title: Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 52/96 van 4 oktober 1996 tot wijziging van bijlage IX (Financiële diensten) bij de EER-Overeenkomst

eurovoc_concepts:
European Economic Area
Iceland
Liechtenstein
agreement (EU)
credit institution
management audit

formats: html pdfa1b print


title: Forslag til RÅDETS AFGØRELSE vedrørende indgåelsen af aftalen på det Europæiske Fællesskabs vegne om internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer mellem det Europæiske Fællesskab og Australien, Canada, Japan, USA, Norge og Schweiz

eurovoc_concepts:
competitiveness
computer assisted manufacturing
industrial cooperation
international agreement
research and development

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 10. 19% KOM(96) 468 endelig udg 96/0235 (CNS) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE Vedrørende indgåelsen af aftalen på det Europæiske Fællesskabs vegne om internationalt intelligente fremstillingssystemer mellem det Europæiske Fællesskab og Australien, Canada, Japan, USA, Norge og Schweiz forsknings- og udviklingssamarbejde inden for (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Baggrunden for nærværende forslag er anført i den bilagte begrundelse. 1. I forslaget anmodes Rådet om at vedtage og godkencb indgåelsen af den bilagte internationale samarbejdsaftale om forskning og udvikling inden for området intelligente fremstillingssystemer med tredjelandene Australien, Canada, Japan, USA, Norge og Schweiz, der skal iværksættes i form af en brevveksling. Aftalen skal fastlægge principperne for samarbejde om forskning og udvikling inden for området intelligente fremstillingssystemer mellem juridiske personer fra Fællesskabet og juridiske personer fra tredjelande. For juridiske personer fra Fællesskabets vedkommende vil relevante finansieringsprogrammer være det flerårige navnlig informationsteknologiprogrammet og materialeteknologiprogrammet. rammeprogram, herunder og De foreslåede bestemmelser for tildeling, disseminering og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder følger retningslinjerne i Rådets og Kommissionens fælles erklæring af 26. juni 1992 (KOM(92) 202 endel. ) i forbindelse med samarbejdet 2. Med hensyn til metoderne og betingelserne for implementering af IMS inden for EU gælder bestemmelserne i bilag 2 til Rådets afgørelse 5168/95 af 10. marts 1995. Kommissionen anmoder derfor Rådet om: at godkende aftalen; at bemyndige Kommissionen til at undertegne aftalen på EU's vegne. Aftalen træder i kraft den første dag i den måned, der følger efter den dato, samtlige deltagere har accepteret aftalen. hvor ^ MAG 1. 2. 3. ressourcer Verden over forskes der intensivt i intelligente fremstillingssystemer (IMS), men for langt den største dels vedkommende på nationalt eller regionalt plan. Meget kan vindes, hvis man indleder et samarbejde med partnere fra andre lande eller regioner, hvor der findes supplerende ekspertise. En sammenlægning af ideer og menneskelige i betyde produktionseffektiviteten verden over. Et sådant samarbejde vil, dersom det finder sted inden for en rimelig ramme, kunne fremme standardiseringsbestræbelser og øve indflydelse på udviklingen inden for grundforskning og anvendt forskning, så den i højere grad koncentreres om globalt virkende og industrirelevante opgaver. Samarbejdet vil have en nyttevirkning for alle størrelser virksomheder, herunder SMV, ved at lette deres adgang til nye markeder. forbedring generel kan en For at undersøge mulighederne for internationalt forskningssamarbejde om IMS blev der i 1992 igangsat en forundersøgelser af to års varighed i erhvervsmæssig regi. Deltagerne i undersøgelsen var Australien, Canada, EF, fem EFTA-lande1, Japan og USA. Resultatet af forundersøgelsen, viste, at der er merværdi i et sådant samarbejde, hvis det foregår på gensidige vilkår og betingelser. Det internationale forbindelse med styringsudvalg, forundersøgelsen, anbefalede i sin slutrapport et opfølgende program. Resultaterne af en efterfølgende undersøgelse blandt erhvervsfolk i Europa viste, at der er støtte til IMS-samarbejdsmodellen. som blev nedsat i Den 8. september 1994 anmodede Kommissionen om mandat til at forhandle om en international samarbejdsaftale om intelligente fremstillingssystemer med de nævnte tredjelande (SEK(94) 1255). Den 10. marts 1995 bemyndigede Rådet Kommissionen til at forhandle om aftalen (5168/95), og Rådet godkendte ved Østrig, Finland, Norge, Sverige og Schweiz I samme lejlighed en række forhandlingsdirektiver med henblik på indgåelsen af en videnskabelig og teknisk aftale. Der skulle i EF's forhandlingsposition i fuldt omfang tages hensyn til EF's politik, specielt dets FTU-politik. Målsætningen for EF skulle især være at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for industrien i EF og at anspore den til at blive mere konkurrencedygtig på internationalt plan. 4. Forhandlingerne resulterede i vedføjede aftale, der skal iværksættes via brevudveksling mellem Det Europæiske Fællesskab, Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada, Norge og Schweiz. I aftalen fastsættes principperne for samarbejdet om forskning og udviklingsaktiviteter inden for intelligente fremstillingssystemer, og den indeholder en beskrivelse af: Målsætningen De tekniske aspekter af IMS-samarbejdet Samarbejdsformer og -metoder Formidling og anvendelse af information Finansiering Implementering af IMS Varighed Implementering af IMS i Europa. 5. Med hensyn til metoderne og betingelserne for implementering af IMS inden for EF er betingelserne, der vil gælde fastsat i Annex 2 til Rådsbeslutningen 5168/95 den 10 marts 1995. RÅDETS AFGØRELSE af. Vedrørende indgåeisen af aftalen på det Europæiske Fællesskabs vegne om intelligente internationalt fremstillingssystemer mellem det Europæiske Fællesskab og Australien, Canada, Japan, USA, Norge og Schweiz forsknings- og udviklingssamarbejde inden for RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 M, sammenholdt med artikel 228, stk. 2, første punktum, og artikel 228, stk. 3, første afsnit, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og ud fra følgende betragtninger: Internationalt samarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer vil styrke det videnskabelige og tekniske grundlag for industrien i Europa og bidrage til at gøre den europæiske industri mere konkurrencedygtig; en gennemførlighedsundersøgelse af to års varighed om internationalt samarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer har vist, at der findes en merværdi i et sådant samarbejde; Rådet har givet Kommissionen mandat til at føre forhandlinger om en aftale med tredjelandene Australien, Canada, Japan og USA og med EFTA-landene Norge og Schweiz; der er opnået enighed med tredjelandene - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: S Artikel 1 Aftalen om internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer med tredjelandene Australien, Canada, Japan og USA og med EFTA-landene Norge og Schweiz godkendes hermed. Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse. Artikel 2 Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den person, der er beføjet til at undertegne den i artikel 1 omhandlede aftale med bindende virkning for Fællesskabet. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand Principper for internationalt forskningssamarbejde og udviklingsaktiviteter indenfor intelligente fremstillingssystemer mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada, Norge og Schweiz til de som har forhandlinger, og internationalt Jeg henviser intelligente udviklingsaktiviteter forskningssamarbejde fremstillingssystemer (IMS) mellem deltagerne, dvs. Det Europæiske Fællesskab, Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og EFTA-landene Norge og Schweiz. sted om for fundet inden Formålet med dette brev er at bekræfte den enighed, der er opnået om principperne for samarbejde om IMS. Brevet supplerer kommissoriet i bilaget og indebærer en ændring af artikel VIII og artikel 1. 13 i Bilag 2 til kommissoriet, jf. nedenfor. 1. Målsætning Deltagerne fremmer og letter samarbejdet mellem enheder - etableret på deres område - inden for intelligente fremstillingssystemer. Samarbejdet skal indebære en balance mellem udbytte og indsats, være af industriel relevans og være baseret på princippet om gensidig interesse og forståelse. 2. Tekniske aspekter af IMS-samarbejdet Samarbejdet omfatter foreløbig følgende fem tekniske aspekter: a) produktets totale livsløb b) fabrikationsprocesser c) strategi-, planlægnings- og designværktøjer 1 d) menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender e) virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø. Andre aspekter inden for IMS kan komme på tale, men det bør sikres, at nye tekniske aspekter stemmer overens med den offentlige politik og prioriteringerne inden for industrien i de deltagende regioner. 3. Samarbejdsformer og-metoder Samarbejdet indebærer, at enheder deltager i projekter i overensstemmelse med fælles vedtagne procedurer for oprettelse og drift af internationale konsortier. Samarbejdet kan omfatte besøg, uddannelse og udveksling af videnskabsfolk, ingeniører og andet personale, når der er tale om formål, der er relevante for, at projekterne kan gennemføres og afsluttes med held. 4. Formidling og anvendelse af information Intellektuel ejendomsret som følge af projekter, der gennemføres i forbindelse med IMS, vil være underlagt bestemmelserne i bilag II til kommissoriet. Bilagets artikel 1. 13 ændres, da Østrig, Finland og Sverige nu er medlemmer af EU. 5. Finansiering Finansering af samarbejdsaktiviteter sker under forbehold af, at de fornødne midler er til rådighed, og er underlagt de relevante love og bestemmelser, politikker og programmer i de deltagende regioner. Hver deltager finansierer sin egen deltagelse. Hver deltager bidrager - økonomisk eller med naturalydelser - på ligelig vis til udførelsen af det interregionale sekretariats funktioner og afholdelsen af dets udgifter. S Implementering af IMS De repræsentanter for deltagerne, der er udpeget til at sidde i det internationale styringsudvalg, fungerer som bindeled mellem styringsudvalget og deres respektive offentlige myndigheder. Deltagernes repræsentanter overvåger implementeringen med hensyn til IMS' formål, principper og programstruktur, og de har en formidlende rolle. De har herudover følgende funktioner: De skal fremme det gode samarbejde mellem de regionale sekretariater. De skal sørge for informationsudveksling om lokal praksis, lokale love og bestemmelser og programmer, der er relevante for samarbejdet. De skal lette SMV's direkte og indirekte deltagelse i IMS-programmet. Dette indebærer især adgang til en elektronisk partnersøgningsfacilitet og en elektronisk fortegnelse over interessetilkendegivelser. De skal i forbindelse med adgang for nye deltagere forelægges de offentlige myndigheder for styringsudvalgets anbefalinger. Deltagernes offentlige myndigheder organiserer, forvalter eller udpeger deres respektive regionale sekretariater. De regionale sekretariater har specielt følgende ansvarsområder: At i lette hurtig udvælgelse af projekter på regionalt niveau overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er gældende i deltagerens region. At yde assistance ved konsortiedannelser inden for og på tværs af de respektive regioner. At samarbejde med grupper med regional infrastruktur for at lette IMS. 3 7. Varighed IMS-programmets varighed vil være ti år. Hver deltager kan når som helst trække sig ud med tolv måneders varsel. Deltagerne tager principperne for deres samarbejde op til fornyet overvejelse fem år efter programmets iværksættelse med henblik på at konstatere, om det bør fortsættes, ændres eller afsluttes. Dette punkt erstatter artikel VIII i kommissoriet. 8. Implementering af IMS i Europa De to deltagere - Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Schweiz og Norge på den anden side - forbeholder sig ret til at handle som én enkelt europæisk region og at lade sig repræsentere af en kombineret delegation i det internationale styringsudvalg og at have støtte i et enkelt europæisk IMS- sekretariat. Europa-Kommissionen vil sørge for den nødvendige støtte, til det regionale sekretariat. Dette brev, sammen med deltagernes regeringers ratificering af det, supplerer og ændrer kommissoriet og fungerer som bekræftelse af den enighed, der er opnået om samarbejdsprincipperne for IMS. Det vil glæde undertegnede at modtage jeres bekræftigelse af ovennævnte udkast, så hurtigt som muligt. ^O Kommissorium og program for et internationalt samarbejde om avanceret fabrikation I. FORMÅL Dette dokument indeholder kommissoriet for deltagere i programmet om intelligente fabrikationssy stemer (IMS) under det internationale forsknings- og udviklingsarbejde med intelligente fabrikationssystemer. Det er ikke formålet med dette kommissorium at skabe forpligtelser i henhold til international eller national ret. II. MÅLSÆTNING Målsætningen for IMS-programmet er følgende: A. At sikre mere sofistikerede fabrikationsprocesser; B. C. D. E. F. at forbedre det globale miljø; at øge den effektivitet, hvormed vedvarende og ressourcer anvendes; ikke-vedvarende at skabe nye produkter og vilkår, som betyder en væsentlig forbedring af brugernes livskvalitet; at forbedre fabrikationsmiljøet; at udvikle en anerkendt og fastlagt fabrikationsdisciplin, som kan fremme videnoverførsel til kommende generationer; G. at reagere hensigtsmæssigt på internationalisering af fabrikation; H. at udvide og åbne markeder over hele verden; I. at fremme en verdensomspændende professionalisme inden for fabrikation ved at skabe en global anerkendelse og en etableret uddannelse på området. Til opfyldelse af denne målsætning bør IMS-programmet være katalysator for: A. B. Verdensomspændende samarbejde på fabrikationsområdet mellem små og store virksomheder, brugere og leverandører, universiteter og regeringer. Spredning over hele verden af resultaterne af vigtige forbedringer i fabrikationen. -11 C. D. E. Udvikling af globale rekommandationer gennem samarbejde om mulige emner for pre-standardiseringer. for fabrikationsstandarder Bedømmelse og prioritering samarbejde om udvikling af fabrikationsprocesser. til brug for et verdensomspændende Formidling, forståelse og anvendelse af sammenhængende retningslinjer, bestemmelser og aftalemodeller i overensstemmelse med deltageres og projektpartneres intellektuelle ejendomsret (IPR). III. BAGGRUND Forundersøgelsen til definition af IMS-programmet havde følgende seks deltagere: O O O O O O Australien Canada Det Europæiske Fællesskab (EF/EU) EFTA-landene Østrig, Finland, Sverige, Norge og Svejts Japan USA EF/EU- og EFTA-landene optrådte fælles som en samlet europæisk region. Deltagerne gennemførte forundersøgelse af internationalt samarbejde om avanceret fabrikation". forundersøgelsen i henhold til "Kommissorium for Det internationale styringsudvalg for forundersøgelsen erklærer i sin slutrapport, at det vil være muligt at udarbejde et internationalt samarbejdsprogram for forskning og udvikling af avanceret fabrikation, og at det vil kunne struktureres retfærdigt og fordelagtigt med retfærdige og fordelagtige resultater. Det internationale styringsudvalg for forundersøgelsen henstiller i sin slutrapport, at man indleder IMS-programmet, og det stiller forslag om ledelsesstruktur, tekniske emner og regler for intellektuel ejendomsret (IPR) i forbindelse med programmet. IV. PRINCIPPER Fabrikation er en primær velstandsgenerator og væsentlig for etableringen af et sundt økonomiske grundlag for enhver vækst. Behovet for førsteklasses fabrikationsprocesser er blevet forstærket efter etableringen af globale markeder. Forskning og udvikling på fabrikationsområdet får større og større betydning for fabrikationsprocesserne. Der drives verden over massiv forskning i avanceret fabrikation. d. 2 Et effektivt styret internationalt samarbejde om forskning i og udvikling af avanceret fabrikation kan bidrage til at forbedre fremstillingsprocesserne. Internationalt samarbejde om avanceret fabrikation bør foregå efter følgende principper: A. B. C. D. E. F. Bidrag til og udbytte af et sådant samarbejde skal være retfærdige og afbalancerede. Samarbejdsprojekter skal have industriel relevans. Samarbejdsprojekter skal gennemføres af fordelte konsortier. tværregionale, geografisk Samarbejdsprojekter kan opstå når som helst i innovationsfasen. Alle skal have del i resultaterne af samarbejdsprojekterne gennem en styret informationsformidling, som beskytter og tager rimeligt hensyn til en opfinders ophavsret til ideer, som er skabt under eller tilført projektet. Dersom aktiviteter under et IMS-projekt sponsores af det offentlige eller bruger offentlige ressourcer, må de ikke afstedkomme konkurrerende forskning og udvikling. V. PROGRAMSTRUKTUR OG FINANSIERING industriens konkurrenceevne, IMS-programmet er et internationalt samarbejde, hvor deltagerne arbejder sammen om at øge løse de problemer, fabrikanter verden over konfronteres med, og udvikle avancerede fabrikationsteknologier og -systemer til gavn for menneskeheden. IMS-programmet skal være så vidtrækkende, som det praktisk er muligt. A. IMS-programmet styres af en ledelsesstruktur med følgende organer: 1. 2. 3. Et internationalt IMS-styringsudvalg, et tværregionalt sekretariat, regionssekretariater, IMS-programmet vil komme til at omfatte projekter inden for de tekniske områder, der beskrives i bilag 1. Projektpartnerne skal overholde de IPR-regler, der beskrives i bilag 2, og som omfatter ufravigelige minimumskrav, ikke-obligatoriske regler, der skal tages i betragtning, og regler, der kan ses bort fra. d3 B. Finansielle midler til ledelsesstrukturen: 1. 2. 3. 4. Deltagerne finansierer hver især egen deltagelse. Deltagerne vælger selv finansieringsmetode deltagelse. Deltagerne yder hver især et rimeligt bidrag i form af finansielle midler eller andet til at dække omkostningerne ved driften af det tværregionale sekretariat. Deltagerne er hver især ansvarlige for deres delegations underhold og nødvendig ansvarsdækning. for egen C. Finansielle midler til projekterne: 1. 2. Deltagerne finansierer selv egen deltagelse. Deltagerne vælger selv finansieringsmetode deltagelse. for egen VI. LEDELSESSTRUKTUR A. IMS-styringsudvalg, Det internationale IMS-styringsudvalg: IMS-programmet overvåges af et skal være internationalt fremtrædende repræsentanter for deltagernes industrielle, akademiske eller offentlige sektor og besidde stor viden om fabrikation. De skal både ville og kunne bruge nødvendig tid og kræfter, der kræves til styring af IMS- programmets. hvis medlemmer 1. Udvalgets sammensætning: Der skal være to medlemmer og én observatør fra hver deltager. Det samlede antal medlemmer og observatører vil stige efterhånden som flere deltagere optages i henhold til proceduren i afsnit IX. Delegationsmedlemmer kan komme fra den enkelte deltagers industrielle, akademiske eller offentlige sektor. En stærk deltagelse fra industrien bør tilstræbes. Mindst et af de to medlemmer skal komme fra industrisektoren, og delegationslederen må ikke komme fra den offentlige sektor. Udvalgsmedlemmerne udpeges for en længere periode. Derimod kan observatører udskiftes efter behov. Den enkelte deltagers delegation til møderne i det internationale IMS-styringsudvalg må gerne ledsages af to repræsentanter fra det pågældende regionssekretariat. 14 2. 3. 4. internationale Det beslutninger, når medlemmerne er enige. IMS-styringsudvalg kan kun træffe Formandskab: Forsædet i det internationale IMS-styringsudvalg går på skift mellem de seks deltagere. En formandsperiode varer to år. I denne periode er formandskabet endvidere ansvarligt for driften af det tværregionale sekretariat. Canada har det første formandskab. Østrig får det andet og fungerer som næstformand i første formandskab, således at kontinuiteten sikres. EFTA får tredje formandskab. Rækkefølgen af formandskaber besluttes i det tredje år efter IMS-programmets start. Ansvar: Det international IMS-styringsudvalg skal anbefale politikker og strategier for gennemførelse og udvikling af IMS- programmet inkl. spørgsmålet om nye deltagere. Udvalget skal endvidere: a. b. c. d. e. f. g. h. Sørge for overordnet ledelse, opstille strategisk prioritering og overvåge implementering af programmet, sponsore og godkende nye IMS-dokumenter, nedsætte foreløbige arbejdsgrupper eller -udvalg fx i tekniske og juridiske spørgsmål, når det kræves i projektarbejdet, overvåge det tværregionale sekretariat, sikre international promotion af IMS og af fabrikation som almen fagdisciplin, godkende projekter som beskrevet i afsnit IX, sikre, at projekter og arbejde under dette program udføres i overensstemmelse med de formål, de principper og den programstruktur, som deltagerne er blevet enige om, formidle kommunikationen mellem det internationale IMS- sekretariat, tværregionale det styringsudvalg, regionssekretariaterne og projektpartnerne. B. Det tværregionale sekretariat: Den deltager, der har forsædet i det internationale IMS-styringsudvalg, har endvidere ansvaret for ledelsen af det tværregionale sekretariat. 15 Det tværregionale sekretariat har ansvaret for at: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Sørge for logistikken til tværregionale forslag, opbevare og distribuere dokumenter, IMS-mødedokumenter og andre for sørge internationale IMS-styringsudvalgs ledelse, logistik til tværregional promotion under det uddanne nye og potentielle deltagere, udsende informationer under og efter afslutningen af projekter, bistå ved dannelse af tværregionale konsortier, forberede og arrangere undersøgelser og/eller aktiviteter efter det internationale IMS-styringsudvalgs anmodninger. offentlige Regionssekretariater: Deltagernes administrationer eller offentlige organisationer opretter og leder deres respektive regionssekretariater, som de finder det passende. regeringer og/eller For at fremme IMS-programmet får regionssekretariaterne ansvar for at: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Sørge for regional logistik til tværregionale forslag, opbevare og distribuere dokumenter i de respektive regioner, IMS-mødedokumenter og andre sørge for logistik til regionale møder og regional promotion, udsende information under og efter afslutningen af projekter i de respektive regioner, bistå ved dannelse af konsortier i og på tværs af de respektive regioner, støtte regionale delegationers deltagelse i det internationale IMS- styringsudvalgs møder, fremme regionale udvælgelser og undersøgelser, arbejde med regionale infrastruktur-grupper til fremme af IMS- programmet. 16 VII. PÅBEGYNDELSE AF IMS-PROGRAMMET IMS-programmet påbegyndes, så snart: ( 1 ) Alle deltagere har ratificeret kommissoriet for IMS-programmet, (2) det internationale IMS-styringsudvalgs medlemmer er udnævnt, (3) regionssekretariaterne er udpeget. VIII. AFSLUTNING AF IMS-PROGRAMMET IMS-programmet slutter på ti års dagen for den fastsatte begyndelsesdato, med mindre regeringerne og/eller de offentlige administrationer beslutter noget andet i programmets syvende år. IX. OPTAGELSE AF NYE DELTAGERE A. Regering og/eller offentlig administration i en ansøgerregion skal først tiltræde IMS-programmets kommissorium. B. Efter at have ratificeret IMS-programmets kommissorium kan projektpartnere fra en ansøgerregion indgå konsortier efter aftale med andre partnere. Bidrag fra partnere i ansøgerregioner skal i en vis tid styres omhyggeligt, således at der kan tegnes en deltagerprofil for den pågældende region. C. Når denne tid er gået (og det kan vare adskillige år), skal regeringer og/eller offentlige administrationer på grundlag af henstillinger fra det internationale IMS- styringsudvalg træffe beslutning om, hvorvidt ansøgerregionen skal repræsenteres i det internationale IMS-styringsudvalg. X. DANNELSE AF KONSORTIER Regionssekretariater og det tværregionale sekretariat bistår i fællesskab ved dannelse af konsortier til IMS-projekter. A. Basisdokument for dannelse af konsortier Det tværregionale sekretariat og regionssekretariaterne skal sammen og på grundlag af IMS-programmets kommissorium opstille et basisdokument indeholdende: Programmets organisation, operationens struktur og mål, JL7 krav for udvælgelse til projekt og konsortium, tekniske emner, evaluerings- og udvælgelsesprocedure og gældende kriterier. B. International koordineringspartner Der udnævnes en international koordineringspartner for hvert enkelt konsortium. Koordineringspartneren skal være et industrifirma med nødvendige ressourcer til at gennemføre projektet og en påvist kapacitet til styring af komplexe internationale projekter. Internationale koordineringspartneres opgave består i at: 1. Koordinere dannelsen af konsortier, 2. 3. koordinere udarbejdelse af projektforslag og samarbejdsaftaler, optræde som primærkontakt for al kommunikation mellem konsortiet, det internationale IMS-styringsudvalg og det tværregionale sekretariat, 4. hjælpe til en korrekt gennemførelse af projektet, 5. koordinere arbejdet med projektgennemgang og informationsformidling. C. Liste over interesserede enheder Det er regionssekretariatet, der i en given region skal udsende basisdokument, oplysninger om nationale finansieringsmuligheder og national tidsplan for IMS- programmet til alle organisationer i den industrielle, akademiske og offentlige sektor, der kan betragtes som potentielle piojektpartnere. Regionssekretariatet samler herpå en liste over interesserede enheder. Listen skal omfatte de forskellige interesserede enheders interesseområde og potentiale. D. Udveksling af lister over interesserede enheder Denne liste skal rutinemæssigt opdateres og distribueres til alle andre regioner gennem det tværregionale sekretariat. Regionssekretariatet skal ligeledes samle lister over interesserede enheder fra andre regioner og udsende disse lister til nationale enheder, der måtte forventes at have lignende interesser. Det skal dyrke fælles interesser hos nationale og udenlandske enheder og støtte dannelsen af konsortier. 4 8 E. Udveksling af projektforslag interesseret enhed kan altid for det En regionssekretariat, hvorunder den hører, således at dannelse af internationale konsortier fremmes. foreløbige forelægge forslag Regionssekretariatet udsender disse forslag til alle interessede enheder på listen. På grundlag af disse informationer kan potentielle partnere bestræbe sig på at danne internationale konsortier. XI. EVALUERING. UDVÆLGELSE OG GENNEMGANG AF PROJEKTER Forslag skal være i overensstemmelse med de principper, den programstruktur og de regler om intellektuel ejendomsret, der findes i kommissoriet. A. Kriterier for valg af projekter 1. Industriel relevans 2. Overensstemmelse med de tekniske emner i bilag 1 med eventuelle ændringer foretaget af det internationale IMS-styringsudvalg 3. Videnskabelige og tekniske fordele 4. Godkendelses- og markedsføringspotentiale 5. Overensstemmelse med regler for intellektuel ejendomsret (IPR) iht. bilag 2 IMS- internationale foretaget af det med eventuelle ændringer styringsudvalg 6. Værditilvækst B. Kriterier for valg af konsortier 1. 2. Tværregional fordeling af partnere: Konsortialpartnerne skal komme fra mindst tre deltagere. Balance mellem bidrag og udbytte: Konsortialpartnerne skal påvise, hvorledes forholdet mellem bidrag til og udbytte fra deltagelse er retfærdigt og afbalanceret. For at opnå dette må bidrag identificeres efter type (inkl. bidrag som fx udstyr, faciliteter, personale, dokumentation, teknik og baggrundsmateriale, som vedkommende har intellektuel ejendomsret til) og efter værdi for hver partner og hver gruppe. 49 3. 4. Tværregional international koordinator for konsortiet. ledelse: Et tværregionalt konsortium skal udpege en Formidling af resultater: Konsortiet er forpligtet til at formidle information om projektresultater inkl. erfaringer med dannelse og ledelse af IMS- konsortier, oplyse om tekniske resultater, for så vidt disse ikke er båndlagt af intellektuel ejendomsret, og forelægge en plan for resultat formidlingen. C. Projektevaluering: Evalueringsproceduren omfatter tre stadier. 1. Evaluering af proj ektresumé Konsortiet udarbejder en oversigt over den planlagte forskning. Oversigten forelægges regionssekretariaterne til en indledende, regional gennemgang. De enkelte delegationer udarbejder en henstilling til det internationale IMS- styringsudvalg. Forslagsstillere, hvis projekter ikke godkendes, far at vide, hvorfor deres projekt ikke kan støttes. 2. Evaluering af totalprojekt Konsortiet forelægger et endeligt forslag i standardiseret formulering til detaljeret evaluering i samtlige partnerregioner. Det endelige forslag skal omfatte de enkelte partneres formelle forpligtelse i forhold til IMS- programmets principper, struktur og regler for intellektuel ejendomsret (IPR), herunder en underskreven samarbejdsaftale inkl. aftale om IPR. 3. Endelig godkendelse Endelig godkendelse foretages af det internationale IMS-styringsudvalg på grundlag af regionale henstillinger og indsendte forslag. D. Projektgennemgang Det internationale IMS-styringsudvalg vil overvåge og regelmæssigt vurdere udviklingen. Til fremme af dette skal de enkelte konsortier indsende en sammenfattende IMS- rapport én gang om året styringsudvalg. Denne rapport udarbejdes i en standardformulering. internationale til det En region kan overvåge udviklingen hos regionale partnere, når som helst den finder det passende. Zo XII. IMS's ROLLE I FORHOLD TIL UNIVERSITETER SMÅ OG MELLEMSTORE OFFENTLIGE OG VIRKSOMHEDER (SMV). FORSKNINGSINSTITUTTER De enkelte deltagere og det internationale IMS-styringsudvalg skal udvikle en automatik, der sørger for direkte eller indirekte optagelse af SMV i IMS-programmet. Her udover bør alle regioner overveje aktiviteter som fx: A. Klar og veldokumenteret rådgivning om intellektuel ejendomsret (IPR). B. Oversigt over eksisterende lov- eller sædvanemæssige krav, der findes på deltagernes territorier og deres praktiske betydning. C. Telefontjenester til besvarelse af enkle forespørgsler. D. Elektronisk partnersøgningsfacilitet især henvendt til SMV. E. F. Elektronisk registrering af interessetilkendegivelser fra SMV, der ønsker at tilslutte sig eksisterende eller kommende projektgrupper. Permanent "case-book" for (registrering af) IMS-erfaringer med bidrag fra projekthold. G. Promotion og formidlings aktiviteter særligt rettet imod SMV sektorerne. Denne liste er ikke udtømmende, og sideløbende med programafviklingen bør man fortsat søge at styrke SMV-deltagelsen og afdække yderligere behov. Listen er også nyttig med henblik på at engagere universiteter og statsstøttede i projekterne. Universiteternes betydning for oplæring i direkte formidling af forskningsresultater til den næste generation af praktikere må udnyttes. forskningscentre XIII. FORMIDLING AF RESULTATERNE Informationsformidling er yderst vigtig. Derfor er den også et krav i IMS-programmet. Dog skal al informationsformidling ske i overensstemmelse med bilag 2's regler om intellektuel ejendomsret (IPR). Dette gælder ligeledes formidling af midlertidige og endelige tekniske projektresultater. Informationsformidling vil finde sted på projektniveau, regionalt og tværregionalt. Den kan ske gennem skrevne rapporter, internationale symposier og akademiske publikationer. £ Bilag 1 Tekniske temaer til et samlet program for intelligente fabrikationssystemer (IMS) som foreslået af det informations-teknologiske udvalg ITC Nedenstående temaliste er tænkt som en opfordring til potentielle projektansøgere om at udarbejde forslag, hvori det globale samarbejde indgår som et direkte krav. Et projektudkast, hvor et globalt samarbejde klart vil give en bedre løsning af opgaverne end regionale bestræbelser, bør prioriteres. 1. Produktets totale livsløb O Fremtidens generelle modeller til fabrikationssystemer Eksempler på dette tema er forslag om "lynfabrikation" (hurtig fabrikation), fabrikation" fabrikation), "fraktalfabrikken" (superfremstilling), (sammenhængende virksomhedsintegration" fabrikation) m. v. (forenklet "holistisk "bioelektronisk O Intelligente kommunikations-netværkssystemer fabrikationen for informationsprocesser i For at forstå effektiviteten ved global distribution og global fremskaffelse må kommunikationsnet, kommunikationsværktøjer og deres applikationer forbedres. O Miljøbeskyttelse, minimalt forbrug af energi og materialer Miljø, energi og materialer rejser efterhånden så komplicerede problemer, at de kun kan løses gennem samarbejde mellem et bredt udvalg af specialister. Vilkårene på dette område er så forskellige fra region til region, at det er nødvendigt at oparbejde fælles forståelse og harmoniseret til fabrikationsteknologiernes forhold til miljøbeskyttelsen. indstilling O Genbrug og renovering Det har hidtil på det nærmeste været umuligt at genbruge et produkt fra én region i en anden region. På længere sigt kan denne situation blive til stor skade for frihandelen mellem regionerne. Derfor bør der under IMS-paraplyen udvikles metoder og nye ideer til genbrug, som kan accepteres på verdensplan. O Metoder til påvisning af rentabilitet sådan hast, På trods af fabrikationsteknologernes bestræbelser er nye problemer opstået med en tilsvarende problemløsningsopgave og efterfølgende implementering på fabrikationsområdet. Ofte er begrundelsen den, at bedømmelsen af de nye fabrikationssystemer og deres rentabilitet sker med metoder, der ikke er harmoniserede. Derfor bør IMS længst har overhalet den at de for 2Z_ supportere projekter, der omfatter udvikling af klare specifikationer for styringsmetoder og rentabilitetsbedømmelse, således at man når frem til en fælles forståelse i evalueringen af fabrikationssystemer. 2. Fabrikationsprocesser For at dække behovet for hurtig omstilling efter skiftende behov, spare på menneskelige og materielle ressourcer og forbedre arbejdsvilkårene for de ansatte kan følgende emner opstilles. O Rene fabrikationsprocesser, der minimerer virkningerne på miljøet Systemer til minimering af udslip fra fabrikationen. Systemer til minimering af affald fra fabrikationen. Systemer til forlods bedømmelse af fabrikkens og processens livscyklus. O Energieffektive processer, der kan dække fabrikationsbehovene med et minimum af energiforbrug Minimalt energiforbrug. Integrerede proceskredsløb med henblik på lavere energiforbrug. Moduler af energibevaringstypen. Produktionsstyringsteknologi af energibevaringstypen. O Teknologisk innovation i fabrikationsprocesser Metoder til hurtige skift til nye produkter gennem "lyn-design af prototyper". Fleksible fabrikationsprocesser med henblik på hurtig tilpasning til ændrede arbejdsmarkedsforhold, produkter eller materialer. O Større fabrikationssysterherne fleksibilitet og autonomi i de procesmoduler, der indgår i Åbne distribuerede systemer med moduler, der kan tilpasses både ubemandede systemer, systemer med delvis bemanding og systemer med intens bemanding, og som kan omstille systemarkitekturens komponenter i overensstemmelse med ændringen i produkterne. 2-5 O Større interaktion eller harmoni mellem fabrikationens forskellige komponenter og funktioner Penneinfrastruktur i fabrikationen. Indbyrdes forbundne informationssystemer som fx "remote ID" mellem de respektive moduler. 3. Strategi-, planlægnings- og design-værktøjer Fabrikation finder sted i en global økonomi. Hvordan og hvor n naterialerne forarbejdes er en strategisk beslutning. Beslutning er vanskelig mht. , hvad der skal fremstilles og hvor det skal fremstilles og købes i det, der er ved at blive til én global økonomi. Mange af vore dages fabrikationer foregår i vertikalt og hierarkisk opbyggede organisationer. Udviklingen henimod heterarkiske strukturer kræver allerede og vil fortsat kræve store omlægninger i organisatoriske strukturer, systemer og arbejdsmetoder. Vi har behov for metodologier og værktøjer til at hjælpe os med definitionen afpassende fabrikationsstrategier og til at konstruere hensigtsmæssige organisationer og forretnings- og arbejdsprocesser. Metoder og værktøjer til støtte for industriel procesfomyelsesteknik (BPR). Design-værktøjer til støtte for analyser og udvikling af fabrikationsstrategier. Design support-værktøj er til støtte for planlægning af virksomheds-ekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø. 4. Menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender O Promotions- og udviklingsprojekter for at give fabrikation et bedre image Fabrikationsingeniører står ofte nederst på lønningsskalaen i forhold til andre ingeniører, og faget har som helhed ringe anseelse. Derfor finder ITC-udvalget, at globalt anerkendte, stærke brancheforeninger og undervisningsinstitutioner, hvis formål er at promovere fabrikation som en fagdisciplin, bør betragtes som projekter. I disse forslag indgår oprettelse af internationale organisationer til fremme af fabrikation. O Større kapacitet til uddannelse og træning af arbejdsstyrken i fabrikationen Ingeniøruddannelsen har tendens til at lægge mere vægt på teori end på praksis. Desuden har den grundlæggende uddannelse ikke altid kunnet dække industriens behov, fordi den ofte leverer dimittender med utilstrækkelige kundskaber. Resultatet er industrier, der har svært ved at omdanne innovation til succes produkter. Det kræver en prioriteringsændring og tættere bånd mellem industri og uddannelsesinsitutioner. Ligeledes betyder ændringer i systemorganisationen, at M træning i firmaerne er en permanent proces med henblik på at opdatere dygtighed og øge de ansattes potentiale - et afgørende element i ethvert system. O Autonome udflytteranlæg (integrering af supplerende erhvervsfunktioner i filialer) Udflytteranlæg havde oprindeligt til formål at øge markedsandele og nedsætte produktionsomkostninger; udvikling af arbejdsstyrker til udflytning var en sekundær betragtning. Hvis man større selvstændighed, bliver de mere fleksible over for skiftende vilkår i de områder, hvor de har base, hvilket er i tråd med organisatoriske tanker om decentralisering, myndiggørelse og ønsket om "flade" hierarkier. Det bidrager desuden til national udvikling i de lande, hvor anlæggene ligger, samt fremmer IMS-målet om at sikre stor udbredelse af grundlæggende fabrikationskundskaber. imidlertid giver disse anlæg O Firmaets tekniske hukommelse: Opbevaring, udvikling og adgang Ofte er viden og informationskilder i en fremstillingsvirksomhed isolerede og aflåste. "Organisatorisk oplæring" er en strategi, der går på at omdanne sådan viden til en struktur eller en model, der kan sikre bedre beslutninger og dermed blive et vigtigt IMS-anliggende. O Passende måling af ydelse med henblik på nye paradigmer Nye fabrikationsparadigmer bør tilbyde overlegenhed i ydelse på områderne omkostninger, kvalitet, levering og fleksibilitet. De første tre er velkendte og anvendte driftskriterier i massefremstillingen, medens fleksibilitet er en nøgleattribut i den ny paradigmefabrikation. Med henblik på større accept af de nye paradigmer må der udvikles metoder til evaluering af disse. 5. Virksomheds-ekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø Virksomheds-ekstension er udtryk for markedernes krav om at inddrage eksterne kilder i virksomheden uden at eje dem. Fokus på kærnevirksomheden er vejen til succes, men levering af produkter og tjenester kræver en fast kombination af talrige færdigheder i verdensklasse. Markeder i stadig ændring kræver en permanent svingende blanding af ressourcer. Den ekstenderede eller udvidede virksomhed, som ideelt set er den ultimative ressource med hensyn til tilpasningsevne, rekonfigurering og fremstilling, er målet. Processen kan anvendes selv i store organisationer, efterhånden som de omdannes til paraplyer for mindre enheder eller niche orienterede fabrikker. At drive en virksomhed med ekstensioner kræver, at man arbejder med kommunikations- og databaseteknologier, der ligger meget tæt på den aktuelle state of the art. Dog er den største udfordring organisatorisk og ikke teknologisk. z r Muligheder for forskning og udvikling på dette område er følgende: DA/03/94/60930000. P00 (EN) Bøving/Bøving Metodologier til definition og support af informationsprocesser og logistik i hele værdikæden i virksomheden med ekstensioner. Afsætningsmæssig, funktionel og teknisk arkitektur til støtte for teknisk samarbejde i hele værdikæden dvs. parallel teknik i hele virksomheden med ekstensioner. Metoder og fremgangsmåder for spredning af omkostninger, passiver og risici samt belønninger til alle elementer i en ekstenderede virksomhed. Team-samarbejde på tværs af individuelle enheder inden for virksomheden med ekstensioner. 2 G Bilag 2 Ophavsretlige regler i forbindelse med forsknings- og udviklingsprojekter Målsætning Nedenstående regler indeholder både ufravigelige krav og anbefalede principper for PARTNERE, der ønsker at deltage i et PROJEKT under programmet om intelligente fabrikationssystemer, IMS-PROGRAMMET. Målsætningen for dette regelsæt er at sikre passende beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret, der bibringes forlods eller genereres i løbet af fælles forskningsog udviklings-PROJEKTER under IMS-PROGRAMMET, samtidig med at de garanterer: (a) At der er en retfærdig balance mellem bidrag og udbytte ved DELTAGERNES samarbejdet i sådanne PROJEKTER; (b) (c) at man rammer en passende balance mellem behovet for smidighed i PARTNERNES forhandlinger og behovet for proceduremæssig ensartethed PROJEKTER og PARTNERE imellem; at forskningsresultaterne deles mellem PARTNERNE efter en procedure, der beskytter og sørger for en retfærdig allokering af enhver intellektuel ejendomsret, der er opstået under eller forlods bibragt samarbejdet. Artikel 1 - Definitioner 1. 1 AFREGNING: Fordeling af et vederlag i form af royalties eller andre linsensafkast mellem en PARTNER og en anden PARTNER, når førstnævnte har eneretten eller er medejer til FORGRUND, som han afgiver, udsteder licens på eller overdrager til tredjemand. «^ 6 V v -j 1. 2 AFFILIERET VIRKSOMHED: En juridisk enhed, der direkte eller indirekte ejes eller kontrolleres, ejer eller kontrollerer, eller befinder sig i samme ejerforhold eller under samme kontrol som en PARTNER. Fælles ejerskab eller kontrol gennem det offentlige giver ikke i sig selv status som AFFILIERET VIRKSOMHED. Ved ejerskab eller kontrol forstås, at man har den direkte eller indirekte ejendomsret til: (a) over 50% af den udstedte selskabskapital i nominel værdi; (b) over 50% af de stemmeberettigede aktier ved afstemning om direktører eller personer med lignende funktioner eller anden ret til c vælge og udpege direktører, eller personer i lignende funktioner med stemmeflerhed, eller (c) over 50% af aktierne og ret til at kontrollere ledelse og drift af selskabet gennem kontraktmæssige bestemmelser. 1. 3 BAGGRUND: Al information og INTELLEKTUEL EJENDOMSRET undtagen BAGGRUNDSRET, som ejes eller kontrolleres af en PARTNER eller en AFFILIERET VIRKSOMHED, og som ikke selv er FORGRUND. 1. 4 BAGGRUNDSRET: Patenter på opfindelser og design samt værktøjsmodeller og dertil svarende ansøgninger, så snart de er offentliggjort, der ejes eller kontrolleres af en PARTNER eller dennes AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER, og som kræver licens til arbejdet i PROJEKTET eller kommerciel udnyttelse af FORGRUNDEN, og som ikke selv er FORGRUND. 1. 5 FORTROLIG INFORMATION: Al ikke gøres almindeligt tilgængelig, og hvortil der kun er adgang i fortrolighed efter loven eller i forbindelse med skriftlige aftaler om fortrolighed. information, der 1. 6 KONSORTIUM: Mindst tre GRUPPER, som er blevet enige om at udføre et PROJEKT i fællesskab. 1. 7 SAMARBEJDSAFTALE: En eller flere underskrevne aftaler blandt alle PARTNERE i et KONSORTIUM om gennemførelsen af et PROJEKT. 1. 8 FORGRUND: Al information og INTELLEKTUEL EJENDOMSRET, der skabes, udtænkes, opfindes eller udvikles for første gang under gennemførelsen af et PROJEKT. 1. 9 GRUPPE: Alle PARTNERE i et bestemt PROJEKT fra samme DELTAGERS geografiske område. 1. 10 IMS-PROGRAM: Program om intelligente fabrikationssystemer. 2^ 1. 11 INTELLEKTUEL EJENDOMSRET: Alle rettigheder iht. Artikel 2 (viii) i Konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for intellektuel Ejendomsret (WIPO) undertegnet i Stockholm den 14. juli 19671 undtagen af tjeneste- og varemærker, kommercielle navne og betegnelser. 1. 12 IKKE-UDBYTTEGIVENDE INSTITUTION: En legal, offentlig eller privat institution, der etableres eller organiseres med andre formål end indtjening, og som ikke selv udnytter FORGRUND kommercielt. 1. 13 DELTAGER: Australien, Canada, EF/EU, gruppe af deltagende EFTA-lande (Østrig. Finland, Norge, Sverige og Svejts), Japan og USA samt alle andre lande eller geografiske regioner, hvis deltagelse i IMS-PROGRAMMET kan godkendes på den måde, der fastsættes af DELTAGERNE. 1. 14 PARTNER: Enhver juridisk eller fysisk person, der deltager som kontrahent i en SAMARBEJDSAFTALE om et bestemt PROJEKT. 1. 15 PROJEKT: Ethvert forsknings- og udviklingsprojekt, der gennemføres af et KONSORTIUM under IMS-PROGRAMMET. 1. 16 SAMMENFATTENDE INFORMATION: Beskrivelse af målsætning, status og resultater af et PROJEKT; der ikke indeholder FORTROLIG INFORMATION. Artikel 2: Ufravigelige regler En SAMARBEJDSAFTALE skal altid indeholde materielle vilkår og betingelser, der er i fuld overensstemmelse med hver af denne artikels pkt. 2. 1 til 2. 13 begge inklusive, og der skal i hver enkelt SAMARBEJDSAFTALE anvendes de definitioner, der fremgår af nærværende dokuments artikel 1. Når et PROJEKT eller en potentiel PARTNER eller dennes AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER er genstand for lovbestemte eller aftalemæssige krav fra det offentlige, og disse krav har betydning til rettigheder SAMARBEJDSAFTALEN, skal den potentielle PARTNER gøre de øvrige PARTNERE bekendt med alle krav, som han måtte have kendskab indgår i SAMARBEJDSAFTALEN. PARTNERE skal sikre, at ejerskab, anvendelse, afsløring ai' og udstedelse af licens på FORGRUND fortsat sker i overensstemmelse med disse ufravigelige regler, dersom PROJEKTET bliver gjort til genstand for krav fra det offentlige. forpligtelser i henhold inden han eller for til, PARTNERE skal ved et PROJEKTS start prompte informere hinanden om de af deres AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER, der vil blive involveret i PROJEKTETS gennemførelse, ligesom de skal informere hinanden om ændringer hos således involverede PARTNERE under PROJEKT-afviklingen. På tidspunktet for indgåelse af en SAMARBEJDSAFTALE og 1 Se bilag III. 3 umiddelbart efter at nye juridiske enheder har opfyldt definitionen for AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER, kan PARTNERE udelukke AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER fra rettigheder og forpligtelser ifølge nærværende regler i overensstemmelse med vilkårene i SAMARBEJDSAFTALEN. Skriftlig aftale 2. 1 PARTNERE skal indgå en skriftlig SAMARBEJDSAFTALE, som skal være gældende for deres deltagelse i et PROJEKT i henhold til nærværende dokument. Ejerskab 2. 2 FORGRUND kan kun ejes af den ene PARTNER eller i fællesskab af de PARTNERE, der har ejendomsretten til den. 2. 3 En PARTNER, der er eneejer af FORGRUND, kan afsløre denne eller udstede ikke- eksklusiv licens til tredjemand på nævnte FORGRUND uden at foretage AFREGNING med nogen anden PARTNER. 2. 4 En PARTNER, der er medejer af FORGRUND, kan afsløre denne eller udstede ikke- eksklusiv licens til tredjemand på nævnte FORGRUND uden at foretage AFREGNING med i SAMARBEJDSAFTALEN. anden PARTNER, med mindre der bestemmes nogen andet 2. 5 En PARTNER kan overdrage sine ene- eller medejerskabsinteresser i BAGGRUND, BAGGRUNDSRET eller FORGRUND til tredjemand uden samtykke fra eller afregning med nogen anden PARTNER. til Når PARTNERE helt eller delvis overdrager deres krav på BAGGRUNDSRET eller rettigheder underlægges SAMARBEJDSAFTALEN, og overdrageren skal kræve af den enkelte modtager, at han skriftligt binder sig til overdragerens forpligtelser ifølge SAMARBEJDSAFTALEN med hensyn til de overdragne rettigheder. FORGRUND, overdragelsen skal I nformationsformidling 2. 6 SAMMENFATTENDE INFORMATION skal stilles til rådighed for alle PARTNERE i andre PROJEKTER og udvalg, der nedsættes under IMS-PROGRAMMET. 2. 7 KONSORTIET skal ved PROJEKTETS afslutning stille en offentlig beretning inkl. SAMMENFATTENDE INFORMATION om PROJEKTET til disposition. *'-3> Licensrettigheder Forgrund 2. 8 Den enkelte PARTNER inkl. AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER kan uden at betale royalty anvende FORGRUND til forskning og udvikling samt til kommerciel udnyttelse. Den kommercielle udnyttelse inkluderer retten til at bruge, fremstille, lade fremstille, sælge og importere. Dog kan særlige omstændigheder tillade, at: (a) PARTNERE i deres SAMARBEJDSAFTALE enes om at betale royalty til for IKKE- PARTNERE, der er kommerciel UDBYTTEGIVENDE INSTITUTIONER ejer alene; INSTITUTIONER, sådanne IKKE-UDBYTTEGI VENDE FORGRUND, udnyttelse som af (b) PARTNERE i deres SAMARBEJDSAFTALE enes om at betale royalty til for PARTNERE, der er kommerciel IKKE- UDBYTTEGI VENDE INSTITUTIONER ejer sammen med andre, såfremt disse royalties både er små og følger IMS-PROGRAMMETS princip om rimelig og retfærdig balance mellem bidrag og udbytte. INSTITUTIONER, sådanne IKKE-UDBYTTEGI VENDE FORGRUND, udnyttelse som af 2. 9 En PARTNER inkl. AFFILIERET VIRKSOMHED må ikke afsløre eller udstede licens på FORGRUND, de ikke ejer, til tredjemand bortset fra, at hver PARTNER eller AFFILIERET VIRKSOMHED i normalt forretningsøjemed kan: (a) Afsløre FORGRUND i fortrolighed og udelukkende med henblik på at fremstille, lade fremstille, importere eller sælge produkter; (b) udstede licens på software, der indgår i FORGRUND i objekt kode; (c) påtage sig retmæssige fremskaffelse af produkter eller tjenester, der medfører afsløring af FORGRUND. Baggrund 2. 10 En PARTNER i et PROJEKT kan, men er ikke forpligtet til at overlade sin BAGGRUND eller udstede licens på den til andre PARTNERE. 2. 11 PARTNERE og deres AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER har lov til at bruge andre PARTNERES eller deres AFFILIEREDE VIRKSOMHEDERS BAGGRUNDSRET, dog kun til forskning og udvikling inden for PROJEKTET, uden yderligere vederlag inklusive, men ikke begrænset til finansielle vederlag. 2. 12 PARTNERE og deres AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER skal yde de øvrige PARTNERE og deres AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER en BAGGRUNDSRETS- " <0 licens på normale, handelsmæssige vilkår, når licensen er nødvendig for kommerciel udnyttelse af FORGRUND, med mindre: (a) Den besiddende PARTNER eller dennes AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER i henhold til loven eller en kontraktlig forpligtelse, der eksisterede inden SAMARBEJDSAFTALEN blev underskrevet, er ude af stand til at udstede en sådan licens, og når en sådan BAGGRUNDSRET er specifikt defineret i SAMARBEJDSAFTALEN; eller (b) PARTNERNE i særtilfælde bliver enige om at udelukke BAGGRUNDSRET, der specifikt defineres i SAMARBEJDSAFTALEN. Videreførelse af rettigheder 2. 13 SAMARBEJDSAFTALEN skal anføre, at rettigheder og forpligtelser for PARTNERE og AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER med hensyn til FORGRUND, BAGGRUND og BAGGRUNDSRET videreføres efter SAMARBEJDSAFTALENS normale afslutning. Artikel 3: Obligatoriske regler i SAMARBEJDSAFTALEN PARTNERNE skal optage samtlige nedenstående punkter i deres SAMARBEJDSAFTALER: Offentliggørelse af resultater 3. 1 PARTNERNE skal indhente et eventuelt krævet samtykke fra de øvrige PARTNERE før offentliggørelse af resultater fra PROJEKTET ud over den SAMMENFATTENDE INFORMATION. 3. 2 PARTNERNE skal afgøre, om PARTNERE, der er IKKE-UDBYTTEGI VENDE INSTITUTIONER, skal have tilladelse til at offentliggøre FORGRUND til akademiske formål, når de er eneejere, på betingelse af, at man på passende vis beskytter FORGRUND i henhold til artikel 3. 3 og 3. 4. Beskyttelse af forgrund 3. 3 PARTNERNE skal selv definere de foranstaltninger, de vil træffe for at søge juridisk beskyttelse af FORGRUND på grundlag af INTELLEKTUEL EJENDOMSRET; når en PARTNER har gjort en opfindelse, skal han inden for en rimelig frist meddele de øvrige PARTNERE i samme PROJEKT, hvilken beskyttelse han har søgt og give dem en kort beskrivelse af opfindelsen. 3. 4 PARTNERNE skal sørge for prompte underretning af alle øvrige PARTNERE i samme PROJEKT og efter anmodning og på indbyrdes aftalte vilkår afsløre opfindelsen; PARTNERNE skal yde rimeligt bidrag med hensyn til den beskyttelse, som en anden PARTNER i samme PROJEKT søger, (også) dersom og i den udstrækning en eller flere PARTNERE, der ejer FORGRUND, ikke har til hensigt at indhente en sådan beskyttelse. Fortrolig information 3. 5 PARTNERNE skal definere de foranstaltninger, de agter at træffe for at sikre sig, at alle øvrige PARTNERE, der modtager FORTROLIG INFORMATION, udelukkende anvender eller røber denne FORTROLIGE INFORMATION for sig selv eller deres AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER for så vidt det er tilladt på de vilkår, hvorunder informationen er givet. Tvistemål og gældende lov 3. 6 PARTNERNE skal i deres SAMARBEJDSAFTALE nedfælde, hvorledes tvistemål skal afgøres. 3. 7 PARTNERNE skal i deres SAMARBEJDSAFTALE nedfælde, hvilken lov skal gælde for SAMARBEJDSAFTALEN. Artikel 4: Valgfri regler PARTNERNE SAMARBEJDSAFTALE: skal ikke, men kan optage nedenstående regler i deres REGLER FOR AFFILIEREDE VIRKSOMHEDER MONOPOL- OG KONKURRENCEFORHOLD ANNULLATION OG OPHÆVELSE FORHOLD MELLEM ARBEJDSGIVER OG ARBEJDSTAGER EKSPORTKONTROL OG OVERHOLDELSE AFTALEOMRÅDE PARTERNES HENSIGT LICENSPARTNERE I ANDRE PROJEKTER LICENSGIVERENS FORPLIGTELSE I FORBINDELSE MED LICENSTAGERENS ANVENDELSE AF DEN OMFATTEDE TEKNOLOGI UDLÅN ELLER OVERLADELSE AF ANSATTE OG DERAF FØLGENDE RETTIGHEDER 3d OPTAGELSE AF NYE PARTNERE OG PARTNERES UDTRÆDEN AF PROJEKTER BAGGRUND EFTER SAMARBEJDSAFTALENS OPHØR FORPLIGTELSER MED HENSYN TIL BESKYTTELSE, ANVENDELSE OG HEMMELIGHOLDELSE AF FORTROLIG INFORMATION RESIDUALINFORMATION ROYALTY-SATSER FOR BAGGRUNDSRET-LICENSER SOFTWARE KILDEKODE SKATTEFORHOLD AFTALENS GYLDIGHEDSPERIODE Der er sandsynligvis yderligere regler, som PARTNERNE vil blive nødt til at indsætte i deres SAMARBEJDSAFTALER alt efter de særlige omstændigheder ved netop deres PROJEKT. PARTNERNE bør selv søge ekspertbistand i denne henseende og bemærke, at sådanne supplerende klausuler på ingen måde må stride imod nærværende bestemmelsers artikel 1 og 2. ^ Konvention om oprettelse af Verdensorganisationen for intellektuel Ejendomsret WIPO (Stockholm, 14. juli 1967) Artikel 2 (viii) definerer intellektuel ejendomsret som omfattende: Bilag III. 3 ". alle rettigheder til litterære, kunstneriske og videnskabelige værker; udøvende kunstneres optræden; fonogrammer og radio-/Tv-udsendelser; opfindelser på alle områder af menneskeligt varemærker, tjenestemærker og kommercielle navne og betegnelser; beskyttelse mod illoyal konkurrence samt alle rettigheder, der skyldes intellektuel aktivitet på industrielle, videnskabelige, litterære eller kunstneriske områder. " virke; videnskabelige opdagelser; industrielt design; ^ Til hvem dette vedkommer venligst bekræftig modtagelsen af dette brev der følger Principper for internationalt forskningssamarbejde og udviklingsaktiviteter indenfor intelligente fremstillingssystemer mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada, Norge og Schweiz til de forhandlinger, og internationalt Jeg henviser forskningssamarbejde intelligente udviklingsaktiviteter fremstillingssystemer (IMS) mellem deltagerne, dvs. Det Europæiske Fællesskab, Amerikas Forenede Stater, Japan, Australien, Canada og E^TA-landene Norge og Schweiz. sted om for som har fundet inden Formålet med dette brev er at bekræfte den enighed, der er opnået om principperne for samarbejde om IMS. Brevet supplerer kommissoriet i bilaget og indebærer en ændring af artikel VIII og artikel 1. 13 i Bilag 2 til kommissoriet, jf. nedenfor. 1. Målsætning Deltagerne fremmer og letter samarbejdet mellem enheder - etableret på deres område - inden for intelligente fremstillingssystemer. Samarbejdet skal indebære en balance mellem udbytte og indsats, være af industriel relevans og være baseret på princippet om gensidig interesse og forståelse. 2. Tekniske aspekter af IMS-samarbejdet Samarbejdet omfatter foreløbig følgende fem tekniske aspekter: a) b) c) d) e) produktets totale livsløb fabrikationsprocesser strategi-, planlægnings- og design værktøj er menneskelige, organisatoriske og sociale anliggender virksomhedsekstension eller virtuelt virksomhedsmiljø. Andre aspekter inden for IMS kan komme på tale, men det bør sikres, at nye tekniske aspekter stemmer overens med den offentlige politik og prioriteringerne inden for industrien i de deltagende regioner. 3. Samarbejdsformer og -metoder Samarbejdet indebærer, at enheder deltager i projekter i overensstemmelse med fælles vedtagne procedurer for oprettelse og drift af internationale konsortier. Samarbejdet kan omfatte besøg, uddannelse og udveksling af videnskabsfolk, ingeniører og andet personale, når der er tale om formål, der er relevante for, at projekterne kan gennemføres og afsluttes med held. Ir Formidling og anvendelse af information Intellektuel ejendomsret som følge af projekter, der gennemføres i forbindelse med IMS, vil være underlagt bestemmelserne i bilag II til kommissoriet. Bilagets artikel 1. 13 ændres, da Østrig, Finland og Sverige nu er medlemmer af EU. Finansiering Finansering af samarbejdsaktiviteter sker under forbehold af, at de fornødne midler er til rådighed, og er underlagt de relevante love og bestemmelser, politikker og programmer i de deltagende regioner. Hver deltager finansierer sin egen deltagelse. Hver deltager bidrager - økonomisk eller med naturalydelser - på ligelig vis til udførelsen af det interregionale sekretariats funktioner og afholdelsen af dets udgifter. Implementering af IMS De repræsentanter for deltagerne, der er udpeget til at sidde i det internationale styringsudvalg, fungerer som bindeled mellem styringsudvalget og deres respektive offentlige myndigheder. Deltagernes repræsentanter overvåger implementeringen med hensyn til IMS' formål, principper og programstruktur, og de har en formidlende rolle. De har herudover følgende funktioner: De skal fremme det gode samarbejde mellem de regionale sekretariater. De skal sørge for informationsudveksling om lokal praksis, lokale love og bestemmelser og programmer, der er relevante for samarbejdet. De skal lette SMV's direkte og indirekte deltagelse i IMS-programmet. Dette indebærer især adgang til en elektronisk partnersøgningsfacilitet og en elektronisk fortegnelse over interessetilkendegivelser. De skal i forbindelse med adgang for nye deltagere forelægges de offentlige myndigheder for styringsudvalgets anbefalinger. Deltagernes offentlige myndigheder organiserer, forvalter eller udpeger deres respektive regionale sekretariater. De regionale sekretariater har specielt følgende ansvarsområder: lette hurtig udvælgelse af projekter på At i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er gældende i deltagerens region. regionalt niveau At yde assistance ved konsortiedannelser inden for og på tværs af de respektive regioner. At samarbejde med grupper med regional infrastruktur for at lette IMS. 5 fe 7. Varighed IMS-programmets varighed vil være ti år. Hver deltager kan når som helst trække sig ud med tolv måneders varsel. Deltagerne tager principperne for deres samarbejde op til fornyet overvejelse fem år efter programmets iværksættelse med henblik på at konstatere, om det bør fortsættes, ændres eller afsluttes. Dette punkt erstatter artikel VIII i kommissoriet. 8. Implementering af IMS i Europa De to deltagere - Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Schweiz og Norge på den anden side - forbeholder sig ret til at handle som én enkelt europæisk region og at lade sig repræsentere af en kombineret delegation i det internationale styringsudvalg og at have støtte i et enkelt europæisk IMS- sekretariat. Europa-Kommissionen vil sørge for den nødvendige støtte til det regionale sekretariat. Dette brev, sammen med deltagernes regeringers ratificering af det, supplerer og ændrer kommissoriet og fungerer som bekræftelse af den enighed, der er opnået om samarbejdsprincipperne for IMS. Det vil glæde undertegnede at modtage jeres bekræftigelse af ovennævnte udkast, så hurtigt som muligt Vi bekræftiger hermed at vores regering er i enighed med aftalen som den fremgår af ovennævnte brev 3} FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Aftale om internationalt forsknings- og udviklingssamarbejde inden for intelligente fremstillingssystemer med tredjelandene Australien, Canada, Japan og USA og med EFTA-landene Norge og Schweiz. 2. BUDGETPOST B6-7113 (Informationsteknologier), B6-7121 (Industriel materialeteknologi). 3. RETSGRUNDLAG • • • • • Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I og artikel 130 M. Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF om fjerde rammeprogram for Det Europæiske og for indsats Fællesskabs demonstrationsaktioner (1994-1998). teknologisk forskning, udvikling inden Rådets afgørelse nr. 94/802/EF om vedtagelse af et særprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for informationsteknologi (1994-1998). Rådets afgørelse nr. 94/571 /EF om et særprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for industri- og materialeteknologi (1994- 1998). Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 616/96/EF af 25. marts 1996 om tilpasning af afgørelse nr. 1110/94/EF om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) som følge af Republikken Østrigs, Republikken Finlands og Kongeriget Sveriges tiltrædelse af Den Europæiske Union. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Generel beskrivelse af foranstaltningen (i) (ii) (iii) (iv) til europæisk industris konkurrenceevne gennem øget bidrag fleksibilitet; styrkelse af europæisk industris videnskabelige og teknologiske grundlag; bidrag til livskvaliteten gennem løsning af globale problemer; muliggøreise af internationalt samarbejde på området intelligente fabrikationssystemer. ^ <? Det teknologiske område er stærkt afhængigt af udviklingen inden for informations- og fabrikationsteknologi og omfatter udvikling af moduler og teknologier for intelligent, fleksibel og ren fabrikation samt deres anvendelse. 4. 2 Varighed 10 år - forlængelse af aftalen på fællesskabsside ud over det fjerde rammeprogram er afhængigt af en positiv beslutning fra den lovgivende myndighed efter forslag fra Kommissionen. Opsigelse kan ske med 12 måneders varsel. 4. 3 Målgrupper i Den Industrisammenslutninger, universiteter og Europæiske Union og tilsvarende sammenslutninger i australien, Canada, de deltagende EFTA-lande, Japan og USA. forskningsinstitutter 5. KLASSIFICERING AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikke-obligatoriske udgifter / opdelte bevillinger. 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART Undersøgelser/subsidier Principielt finansieres direkte aktiviteter med 100%. Harmoniserede koordi neringsomkostningeme. aktiviteter kan finansieres med op til 100% af Subsidier til finansiering sammen med andre kilder i den offentlige og/eller private sektor: Aktiviteter med omkostningsdeling omfattende F&TU-projekter kan få et bidrag på højst 50%). Universiteter og andre forskningscentre, der deltager i F&TU-projekter, og som ikke er i stand til at udrede deres samlede omkostninger med tilstrækkelig detaljerigdom over for Kommissionen, vil på grundlag af et analytisk regnskabssystem kunne få 100%) af deres meromkostninger dækket. aktiviteter med Andre uddannelser, forundersøgelser eller ledsageforanstaltninger) vil kunne få op til 100% af deres merudgifter eller af omkostningerne ved foranstaltningen dækket. omkostningsdeling netværk, (fx Personale-, administrations- og driftsomkostninger: Herunder dækkes også udgifter for personale iht. Vedtægten og vilkår for andre ansatte, undersøgelser, ekspertmøder, konferencer og kongresser, informationer og publikationer, administrative og samt visse andre tekniske omkostninger, driftsomkostninger infrastruktur- og driftsomkostninger, der påløber for at nå målet for den aktivitet, som de er en integreret del af. S9 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen De årlige omkostninger i forbindelse med IMS-aftalen består af to dele, dvs. Fællesskabets bidrag til gennemførelsen af det interrregionale sekretariats (1RS) funktioner og omkostninger, samt omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af det europæiske IMS-sekretariat (EIS). Bidraget til gennemførelsen af det interrregionale sekretariat (1RS) er fastsat til 280. 000 ECU og vil være stabilt i de følgende år. Bidraget udgør 1/3 af de samlede driftsudgifter for 1RS, der anslås som følger: IRS-personale (inklusive rejseudgifter, administrativ støtte og generelle omkostninger), der anslås til 504. 000 ECU; konferencer, der anslås til 168. 000 ECU; promotion, der anslås til 42. 000 ECU; andre omkostninger, herunder undersøgelser, der anslås til 126. 000 ECU. De El S-relaterede omkostninger er fastsat til 302. 500 ECU og vil være stabile i de følgende år. De anslås som følger: rejseudgifter for de eksperter, der deltager i internationale møder, anslået til 15 internationale rejser @ 3. 500 ECU, i alt 52. 500 ECU; service- og assistancekontrakter: 100 manddage @ 6Q0 ECU/dag, i alt 60. 000 ECU; møder med deltagelse af eksterne eksperter: 8 x 15 x 750 ECU, i alt 90. 000 ECU; resultatrapporterings-/oplysningsarrangementer: 3 x 25. 000 ECU, i alt 75. 000 ECU; diverse: 25. 000 ECU. i forbindelse med Kommissionens personale- og administrationsudgifter gennemførelsen af IMS vil være inden for de maksimale anslåede grænser for personale- og administrationsudgifter for IT- og IMT særprogrammerne. Det anslås, at der ikke vil blive behov for ekstra personale til at administrere IMS-aftalen. Omkostningsoverslag for perioden efter det fjerde rammeprogram anføres under forbehold af forlængelse af aftalen (se punkt 4. 2). M^ 7. 2 Omkostningens fordeling på foranstaltningens elementer Forpligtelsesbevillinger i mio. ECU (i løbende priser) Element År n n+1 n+2 n+3 n+4 n+5 lait og «g- o ar Interregionale sekretariat 0,280 0,280 0,280 0,280 0,280 1,400 2,800 Europæiske IMS- 0,302 sekretariat 0,302 0,302 0,302 0,302 1,510 3,020 lait 0,582 0,582 0,582 0,582 0,582 2,910 5,820 7. 3 Driftsudgifter til undersøgelser, eksperter os v. , under budgettets del B Forpligtelsesbevillinger i mio. ECU (i løbende priser) År n n+1 n+2 n+3 n+4 n+5 lait og «g- o ar Undersøgelser 0,042 0,042 0,042 0,042 0,042 0,210 0,420 Ekspert møder Konferencer og kongresser Information og publikationer 0,142 0,142 0,142 0,142 0,142 0,710 1,420 0,056 0,056 0,056 0,056 0,056 0,280 0,560 0,075 0,075 0,075 0,075 0,075 0,375 0,750 lait 0,315 0,315 0,315 0,315 0,315 1. 575 3,150 De årlige omkostninger på 0,315 mio. ECU er en del af de årlige omkostninger på 0,582 mio. ECU, der henvises til i punkt 7. 2. MI 7. 4 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne mio. ECU År n n+1 n+2 n+3 n+4 n+5 lait og «g. år 0,582 0,582 0,582 0,582 0,582 2,910 5,820 0,400 0,182 0,400 0,182 0,400 0,182 0,400 0,182 0,400 0,400 0,582 0,582 0,582 0,582 0,182 2,910 3,092 Forpligtelses bevillinger Betalings bevillinger År n n+1 n+2 n+3 n+4 n+5 ogflg. år lait 0,582 0,582 0,582 0,582 0,582 2,910 5,820 Forpligtelser og betalinger vil blive delt på en 50:50 basis mellem IT (B6- 7113)andIMT(B6-7121). 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Talrige administrative og finansielle kontrolsystemer er indført på alle stadier af proceduren omkring tildeling og implementering af forskningskontrakter. Disse systemer omfatter: Inden kontraktens indgåelse: Kortfattet opgørelse over forslagene på grundlag af deres videnskabelige fortjenester og bedømmelse af, hvor realistiske omkostningerne er i forhold til projektets art, varighed og potentielle effekt; analyse forhandlingsformularen. af de økonomiske data, som forslagsstillerne anfører i Efter kontraktens indgåelse: Kontrol af udgiftsopgørelser (finanskontrol og videnskabelig styring); inden betaling på forskellige niveauer kontrol af bilag på stedet for at finde eventuelle fejl og uregelmæssigheder. For at skærpe denne kontrol har Kommissionen oprettet en central revisionsenhed, der har ansvaret for alle kontrolfunktionerne. Disse udføres He enten af revisionsenhedens egne medlemmer eller under deres opsyn af revisionsfirmaer, som Kommissionen har indgået rammekontrakter med. 9. OPLYSNINGER OM COST-EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Overordnede mål for Europa er følgende: Muliggøreise af internationalt samarbejde på området intelligente fabrikationssystemer. Bidrag til livskvaliteten gennem løsning af globale miljø-, sundheds- og sikkerhedsproblemer. Styrkelse af europæisk industris videnskabelige og teknologiske grundlag. Bidrag til europæisk industris konkurrenceevne gennem øget fleksibilitet. Generelt bør et internationalt IMS-initiativ have følgende formål: At udvikle mere sofistikerede fremstillingsprocesser; at forbedre det globale miljø; at forbedre effektiviteten med både traditionelle og alternative energikilder; at skabe nye produkter og betingelser, der betyder væsentlige forbedringer i brugernes livskvalitet; at forbedre kvaliteten i fremstillingsmiljøet; at udvikle en anerkendt og respekteret fremstillingsdisciplin, som kan fremme overførslen, af viden til kommende generationer; — at reagere hensigtsmæssigt på internationalisering af fabrikation; at øge professionalismen inden for fabriksfremstillingen verden over gennem en global bevidstgørelse og ved at etablere en særlig uddannelse i fabriksfremstilling. og samtidig at være katalysator for: Et globalt samarbejde om fabriksfremstilling mellem store og små firmaer, brugere og leverandører, universiteter og offentlige myndigheder; spredning af resultater fra signifikante fabrikationsforbedringer verden over; udvikling af globale rekommandationer for fabrikationsstandarder gennem samarbejde om standardiseringsemner; Bedømmelse og prioritering samarbejde om udvikling af fabrikationsprocesser. til brug for et verdensomspændende M?> Formidling, forståelse og anvendelse af sammenhængende retningslinjer, bestemmelser og aftalemodeller i overensstemmelse med deltageres og projektp. r. uiercs intellektuelle ejendomsret (IPR). 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Fabrikation er en primær rigdomskilde og en væsentlig faktor, når der skal skabes et sundt, økonomisk grundlag for vækst. Behovet for dygtighed og kvalitet i fabrikationen er blevet en kritisk størrelse som følge af de globale markeders opståen. Betydningen af forskning og udvikling på området avanceret fabrikation er efter hånden altafgørende for fremstillingsprocesserne. Væsentlig forskning i avanceret fabrikation udføres over hele verden. Et passende styret, internationalt samarbejde om forskning og udvikling i avanceret fabrikation kan bidrage til forbedring af fremstillingsprocesserne. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 9. 3. 1 Relevante kriterier Udvalgte resultat-indikatorer (proceskriterier) Antal organisationer, der deltager i programmet. Overvejende deltagere fra industrien og især små virksomheder. Antal nye samarbejdspartnerskaber. Antal og effekt af tekniske resultater fra projekter og andre aktiviteter. Demonstrationer på konferencer og internationale udstillinger. Udgivelse af artikler og andre videnskabelige og/eller tekniske beretninger. 9. 3. 2 Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? Hvert projekt evalueres mindst én gang årligt, under medvirken af eksterne eksperter, med anvendelse af kriterier som tillægsværdi, omkostningseffektivitet og indvirkning. Initiativet som helhed evalueres jævnligt af uafhængige ekspert paneler, med anvendelse af målestokke, der vil blive fastlagt ved iværksættelsen af initiativet. 9. 3. 3 Vurdering af resultaterne af de igangværende aktiviteter Under den nu afsluttede forundersøgelse blev der gennemført seks test cases. Resultaterne af disse test cases blev gennemgået på internationalt og europæisk niveau. Vurderingerne kan resumeres som følger: v \ ''•- 9. 3. 3 Vurdering af resultaterne af de igangværende aktiviteter Under den nu afsluttede forundersøgelse blev der gennemført seks test cases. Resultaterne af disse test cases blev gennemgået på internationalt og europæisk niveau. Vurderingerne kan resumeres som følger: Med disse test cases er det bevist, at det er muligt at opbygge levedygtige, internationale konsortier med processens administrationsomkostninger, kommunikationsværktøjer og kulturelle krav. forståelse levende for Med disse gennemprøvet og man fik en værdifuld reaktion. test cases blev rammen for det internationale arbejde Kulturelle (såvel tekniske som ledelsesmæssige) og sprogbarrierer blev overvundet. Kulturelle forskelligheder bidrog til test isenes succes. Test casene afvikledes under industriel ledelse og resultaterne er industrirelevante. Europæiske deltagere i test casene fik betydelig viden om de arbejdsmetoder, systemer og fremgangsmåder, der anvendes i andre regioners IMS-systemer. Europæiske deltagere i test casene var imponerede over deres internationale partneres åbenhed, især japanernes, og de brugte forundersøgelsen til at finde potentielle partnere til et mere langfristet industrisamarbejde. 10. ADMINISTRATIVE UDGIFTER (Del A af budgettet) Ingen. MJ* Med disse test cases er det bevist, at det er muligt at opbygge levedygtige, internationale processens administrationsomkostninger, kommunikationsværktøjer og kulturelle krav. konsortier med forståelse levende for Med disse gennemprøvet og man fik en værdifuld reaktion. test cases blev rammen for det internationale arbejde Kulturelle (såvel tekniske som ledelsesmæssige) og sprogbarrierer blev overvundet. Kulturelle forskelligheder bidrog til test casenes succes. Test casene afvikledes under industriel ledelse og resultaterne er industrirelevante. Europæiske deltagere i test casene fik betydelig viden om de arbejdsmetoder, systemer og fremgangsmåder, der anvendes i andre regioners IMS-systemer. Europæiske deltagere i test casene var imponerede over deres internationale partneres åbenhed, især japanernes, og de brugte forundersøgelsen til at finde potentielle partnere til et mere langfristet industrisamarbejde. 10. ADMINISTRATIVE UDGIFTER (Del A af budgettet) Ingen. Vf 6 ISSN 0254-1459 KOM(96) 468 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 15 Katalognummer : CB-CO-96-477-DA-C ISBN 92-78-09264-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg Hé


title: Komisijas Lēmums (1996. gada 4. oktobris), ar ko izveido tādu ražojumu sarakstu, kas pieder A grupai nedegošs, kura paredzēta Lēmumā 94/611/EK, ar ko īsteno 20. pantu Padomes Direktīvā 89/106/EEK par būvizstrādājumiem

eurovoc_concepts:
building materials
building regulations
fire protection
safety standard

formats: html pdf print

text: 30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31996D0603 19. 10. 1996. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 13/18. sēj. L 267/23 KOMISIJAS LĒMUMS (1996. gada 4. oktobris), ar ko izveido tādu ražojumu sarakstu, kas pieder A grupai “nedegošs”, kura paredzēta Lēmumā 94/611/EK, ar ko īsteno 20. pantu Padomes Direktīvā 89/106/EEK par būvizstrādājumiem (Dokuments attiecas uz EEZ) (96/603/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, tā kā Skaidrojošā dokumenta Nr. 2 2. 2. punkts uzskaita tādus savstarpēji saistītus pasākumus Pamatprasības “Ugunsdrošība” izpildīšanai, kas kopā veicina ugunsdrošības stratēģijas noteik- šanu, ko dalībvalstīs var izstrādāt dažādi; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvu 89/106/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz būvizstrādājumiem (1), kas grozīta ar Direktīvu 93/68/EEK (2), tā kā Skaidrojošā dokumenta Nr. 2 4. 2. 3. 3. punkts norāda uz vienu tādu dalībvalstīs pārsvarā esošu pasākumu, kas ierobežo uguns un dūmu rašanos un izplatīšanos to izcelsmes telpā (vai attiecīgajā teritorijā), ierobežojot to, ka būvizstrādājumi veicina ugunsgrēka izcelšanos; ņemot vērā Komisijas 1994. gada 9. septembra Lēmumu ar ko īsteno 20. pantu Padomes Direktīvai 94/611/EK, 89/106/EEK par būvizstrādājumiem (3), un jo īpaši tā 1. panta 1. punktu, tā kā Pamatprasību grupu noteikšana daļēji ir atkarīga no šāda ierobežojuma līmeņa; tā kā Direktīvas 89/106/EEK 3. panta 2. punkts nosaka, ka katra pamatprasība var izraisīt grupu noteikšanu skaidrojošajos dokumentos vai tehniskajās specifikācijās, lai ņemtu vērā dažā- dos būvdarbu drošības līmeņus, kas var būt pārsvarā valstu, reģionālā vai vietējā līmenī; tā kā 4. 2. 1. punkts Skaidrojošajā dokumentā Nr. 2 “Uguns- drošība”, kas ietilpst Komisijas paziņojumā attiecībā uz Pado- mes Direktīvas 89/106/EEK skaidrojošajiem dokumentiem (4), pamato to, ka pamatprasībai līmeņi attiecībā uz būvdarba veida, izmantošanas un atrašanās vietas funkciju, būvdarba izkārtojumu un pieejamību avārijas ierīcēm; jāparedz dažādi tā kā ierobežojuma līmeni var izteikt tikai ar dažādiem ražo- juma efektivitātes rādītājiem attiecībā uz ražojumu ugunsdrošī- bu galīgās pielietošanas apstākļos; tā kā Skaidrojošā dokumenta Nr. 2 4. 3. 1. 1. punkts nosaka, ka izstrādās saskaņotu risinājumu, kas var ietvert pilna apjoma vai pārbaudes stenda līmenī veiktus testus, kuri atbilst attiecīgiem lai varētu novērtēt ražo- īsta ugunsgrēka attīstības modeļiem, jumu efektivitāti attiecībā uz ugunsdrošību; (1) OV L 40, 11. 2. 1989. , 12. lpp. (2) OV L 220, 30. 8. 1993. , 1. lpp. (3) OV L 241, 16. 9. 1994. , 25. lpp. (4) OV C 62, 28. 2. 1994. , 1. lpp. tā kā šis risinājums balstās uz klasifikācijas sistēmu, kas nav Lēmumā skaidrojošajā dokumentā, bet pieņemta ietverta 94/611/EK; 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31 lai tika izveidota, tā kā Lēmumā 94/611/EK ietvertā klasifikācijas sistēmas grupa “nedegošs” tā aptvertu ražojumus, kuru ugunsdrošība nav jātestē un kuri minēti kā A grupa 1. un 2. tabulā un papildus – 1. tabulā kā “nedegošu ražojumu sa- raksts”; tā kā Padomes Direktīvas 89/106/EEK 20. panta 2. punkts norāda procedūru, kura jāievēro, lai pieņemtu noteikumus, kas vajadzīgi grupu noteikšanai attiecībā uz prasībām, ciktāl tās nav ietvertas skaidrojošajos dokumentos; tā kā šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Būvniecī- bas pastāvīgās komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Šā lēmuma pielikumā uzskaitītie materiāli un ražojumi, kas no tiem izgatavoti, savas zemās aizdegšanās spējas dēļ un sakarā ar ir norādīti pieli- to, ka tie ir pakļauti nosacījumiem, kuri arī kumā, jāklasificē kā A grupas (“nedegoši”) materiāli, kā pared- zēts Lēmuma 94/611/EK pielikuma 1. un 2. tabulā. Šīs klasifikācijas nolūkam nav jāprasa minēto materiālu un no tiem izgatavoto ražojumu ugunsdrošības testēšana. 2. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1996. gada 4. oktobrī Komisijas vārdā – Komisijas loceklis Martin BANGEMANN 32 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. PIELIKUMS Materiāli, kas bez testēšanas uzskatāmi par A grupas ugunsdrošiem materiāliem, kā paredzēts Lēmuma 94/611/EK Vispārīgas piezīmes Ražojumi jāizgatavo tikai no viena vai vairākiem šādiem materiāliem, ja tie uzskatāmi par A grupas materiāliem bez testēšanas. Ražojumus, kas izgatavoti, salīmējot vienu vai vairākus šādus materiālus, uzskata par A grupas materiāliem bez testēšanas ar noteikumu, ka līmes nav vairāk kā 0,1 % no svara vai tilpuma (atkarībā no tā, kas ir mazāk). Sarakstā nav iekļauts panelējums (piem. , no izolācijas materiāliem) ar vienu vai vairākiem organiskajiem slāņiem vai ražojumi, kuros ir organisks materiāls, kurš nav vienmērīgi izklāts (izņemot līmi). Ražojumus, kas izgatavoti, pārklājot vienu no šādiem materiāliem ar neorganisku slāni (piem. , metāla izstrādājumi ar pārklājumu), uzskata par A grupas materiāliem bez testēšanas. Nevienā no materiāliem tabulā nedrīkst būt vairāk kā 1,0 % no svara vai tilpuma (atkarībā no tā, kas ir mazāk) organiska materiāla, kas izklāts vienmērīgi. Materiāls Piezīmes Uzpūsti māli Uzpūsts perlīts Uzpūsts vermikulīts Akmens vate Putustikls Betons Tostarp transportbetons un saliekamie dzelzsbetona ražo- jumi un spriegbetoni Betons ar pildvielām (cietu un viegla svara minerālu pildvielas, izņemot integrētu siltumizolāciju) Var saturēt piejaukumus un piedevas (piem. , sasmalcināti kurināmā pelni (PFA), pigmenti un citi materiāli), tostarp saliekamas konstrukcijas Autoklāvētas gāzbetona konstrukcijas Konstrukcijas, kas izgatavotas no hidrauliskām saistvielām, tādām kā cements un/vai kaļķi, ar sīkgraudainiem mate- riāliem (silīciju saturoši materiāli, PFA, domnas sārņi) un šūnas veidojoša materiāla, tostarp saliekamas konstrukcijas Šķiedru cements Cements Kaļķi Domnas sārņi/sasmalcināti kurināmā pelni (PFA) Minerālpildvielas Dzelzs, tērauds, nerūsējošais tērauds Nav sīki sasmalcinātā veidā Varš un vara sakausējumi Nav sīki sasmalcinātā veidā 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 33 Materiāls Piezīmes Cinks un cinka sakausējumi Nav sīki sasmalcinātā veidā Alumīnijs un alumīnija sakausējumi Nav sīki sasmalcinātā veidā Svins Nav sīki sasmalcinātā veidā Ģipsis un apmetums uz ģipša bāzes Java ar neorganiskām saistvielām Māla elementi Kalcija silikāta elementi Dabīgā akmens un slānekļa ražojumi Ģipša elementi Mozaīkbetona grīda Stikls Stikla keramika Keramika Var saturēt piemaisījumus (palēninātāji, līmes, šķiedras, pigmenti, dzēstie kaļķi, gaisa un ūdens necaurlaidīgas aktīvas vielas un pastifikatori), cietas pildvielas (piem. , dabīgā vai mākslīgā smilts) vai viegla svara pildvielas (piem. , perlīts vai vermikulīts) Iekšējā/ārējā apmetuma javas un monolīto grīdu javas, neorganiskās kuru saistvielas, piem. , cements, kaļķis, javas saistviela un ģipsis vairākas pamatā viena vai ir Elementi, no māla vai māla materiāliem ar vai bez smil- tīm, pildījumu vai citām piedevām, tostarp ķieģeļi, flīzītes, plākšņu un šamota elementi (piem. , skursteņa oderējums) Elementi, kas izgatavoti no kaļķa un dabīgajiem silikātu materiāliem (smiltis, grants vai iežiem, vai to maisījums), var būt ar krāsu pigmentiem Apstrādāts vai neapstrādāts elements, kas izgatavots no dabīgā akmens (magmatiskie, nogulumieži vai metamorfi- skie ieži) vai slānekļa Tostarp bloki un citi elementi no kalcija sulfāta un ūdens, kuros var būt šķiedras, līmes, pildvielas un citas piedevas, un kas var būt iekrāsoti ar pigmentiem Tostarp saliekamās mozaīkbetona plātnītes un monolītā mozaīkbetona grīdas segumi Tostarp rūdītais, ķīmiski rūdītais, laminētais un stiegrotais stikls Stikla keramika, kas sastāv no kristāliska stikla un atlikušā stikla daļas Tostarp glazēti vai neglazēti presēti un štancēti ražojumi


title: Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 54/96 zo 4. októbra 1996, ktorým sa mení a dopĺňa protokol 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd

eurovoc_concepts:
EFTA countries
EU programme
European Economic Area
agreement (EU)
public health

text: 94 SK Úradný vestník Európskej únie 21997D0123(07) 23. 1. 1997 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. 54/96 zo 4. októbra 1996, 11/zv. 2 L 21/9 ktorým sa mení a dopĺňa protokol 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd SPOLOČNÝ VÝBOR EHP, so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, v znení protokolu, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“ a najmä na jej články 86 a 98, keďže protokol 31 k dohode bol naposledy zmenený a doplnený rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 45/96 (1); keďže je vhodné rozšíriť spoluprácu zmluvných strán na oblasti verejného zdravia; keďže by sa mal preto protokol 31 k dohode, s cieľom umožniť širšiu spoluprácu, zmeniť a doplniť, ROZHODOL TAKTO: Nasledovný článok sa pridáva do protokolu 31 k dohode: Článok 1 „Článok 16 Verejné zdravie Spolupráca v oblasti verejného zdravia sa posilní účasťou štátov EZVO v aktivitách spoločenstva, 1. čo môže vyplývať z týchto aktov spoločenstva: — 396 D 0645: rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 645/96/ES z 29. marca 1996, ktorým sa prijíma program činnosti spoločenstva týkajúci sa podpory zdravia, informácií, výchovy, vzdelá- vania a odbornej prípravy v rámci činnosti v oblasti verejného zdravia (1996 až 2000) (Ú. v. ES L 95, 16. 4. 1996, s. 1), — 396 D 0646: rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 646/96/ES z 29. marca 1996, ktorým sa prijíma akčný plán na boj proti rakovine v rámci činnosti v oblasti verejného zdravia (1996 až 2000) (Ú. v. ES L 95, 16. 4. 1996, s. 9), — 396 D 0647: rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 647/96/ES z 29. marca 1996, ktorým sa prijíma program činnosti spoločenstva zameraný na prevenciu AIDS a niektorých ďalších pre- nosných chorôb v rámci činnosti v oblasti verejného zdravia (1996 až 2000) (Ú. v. ES L 95, 16. 4. 1996, s. 16). 2. Štáty EZVO sa zúčastňujú na programoch a činnostiach spoločenstva uvedených v odseku 1. Štáty EZVO finančne prispievajú na programy a činnosti uvedené v odseku 1 v súlade s článkom 3. 82 ods. 1 písm. a) dohody. Štáty EZVO sa naplno zúčastňujú na výboroch ES, ktoré pomáhajú Komisii s vedením, rozvojom 4. a vykonávaním programov a činností uvedených v odseku 1. “ (1) Ú. v. ES L 291, 14. 11. 1996, s. 38. 11/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 95 Článok 2 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. novembra 1996 za predpokladu, že Spoločnému výboru EHP boli predložené všetky notifikácie podľa článku 103 ods. 1 dohody. Toto rozhodnutie sa uverejní v časti EHP Úradného vestníka Európskych spoločenstiev a v dodatku EHP k uvedenému vestníku. Článok 3 V Bruseli 4. októbra 1996 Za Spoločný výbor EHP predseda H. HAFSTEIN


title: Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 52/96 ze dne 4. října 1996, kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP

text: 92 CS Úřední věstník Evropské unie 21997D0123(05) 23. 1. 1997 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. 52/96 ze dne 4. října 1996, kterým se mění příloha IX (Finanční služby) Dohody o EHP 11/sv. 2 L 21/7 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP, s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody, vzhledem k tomu, že příloha IX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 30/96 (1); vzhledem k tomu, že směrnice Rady 96/13/ES ze dne 11. března 1996, kterou se mění čl. 2 odst. 2 směrnice 77/780/EHS, pokud se jedná o seznam trvale vyňatých úvěrových institucí (2), by měla být začleněna do Dohody, ROZHODL TAKTO: Článek 1 V bodě 15 (směrnice Rady 77/780/EHS) přílohy IX Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní: „— 396 L 0013: směrnice Rady 96/13/ES ze dne 11. března 1996 (Úř. věst. L 66, 16. 3. 1995, s. 15). “ Článek 2 V bodě 15 přílohy IX Dohody se úprava b) nahrazuje tímto: „V čl. 2 odst. 2 se doplňují nové odrážky, které znějí: ‚— na Islandu »Byggingarsjó sir ríkisins«, — v Lichtenštejnsku »Liechtensteinische Landesbank«. ‘“ Článek 3 Znění směrnice 96/13/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná. Článek 4 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. listopadu 1996 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství. Článek 5 V Bruselu dne 4. října 1996. Za Smíšený výbor EHP předseda H. HAFSTEIN (1) Úř. věst. L 186, 25. 7. 1996, s. 83. (2) Úř. věst. L 66, 16. 3. 1996, s. 15