voivat tuoda toiminnan osaksi institutionaalisia etunäkökohtia ja strategioita. Yleisesti ottaen korkeakouluasteen oppilaitokset ovat varsin tyytyväisiä kansallisten Tempus- yksiköiden yhteydenpito- ja tiedotustoimintaan. Korkeakouluasteen oppilaitokset, JEP-yhteistyökumppanit ilmaisseet viestintärakenteiden toimivuuden osalta vakavaa huolta. Lisäksi on olemassa riittävät mahdollisuudet molempiin palautteelle: suuntiin oppilaitostasolta kansalliselle tasolle ja päinvastoin. tason osapuolet ja kansallisen tapahtuvalle eivät (10) Tempus on osaltaan vaikuttanut merkittäviin muutoksiin korkeakouluasteen oppilaitoksissa vuodesta 1990. Vain hiukkasen yli 30 prosentissa kyselyyn vastanneissa oppilaitoksissa koulutusohjelmat olivat pysyneet muuttumattomina. Tempus on lisäksi auttanut voimakkaasti kansainvälisten yhteyksien luomisessa ja henkilöstövaihdon järjestämisessä. Strategisen suunnittelun osalta vaikutukset 30 ovat kuitenkin vähäisempiä. Tiedekuntien ja ainelaitosten käsitykset Tempus- toiminnan oppilaitosten keskushallinnon osallistumisaktiivisuuden mukaan. onnistumisesta yleisesti vaihtele ottaen eivät (11) Verkoissa tapahtuvan yhteistyön osalta on mainittava neljä seikkaa: KIE- ja länsimaista tulevien yhteistyökumppanien suhde, JEP-hankkeiden osallistujamäärä, kustakin maasta tulevien oppilaitosten määrä sekä yritysten rooli. - - - - länsimaista KIE- ja tulevien yhteistyökumppanien suhdetta pidetään pääosin ystävällisenä ja yhteistyöhakuisena. Monet KIE-maiden osapuolet ovat kiitollisia läntisiltä kumppaneilta saamastaan valtavasta tukimäärästä ja näiden omistautumisesta asialle. Yhteistyö on lisännyt osapuolten välistä kunnioitusta. KIE-maiden osapuolet valittivat kuitenkin sangen usein joidenkin läntisten kumppanien hallitsevasta asenteesta ja niistä joskus toiminnan väitettiin hyvinkin korkeista hallintokuluista, joita näiden edellyttävän. Sitävastoin läntiset kumppanit totesivat usein, ettei heidän hallintokuluihinsa saamansa Tempus-tuki kattanut likikään kaikkia suoria ja epäsuoria kustannuksia. JEP-hankkeitten kumppanikoostumukseen liittyvät ongelmat vaihtelivat hankkeen koon mukaan. Mitä useampi yhteistyökumppani oli virallisesti verkon jäsen, sitä pienempi oli niiden osapuolten osuus, joiden kanssa tekivät aktiivista yhteistyötä. Yhteistyö oli KIE-maiden osapuolet tiiviimpää niissä JEP-hankkeissa, joissa osallistujia oli muita hankkeita vähemmän. Joissakin KIE-maissa kansalliset hallitukset edistivät usean samasta maasta tulevan kumppanin kanssa yhden JEP-hankkeen piirissä käytävää yhteistyötä. Näin toimittiin, jotta voitiin korjata Tempus-tuesta käytävässä kilpailussa vallitsevaa harvan voittajan ja monen häviäjän epätasapainoa sekä tarjota mahdollisuus muita heikommin menestyneille oppilaitoksille osallistua Tempus-ohjelmaan ja hankkia onnistuneiden sovellusten ja JEP- hallinnon edellyttämää osaamista. tarkastellaan tilannetta kokonaisuutena, yritysten Kun JEP- toiminnassa ei ollut kovinkaan vahva. JEP-hankkeisiin osallistuvien yritysten määrä väheni Tempus I:n aikana. Yritykset olivat usein ainoastaan "hiljaisen yhtiömiehen" asemassa tai mukana pelkästään harjoittelupaikkojen tarjoajina. Korkeakouluasteen oppilaitokset eivät juurikaan esittäneet huomioitaan yritysten JEP-hankkeisiin osallistumisen merkityksestä eivätkä esittäneet asiaan liittyviä painotuksia. rooli (12) Ne JEP-hankkeet, joissa oli yhteistyökumppaneita useasta eri KIE-maasta eli usean KIE-maan tai "alueelliset" JEP-hankkeet, olivat varsin onnistuneita ja tarjosivat erityisiä mahdollisuuksia rajat ylittävälle yhteistyölle. Hajauttamisen ja kansallistamisen yhdistelmä Tempus-ohjelmassa edisti kansallisten painotusten vaikuttavuutta. Se paitsi vähensi usean KIE-maan välistä yhteistyötä myös vaikeutti huomattavasti onnistuneiden hakemusten laatimista, koska näiden oli vastattava kahden tai useamman KIE-yhteistyömaan kansallisia painotuksia. Tämä 31 kehitys on vähentänyt tiettyjä yhteistyömahdollisuuksia ja yhteistyön laatua, ja sitä pitäisi pohtia uudelleen. (13) JEP-hankkeitten sisäiseen ja osapuolten keskiseen samoin kuin JEP- toimintaan osallistuvien korkeakouluasteen oppilaitosten keskushallinnon sekä tiedekuntien liittyvien katsantokantojen aiheuttavan kysymysten eroavaisuuksia. Nämä erot eivät kuitenkaan keskity mihinkään tiettyyn näkyvään kohteeseen, joten selkeätä muutoksen suuntaa ei voida osoittaa. ja ainelaitosten väliseen hallinnolliseen yhteistyöhön katsotaan eripuraa usein ja (14) Mahdollisuus luoda henkilökohtaisia yhteyksiä ja tulla osaksi kansainvälistä tiedemaailmaa oli varmastikin näkyvimpiä Tempuksen vaikutuksia, joita KIE- yhteistyökumppanit myös arvostivat suuresti. Kun nämä yhteydet ja tämä yhteistyö vakiintuvat ja niistä tulee normaali käytäntö, Tempus-ohjelma menettää kuitenkin ja merkityksensä kansainvälistymisen kanavana. tai pääasiallisena kansainvälisten yhteyksien ainoana (15) Laitteiden nykyaikaistamiseen sekä opetuksen ja oppimisen uudistamiseen liittyvät Tempuksen vaikutukset ovat osallistuneiden tiedekuntien ja ainelaitosten suuren arvostuksen. Nämä vaikutukset olivat lisäksi suorempia tukemilla ja näkyvämpiä kuin vaikutukset muilla Tempuksen rakenteellisen kehittämisen alueilla. Siten ei ole yllättävää, että tapauksissa, joissa tällaisia uudistuksia oli tehty, esimerkiksi koulutusohjelmiin tehtiin vain harvoin merkittäviä muutoksia eikä niitä pidetty niinkään Tempus-toiminnan suorina vaikutuksina. saaneet ohjelmaan (16) Opiskelijoiden liikkuvuuden merkitys Tempus-toimintaan osallistuneiden tiedekuntien ja ainelaitosten silmissä kasvoi vasta Tempus I:n loppuvaiheessa. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että useimmat KIE-maat odottavat pääsevänsä piakkoin osalliseksi Sokrates-ohjelmaan. Tätä taustaa vasten liikkuvuuteen liittyviä JEP-hankkeita pidetään asianmukaisena valmisteluna. On kuitenkin huomattava, että Tempus-ohjelman liikkuvuudelle ei voida verrata opiskelijaliikkuvuuteen Erasmus-ohjelman puitteissa. Tempus-ohjelman tukemalle opiskelijaliikkuvuudelle ei ole ominaista vaihtojen vastavuoroisuus, sitä ei ole organisoitu yhtä voimakkaasti kuin Erasmuksessa ja siihen ei edelleenkään useassa tapauksessa liity opinto-ohjelmien hyväksilukemis- ja tunnustamisjärjestelyjä. Tempus-ohjelmaan sisältyvää opiskelijoiden liikkuvuutta käytettiin jossain määrin kuitenkin onnistuneena välineenä valittaessa potentiaalista nuorempaa tieteellistä henkilökuntaa. tukea opiskelijoiden (17) Tempus-ohjelman yhteydessä on saavutettu koulutukseen ja koulutusohjelmiin liittyvän toiminnan kerrannaisvaikutuksia maan muissa korkeakouluasteen oppilaitoksissa saman aihealueen ja vastaavien ainelaitosten puitteissa. Voidaan levitetty ja JEP-hankkeitten puitteissa huomata, että toiminnan kehitettyä opetusohjelma- ja opetusmateriaalia on otettu käyttöön jossain määrin, vaikkakin tilannetta tältä osin voitaisiin parantaa lisäämällä levittämisen ja hankkeitten puitteissa kehitetyn materiaalin julkaisemisen tukea sekä viestintää ja tiedonvaihtoa. Samantapaiset kerrannaisvaikutukset olisivat usean KIE-maan JEP- hankkeitten voimavara, ja niiden avulla olisi voitu saada aikaan erityisten tuloksia on 32 - - koulutusohjelmiin liittyvien innovaatioiden tai erityisen laadukkaan materiaalin vaihtoa KIE-maiden kesken. Yleisesti ottaen JEP-toiminnan tulosten levittämistä ei vahvasti edistetty tai tuettu Tempus I:n aikana. Kun JEP-hankkeitten Tempus- tuki kolmen vuoden kuluttua päättyi, jäljellä ei usein enää ollut rahoitusta tai käytettävissä ei ollut lisärahoitusta, jonka avulla kehitetty aineisto olisi voitu julkaista tai tulosten levittäminen järjestää. Kerrannaisvaikutusten määrää olisi voitu lisätä myös ottamalla ne Tempus-tukijärjestelmän osaksi ja käyttämällä entistä kohdennettua lähestymistapaa tulosten levittämiseen. esille osallistujilta tiedusteltaessa hankkeiden (18) JEP-hankkeitten puitteissa saavutetun innovaation saarekkeisuus tuli usein ja laajalti oppilaitosten keskushallinnon edustajilta hankkeitten mahdollisista kerrannaisvaikutuksista institutionaaliseen ympäristöön. Tämä on sikäli ymmärrettävää, että aihekohtainen toiminta ei automaattisesti johda koko oppilaitoksen hallintorakenteeseen kohdistuviin kerrannaisvaikutuksiin. Saarekkeisuus saattaa kuitenkin johtua myös saman tieteellisen henkilökunnan ainelaitoksen muun muutosvastaisuudesta ja/tai JEP-hankkeitten osallistujien haluttomuudesta jakaa innovaatioita ja uusia voimavaroja kilpailun kovuuden vuoksi. tiedekunnan tai ja JEP-hankkeille antamien palvelujen (19) JEP-hankkeitten osallistujat ja toisaalta oppilaitosten keskushallinto näkevät keskushallinnon JEP-toiminnan integroimisen oppilaitostason kehittämisstrategiaan eri tavoin. JEP-hankkeitten osallistujat pitävät oppilaitoksensa keskushallinnon kautta saamaansa toiminnan tukea huomattavasti pienempänä kuin keskushallinto itse. Laitoshallinnon erilaiset toimintamallit eivät näytä mitenkään suorasti vaikuttavan JEP-toiminnan tuloksellisuuteen. Eri katsantokantojen oikeellisuutta on vaikea määritellä muutoin kuin sen perusteella, että molemmat osapuolet kiinnittävät huomionsa mieluiten uuteen kehitykseen (so. Tempus II:n puitteissa) ja näin ollen vähemmän edellisen kehityksen arviointiin. ja Toisin kuin muut euroopanlaajuiset ohjelmat Tempus on vääjäämättä logiikkansa vuoksi epävakaa. Tähän on seuraavia syitä: Mitä paremmin Tempus menestyy, sitä vähäisemmäksi tulee sen kautta KIE- yhteistyömaille jaetun tuen asema. Poliittisen ja taloudellisen vakiintumisen sekä kansainvälisen ympäristön ammatillistumisen ja itseluottamuksen lisääntymisen myötä KIE-maiden rooli asiaankuuluvissa päätöksentekoprosesseissa muuttuu yhä korostetummaksi ja vaikutuksekkaammaksi Euroopan yhteisöön nähden. Samaan tapaan näyttää korostuvan kansallisten Tempus-yksiköiden rooli Euroopan koulutussäätiön Tempus-osastoon nähden. - - Tempus-ohjelman logiikan sisäinen epävakaus näkyy myös JEP-hankkeitten tasolla. Useimmat JEP-hankkeet toimivat aktiivisesti kaikilla neljällä Tempus-tukialueella, vaikkakin - kuten edellä on jo mainittu - yksittäisten toimien toteutustaso vaihteli. Tästä huolimatta toimintojen yhdistäminen sai aikaan kannusteen, jolla rohkaistiin aktiivisuuteen innovaation alalla suuremmassa määrin kuin KIE-maiden JEP- koulutuksellisen 33 yhteistyökumppanit olivat alunperin suunnitelleet. Siten yhdistämistä voidaan pitää suhteellisen onnistuneena tätä toimintayhdistelmää, kun uudistusten painotukset ja tavoitteet alkavat muuttua KIE- yhteistyömaissa. toimena. Tässä yhteydessä on hyvä tarkastella - - - Neljästä kuuteen vuoden kuluttua päämäärien ja tavoitteiden määrittelyssä on otettava huomioon, kuinka Tempus-ohjelman alkuunpanevaja hätätoimiluonne on muuttunut. Eurooppalainen ulottuvuus täydentää vähitellen ohjelman kansallista luonnetta KIE-maissa. Yksittäisiä aloja saattaa edelleen olla tarpeen tukea yhdistämättä niitä kuitenkaan toimintakokonaisuudeksi. Uuden tehtävät ja toimet saattavat saada uutta merkitystä. Tempus-ohjelma on menestyksekkäästi myötävaikuttanut huomattavaan määrään kehitystä ja muutoksia KIE-yhteistyömaiden korkeakouluasteen oppilaitoksissa. Lisääntyvän poliittisen vakiintumisen ja etenevän yhteiskunnallisen ja taloudellisen muutosprosessin edessä Tempus-ohjelma on menettänyt alkuperäisen hätäapuohjelman luonteensa useimpien KIE-yhteistyömaiden osalta. Tämä merkitsee sitä, että on tullut aika tehdä uusia perustavia päätöksiä suunnasta, johon Tempus-ohjelmaa olisi kehitettävä. Päätöksenteossa on otettava huomioon Tempus-ohjelman tähänastiset onnistumiset ja saavutukset aivan samoin kuin jäljellä olevat ongelmat ja muuttuneet olot KIE-maissa. Arvioinnissa tehdyt havainnot osoittavat Tempukselle kolme pääsuuntaa mahdollisina aiheina pohdittaessa ohjelman tulevaisuutta. suuntaa voidaan luonnehtia käsitteillä "hajauttaminen Ensimmäistä ja kansallistaminen". Suuntaus siirtää Tempukseen liittyviä vastuita ja tehtäviä KIE- yhteistyömaille jatkuu. Tämä on paitsi KIE-maissa saavutetun eritasoisen taloudellisen kehityksen ja vakauden myös Tempus-toiminnan eri painopisteiden mukaista. Seurauksena olisi, että Tempuksesta tulisi vääjäämättä hyvin heterogeeninen. Mahdollisuudet alueellisiin kerrannaisvaikutuksiin ja KIE-maiden keskinäiseen yhteistyöhön vähenisivät, ja toiminnan eurooppalainen ulottuvuus pysyisi heikkona tai jopa heikkenisi. Toista suuntaa kuvaavat "sokraatistuminen ja näivettyminen". Se merkitsee sitä, että jotkin KIE-maat siirtyisivät kohti jäsenyyttä Sokrates-ohjelmassa (ja Leonardo-ohjelmassa), kuten on jo nähtävissä, ja muut KIE-maat muodostaisivat jäljellä olevien KIE-yhteistyömaiden ryhmän. Tällainen Tempus-ohjelman tulevaisuudenkuva sopii joidenkin KIE-maiden laajalle levinneisiin pyrkimyksiin, vaikkakaan monien Tempus-tuen piirissä olevien koulutuksellisten toimien asema Sokrates-ohjelmassa ei ole vahva. Tähän suuntaan pyrkivät KIE-maat eivät ehkä edellyttämiä vielä pysty liitännäistoimenpiteitä, mutta määräävä tekijä onkin usein arvovalta ja tunne samanarvoisuudesta EU:n jäsenvaltioiden korkeakouluasteen oppilaitosten kanssa. Sokrates-ohjelmaan osallistumisen esittämään 34 Kolmatta suuntaa voidaan luonnehtia Tempus-ohjelman "eurooppalaistumiseksi", johon liittyy tehtävien ja hallinnon rakenteellinen uudistaminen. EY voisi ottaa edistääkseen vahvan eurooppalaisen ulottuvuuden kyllästämiä, kestoltaan vähintään keskipitkiä toimia ja antaa yksittäisten KIE-maiden huolehtia muusta jäljellä olevasta alkutuesta, joka on suuntaukseltaan lyhytkestoista ja lähestymistavaltaan kansallista. Tämä saattaisi johtaa Tempus-ohjelman pysyvyyden kohentumiseen, vaikkakin se todennäköisesti edellyttäisi ylimääräistä rahoitustukea, jota ei vielä ole sisällytetty kansallisiin Phare-määrärahoihin eikä vielä otettu huomioon niissä kansallisissa päätöksentekomenettelyissä, luotu Phare-varojen kohdentamiseksi Tempus-ohjelman käyttöön. jotka on 8. Yleiset päätelmät Tempus-ohjelma nauttii korkeaa arvostusta KIE-maissa, ja se on otettu niissä hyvin vastaan. Vaikka hakemusten yleislaatu onkin jatkuvasti parantunut, valtaosaa hakemuksista ei ole voitu tukea rajallisten Tempus-määrärahojen puitteissa. Tempus I:n yhteydessä tuettuja hankkeita voidaan pitää pääosin onnistuneina ja kannalta. Kaikkia merkittävinä KIE-maiden mahdollisuuksia ei kuitenkaan käytetty edistämään hanketoiminnan ja kerrannaisvaikutusten levittämistä tuettujen yksittäisten ainelaitosten tai tiedekuntien muodostamien "innovaatiosaarekkeiden" ulkopuolelle. korkeakoulutuksen kehityksen tulosten Tempus-ohjelmaan liittyvää politiikkaa on KIE-maissa muotoiltu vähitellen paremmin yksittäisten maiden tarpeisiin kohdennetuksi. Tämä kehitys korostaa sitä, että kaikki kansallisen tason korkeakoulutuksen osapuolet ovat alkaneet tiedostaa entistä paremmin Tempus-ohjelman mahdollisuudet. Tempus-ohjelman hallintoa KIE-maissa voidaan pitää tehokkaana ja asianmukaisena ottaen huomioon ohjelman monimutkaisuus ja tarve jatkuvasti muokata sitä, ohjelman kattamien oppilaitosten ja aihealueiden määrästä sekä tukitoimien moninaisuudesta. ilmeisen suuri, ainakin avulla voitaisiin Vaikka Tempus I:n vaikutus KIE-yhteistyömaiden korkeakoulutuksen kehittymiseen on lisätoimia. ollut ja Lisätoimien täydemmin rakennemuutoksessa sellainen suoritus- ja edistystaso, jolla saadaan hyödynnettyä Tempus-ohjelman mahdollisuuksia ja päämäärät. joissakin KIE-yhteistyömaissa saavuttaa korkeakoulutuksen toteuttaa ohjelman uudistamisessa tavoitteet tarvitaan 35 f\**i ex Albania Bulgaria Czech Republic Estonia Hungary Latvia Lithuania Poland Romania Slovenia Slovakia Sub-total Regional funds former DDR , Yugoslavia G r a nd total TEMPUS BUDGET (MECU) 1990 1991 2. 46 5. 00 6. 00 ~' 6. 18 12. 00 12. 35 13. 50 10. 00 1. 23 i 3. 00 22. 23 j 0. 93] ; 23. 16 49. 50 15. 00 6. 00 70. 50 1992 1. 20 8. 00 10. 00 J j OO 16. 00 1. 50 1. 50 26. 00 13. 00 2. 30 5. 00 85. 50 12. 50 1993 4. 90 15(K) 8. 00 3. 60 16. 00 4. 70 5. 20 35. 00 18. 00 3. 50 5. 00 118. 90 10. 25 total 6. 10 28. 00 26. 46 4. 60 50. 18 6. 20 6. 70 86. 85 41. 00 5. 80 14. 23 276. 13 37. 75 0. 93 6. 00 98. 00 129. 15 320. 81 -3G - ISSN 1024-4492 KOM(96) 428 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 11 Luettelonumero : CB-CO-96-428-F1-C ISBN 92-78-08013-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg fc