title: Seitsemäs vuosikertomus rakennerahastoista (1995) - EAKR - ESR - EMOTR - KOR

eurovoc_concepts:
Structural Funds
activity report
implementation of the budget
regional development

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 10. 1996 KOM(96) 502 lopull. S E / r S E M iS VUOSIKERTOMUS R A K E NN ERA HA S TOISTA 1995 l$**E*o *fr to (Komission esittämä) tti}' 'l hit'"'*"' •'8 ' ' I k< Tämä kertomus on laadittu komission aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaavassa pääosastossa (PO XVI) yhteistyössä työllisyydestä, työmarkkinasuhteista ja sosiaaliasioista (PO V), maataloudesta (PO VI), kalastuksesta (PO XIV) ja talousarvioista (PO XIX) vastaavien pääosastojen kanssa sekä liikenne (PO VII), ympäristö, seuraavien pääosastojen avustuksella: kilpailu (PO IV), ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu (PO XI), tiede, tutkimus ja kehitystyö (PO XII), sisämarkkinat ja rahoituspalvelut (PO XV), energia (PO XVII), varainhoidon valvonta (PO XX) sekä yrityspolitiikka, kauppa, matkailuja sosiaalitalous (PO XXIII). Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO A. VUOSI 1995 1. Uusi komissio ja komission jäsenistä koottu taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta vastaava ryhmä 2. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin 3. Yhteisöaloiteohjelmien käynnistäminen 4. Ensimmäinen täysi toimintavuosi B. KERTOMUKSEN YMPÄRISTÖULOTTUVUUS 1. Asiayhteys. ' 2. Koheesiopolitii kan j a ympäristöpolitiikan täydentävyys C. TYÖLLISYYS UNIONIN TÄRKEIMPÄNÄ HAASTEENA D. KERTOMUKSEN TÄRKEIMMÄT OSATEKIJÄT 1. Määrärahojen toteuttaminen vuonna 1995 2. Keskittäminen 3. Suunnittelu. 4. Tuen täydentävyys : 5. Yhteistyöhön osallistuminen 6. Arviointi ja seuranta I LUKU SUUNNITTELUN TOTEUTTAMINEN A. TUKITOIMENPITEET TAVOITTEIDEN MUKAAN JAOTELTUNA 1. Johdanto 1. 1. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 1. 2. Ympäristöpolitiikan vahvistaminen 1. 3. Seuranta ja väliarviointi 1. 4. Tuen täydentävyyden tarkastaminen 2. Tavoite 1 2. 1. Tavoitteen 1 toteuttaminen vuonna 1995 2. 2. Jäsenvaltiokohtainen esitys '. AS 43 4 T Au 4# Ac A& A 3 /l JJO «M JA •<. * < <- l** < $ <D 2 S • i 1 L\ i^ /3 52). hS 11 3^ 33 , Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 3. Tavoite 2 3. 1. Tavoitteen 2 toteuttaminen vuonna 1995 3. 2. Jäsenvaltiokohtainen esitys 4. Tavoitteet 3 ja 4 4. 1. Tavoitteiden 3 ja 4 toteuttaminen vuonna 1995 4. 2. Jäsenvaltiokohtainen esitys 5. Tavoite 5a. 5. 1. Tavoite 5a maatalous 5. 2. Tavoite 5a kalastus 6. Tavoite 5b 6. 1. Toimintasuunnitelma 1994-1999 6. 2. Tavoitteen 5b toteuttaminen vuonna 1995 6. 3. Jäsenvaltiokohtainen esitys 7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin 7. 1. Tavoitteet 1 ja 6 7. 2. Tavoite 2 7. 3. Tavoitteet 3 ja 4 7. 4. Tavoite 5a 7. 5. Tavoite 5b , B. MUUT TUKITOIMET 1. Yhteisöaloitteet •. ' 1. 1. Johdanto 1. 2. Kahdentoista jäsenvaltion aloitteiden esittely ADAPT (1994-1999) EMPLOYMENT ja HUMAN RESOURCES (1994-1999) LEADER II (1994-1999) PESCA (1994-1999) SME (1994-1999) REGIS (1994-1999) RECHAR II (1994-1997) KONVER (1994-1997) RESIDER II (1994-1997) RETEX (1994-1997) URBAN (1994-1999) INTERREG II (1994-1999) PEACE (1994-1997) 1. 3. Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteet 1. 4. Yhteenveto jäsenvaltioittain (EUR 12) 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu 2. 1. Uutta luovat toimet ja tekninen apu EAKR:sta annetun asetuksen 7 ja lOartiklan mukaisesti 2. 2. ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu GM k^> GG ö-i &*> oh> 3G 3Q> Ao\ A&& Ao b Ac>3 AA\ Aio 4 /4 /|i£ Kbo 42>H Ahb 4 33 A 1^ 4 ^9 A^Jo Mi h A U# A$>i A$\ A^ *Sl A& AS3 A^\ A&l ^5 AGS fifi AH\ X\?> Aol. A&X. AVA Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 2. 3. EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu 2. 4. KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti toteutetut uutta luovat toimet ja tekninen apu 5 Aoh Ac~\ II LUKU TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN, TARKASTUKSET JA VA RAINHOITO, ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMI NEN, YHTEISÖN POLITIIKKOJEN TÄYDENTÄVYYS • 4&9 A. RAKENNERAHASTOJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 1. Talousarvion toteuttaminen vuonna 1995 1. 1. Yleinen toteuttaminen vuonna 1995. 1. 2. Kunkin rahaston kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen. -. -. vuonna 1995 2. Kauden 1994-1999 suunnittelun toteutuminen 2. 1. Toteutuminen 1994-95 2. 2. Kauden 1994-1999 kunkin rahaston määrärahojen toteutuminen 1994-1995 B. TARKASTUKSET JA VARAINHOITO '. 1. Tarkastukset 1. 1. Rakennerahastoista vastaavien yksiköiden suorittamat tarkastukset 1. 2. Varainhoidon valvonnan suorittamat tarkastukset 2. Varainhoidon parantaminen C. ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN 1. Koheesiorahasto 2. EIP 3. EHTY 4. Euroopan investointirahasto 5. Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmä D. YHTEISÖN POLITIIKKOJEN TÄYDENTÄVYYS 1. Rakennerahastot, yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjäytymisen torjunta 2. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen 3. Rakennerahastot ja yhteinen kalastuspolitiikka 4. Rakennerahastot ja pk-yritykset 5. Rakennerahastot, tutkimus ja teknologinen kehittäminen 6. Rakennerahastot ja Euroopan laajuiset verkot AM A toi AQA "^ _a A^* lc?Ç ^S <£>& lAo i Ao 14c? x£ 4 Z. AA^A <24. C J Mi i[b * Z ' T * & lô ^ <*-& g QA •*- "c I i< L <--<> 1. 2. 2> £2M 6 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 7. Rakennerahastot ja julkisten hankintojen avoimuus 8. Rakennerahastot ja kilpailupolitiikka 9. Rakennepolitiikka ja koulutus sekä ammatillinen koulutus III LUKU TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, ALUEELLINEN YH TEISTYÖ, KESKUSTELU TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANS- SA, TIEDOTUS JA MAINONTA A. TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU ^ ^^ *-* T 2<co „ ± <-" i hA 1. Euroopan parlamentin sekä talous- ja sosiaalikomitean kanssa käyty vuoropuhelu l 0* 1. 1. Euroopan parlamentti 1. 2. Talous-ja sosiaalikomitea 2. Suhteet alueiden komiteaan 3. Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epäviralliset kokoukset 4. Komiteoiden lausunnot B. ALUEELLINEN YHTEISTYÖ | 1. Yleiskatsaus 2. Alueellisen yhteistyön täytäntöönpano jäsenvaltioissa C. VUOROPUHELU TALOUSELÄMÄN JA TYÖMARKKINOIDEN OSAPUOLTEN KANSSA 1. Talouselämän ja työmarkkinoiden yhteistyö rakenteellisten tukitoimenpiteiden seurannassa. 1. 1. Yleiskatsaus 1. 2. Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten yhteistyön täytäntöön paneminen jäsenvaltioissa 2. Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet yhteisön tasolla D. TIEDOTUS JA MAINONTA, HYVIEN KÄYTÄNTÖJEN LEVITYS 1. Tiedotus ja mainonta 2. Toimet hyvien käytäntöjen levittämiseksi IV LUKU YHTEENVETO KAUDESTA 1989-1993 A. TUEN TÄYDENTÄVYYDEN JÄLKIARVIOINTI 1. Tavoitteet 1 ja 2 2. Tavoitteet 3 ja 4 x34 £?)^> f ^ 3 «£ ^ «c 3>S i 31 i -J^ *° < H3 2 Hi 2 M3 «ZM -> ^. 4b <$- ^ il M" J $o lQ 2$$ i ^j 5£S Seistemàs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 B. TAVOITTEIDEN JÄLKIARVIOINTI 1. Tavoitteet 3 ja 4 2. Tavoite 5a 3. Tavoite 5b C. YHTEISÖALOITTEIDEN JÄLKIARVIOINTI 1. Aluekehitystä koskevat aloitteet 7 ^* 1S>G 1&& ^A 9. oc> 2S£ * *~ 2. Inhimillisiin voimavaroihin liittyvät aloitteet NOW, HORIZON ja EUROFORM * ^ ^ 3. Yhteisöaloite maaseudun kehittämiseksi: LEADER I LIITTEET LIITE 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti LIITE 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti LIITE 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 LIITE 4: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen LIITE 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu LIITE 6: Vuonna 1995 hyväksytyt suurhankkeet LIITE 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti. '. LYHENTEET lb£> 2GS < •*' Vh \ iSi ^ oi 3 o9 ~b2$ 2>£^ ^MT Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 LUETTELO TAULUKOISTA Taulukko 1 Määrärahat 1994-1996/99 Taulukko 2 Hyväksyttyjen ohjelma-asiakirjojen määrä vuosina 1994-1995. ! Taulukko 3 Hyväksytyt tukitoimenpiteet 1994-verrattuna suunniteltuihin määrärahoihin 1994-1996/99 Taulukko 4 Maksusitoumukset 1994-1995 ja kohdennetun tuen prosenttiosuus Taulukko 5 Taulukko 6 Taulukko 7 Maksut 1994-1995 ja maksetun tuen prosenttiosuus Rakennerahastojen alueelliset tavoitteet - suoraan ympäristöä koskevat toimet suunnittelukaudella 1994-1996/99 Vuosien 1993 ja 2003 välillä yhteisön vähemmän kehittyneillä alueilla tarvitta vat keskimääräiset vuotuiset investoinnit, jotta voidaan varmistaa, että ympä ristöinfrastruktuurit vastaavat Euroopan laajuisia suuntaviivoja Taulukko 8 Tavoite 1 - vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 9 Tavoite 1 ja ympäristö - suoraan ympäristöasioihin kohdennettujen määräraho jen jakautuminen, 1994-1999 Taulukko 10 Tavoite 1 - Belgia - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen. Taulukko 11 Tavoite 1 - Saksa - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen Taulukko 12 Tavoite 1 - Kreikka - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen. ! Taulukko 13 Tavoite 1 - Espanja - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen J Taulukko 14 Tavoite 1 - Ranska - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen • Taulukko 15 Tavoite 1 - Irlanti - O hj elmien rahoituksen toteutuminen : Taulukko 16 Tavoite 1 - Italia - Ohj elmien rahoituksen toteutuminen ! Taulukko 17 Tavoite 1 - Alankomaat - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen Taulukko 18 Tavoite 1 - Portugali - Ohj elmien rahoituksen toteutuminen Taulukko 19 Taulukko 20 Taulukko 21 Taulukko 22 Tavoite 1 - Yhdistynyt kuningaskunta. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Yhteenveto vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyistä tavoitteeseen 2 kuuluvista toimenpideohj elmista/yhtenäisistä ohj elma-asiakirj oista Tavoite 2 - vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 Tavoite 2 ja ympäristö - suoraan ympäristöasioihin kohdennettujen määräraho jen jakautuminen, 1994-1996 Taulukko 23 Tavoite 2 - Belgia - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Taulukko 24 Tavoite 2 - Tanska - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Taulukko 25 Tavoite 2 - Saksa - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Taulukko 26 Tavoite 2 - Espanja - Vuonna 1995 hyväksyttyjen ohjelmien toimintalinjat Taulukko 27 Tavoite 2 - Espanja - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen Taulukko 28 Tavoite 2 - Ranska - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Taulukko 29 Tavoite 2 - Italia - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Taulukko 30 Taulukko 31 Taulukko 32 Tavoite 2 - Luxemburg - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen Tavoite 2 - Alankomaat - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoite 2 - Yhdistynyt kuningaskunta - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Il n £3 ne 3o 31 y\ 3>S ne SA 53 SI É3 (M G5" £>G (oi a lo it IM 1G 11 i§ 2\ 10 Taulukko 33 Taulukko 34 Taulukko 35 Taulukko 36 Taulukko 37 Taulukko 38 Taulukko 39 Taulukko 40 Taulukko 41 Taulukko 42 Taulukko 43 Taulukko 44 Taulukko 45 Taulukko 46 Taulukko 47 i Taulukko 48 Taulukko 49 Taulukko 50 Taulukko 51 Taulukko 52 Taulukko 53 Taulukko 54 Taulukko 55 Taulukko 56 Taulukko 57 Taulukko 58 Taulukko 59 Taulukko 60 Taulukko 61 Taulukko 62 Taulukko 63 Taulukko 64 Taulukko 65 Taulukko 66 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Tavoitteet 3 ja 4 - vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994/95-1996/99 Tavoitteet 3 ja 4 - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoitteet 3 ja 4 - Tanska - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoitteet 3 ja 4 - Saksa - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen Tavoitteet 3 ja 4 - Espanja - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen Tavoitteet 3 ja 4 - Ranska - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoitteet 3 ja 4 - Italia - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen Tavoitteet 3 ja 4 - Luxemburg - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen Tavoitteet 3 ja 4 - Alankomaat - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoitteet 3 ja 4 - Yhdistynyt kuningaskunta - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen Epäsuotuisten alueiden pinta-ala direktiivin 75/268/ETY mukaisesti Tavoite 5a maatalous - toteuttamista koskevat arviot 1994-1999 Tavoite 5a maatalous - rahoituksen toteutuminen vuonna 1995 Tavoite 5a maatalous - aineellinen toteutuminen vuonna 1994 Tavoite 5a maatalous - Ohjelmien rahoituksen toteutuminen Tavoite 5a kalastus - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen 1994-1999 Tavoite 5a kalastus - vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 toimintalinjat, Tavoite 5a kalastus - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoite 5b - Tukeen oikeutettujen alueiden pinta-ala, väestö ja rahoitus jäsenvaltiokohtaisesti, 1994-1999 Tavoite 5b ja ympäristö - ympäristöasioihin kohdennettujen määrärahojen jakautuminen, 1994-1999 Tavoite 5b - Vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyt yhtenäiset ohjelma-asiakirjat. Tavoite 5b - Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Tavoite 5b - Belgia - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoite 5b - Tanska - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen Tavoite 5b - Saksa - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoite 5b - Espanja - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoite 5b - Ranska - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoite 5b - Italia - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoite 5b - Luxemburg - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen Tavoite 5b - Alankomaat - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoite 5b - Yhdistynyt kuningaskunta - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoite 1 - Itävalta - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen Tavoite 6 Suomessa ja Ruotsissa - perustilastot Tavoite 6 - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen &*- cM ç ^ £ > 8$ ^ ^ c5Ä_ --^O - -^ Q _ ~ ^ ^JO ^>^ Aoo A&o AOCP Ao^ A<r>j> A-O-D A<cG A°l AO& 44 O A A 4 L AA b A'xH ^ A*^ /14 c?. _ ^ * AX6 AAzj A^-X. A Ll_ AL£ Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 \ \ Taulukko 67 Tavoite 2 uusissa jäsenvaltioissa - Perustilastot Taulukko 68 Taulukko 69 Tavoite 2 - Itävalta - Rahoituksen jakautuminen alue-ja rahastokohtaisesti Tavoite 2 - Itävalta - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Taulukko 70 Tavoite 2 - Suomi - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen. Taulukko 71 Taulukko 72 Taulukko 73 Taulukko 74 Tavoite 2 - Ruotsi - Rahoituksen jakautuminen alue- ja rahastokohtaisesti Tavoite 2 - Ruotsi - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoitteet 3 ja 4 - uusien jäsenvaltioiden määrärahojen ohjeellinen jakautuminen Tavoitteet 3 ja 4 - Itävalta - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Taulukko 75 Tavoitteet 3 ja 4 - Suomi - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Taulukko 76 Tavoite 3 - Ruotsi - Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen. Taulukko 77 Tavoite 5a maatalous - toteutumisen ennakkoarvio uusissa jäsenvaltioissa /ti. S AJL£ A 1& A1Z A J-2> AL Z) A"ho A}>\ AoL A'b'b AJM Taulukko 78 Tavoite 5a kalastus - etusijalle asetetut tukitoimenpiteet uusissa jäsenvaltioissa A$>^~ Taulukko 79 Taulukko 80 Tavoite 5a kalastus - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Tavoite 5b - uusissa jäsenvaltioissa vuonna 1995 hyväksytyt yhtenäiset ohjelma-asiakirjat. '. • j Taulukko 81 | Tavoite 5b - Itävalta - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen | Taulukko 82 j Tavoite 5b - Suomi - Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen ! Taulukko 83 Vuonna 1995 esitetyt ja hyväksytyt yhteisöaloiteohjelmat \ Taulukko 84 Taulukko 85 Yhteenveto yhteisöaloitteista vuosina 1994-1995 tehdyistä komission päätöksistä Komission vuonna 1995 tekemä ehdotus varausten myöntämisestä aloitekohtaisesti Taulukko 86 Vuoden 1995 yhteisöaloitteet vuosien 1994-1997/99 toimintasuunnitelmassa. Taulukko 87 Yhteenveto vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyistä yhteisöaloiteohjelmista - EU:n 15 jäsenvaltiota Taulukko 88 Vuonna 1995 hyväksytyt ADAPT-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 89 EMPLOYMENT-ohjelmien toteuttaminen - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 90 Vuonna 1995 hyväksytyt LEADER II -ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 91 Vuosina 1994-1995 hyväksytyt PESCA-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 92 Vuonna 1995 hyväksytyt SME-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 93 Vuonna 1995 hyväksytyt REGIS-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 94 Vuonna 1995 hyväksytyt RECHAR II -ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 95 Vuonna 1995 hyväksytyt KONVER-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 96 Vuosina 1994-1995 hyväksytyt RESIDER II -ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 97 RETEX-ohjelmien tilanne vuonna 1995 - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 98 Vuonna 1995 hyväksytyt URBAN-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 99 URBAN-ohjelman rahoitus Espanjassa Taulukko 100 Vuonna 1995 hyväksytyt INTERREG/REGEN-ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota Taulukko 101 Vuonna 1995 hyväksytyt INTERREG II: raja-alueiden välinen yhteistyö - ohjelmat - 12 EU:n jäsenvaltiota /| 3> ^ _ / A o"t> A ^ / / 31 A bö A2& AH ^ A(A à A (A 3 A^A^A AS\Q^ 4 H 9 A$t A S'4 AS$ AS ? AS2 A Go A G A A 62) /1 £ £ A 61 Aé$> /| É>â 12 Zevende jaarlijks verslag — De structuurfondsen in 1995 Taulukko 101 a PEACE-ohjelma Taulukko 102 Yhteisöaloitteiden määrärahojen ohjeellinen jakautuminen kolmessa uudessa jäsenvaltiossa, 1995-1999 Taulukko 103 Uusien jäsenvaltioiden yhteisöaloitteet - vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat Taulukko 104 Yhteisöaloitteet, jäsenvaltiokohtaiset määrärahat vuosina 1994-1999 Taulukko 105 Uutta luovat toimet (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla) - toimintalinjat 1995-1999 Taulukko 106 EAKRista annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 1995 - maksusitoumukset Taulukko 107 ESRrsta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 1995 Taulukko 108 EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuosina 1989-1995 Taulukko 109 KORrsta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 1995 Taulukko 110 Maksusitoumusmäärärahojen alkuperä ja toteuttaminen vuonna 1995 Taulukko 111 Määrärahojen toteuttaminen vuonna 1995 Taulukko 112 Määrärahojen toteutuminen budjettikohdan mukaan jaoteltuna Taulukko 113 Maksusitoumukset vuonna 1995 : Taulukko 114 Maksut vuonna 1995. " | Taulukko 115 Ennen toista suunnittelukautta sovittuja tukitoimenpiteitä koskevat maksut vuonna 1995 ; Taulukko 116 31. päivänä joulukuuta 1995 maksamatta olevat määrärahat I Taulukko 117 Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 i Taulukko 118 Kauden 1994-1999 EAKRrn määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 ! Taulukko 119 Kauden 1994-1999 ESR:n määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 Taulukko 120 Kauden 1994-1999 EMOTR:in määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 Taulukko 121 Kauden 1994-1999 KOR:in määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 Taulukko 122 Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 123 Kauden 1994-1999 EAKRrn määrärahojen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 124 Kauden 1994-1999 ESR:n määrärahojen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 125 Kauden 1994-1999 EMOTR:in määrärahojen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 126 Kauden 1994-1999 KOR:in määrärahojen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 127 EIP - Alueelliseen kehitykseen suunnattu rahoitus Taulukko 128 Alueelliseen kehitykseen suunnatun rahoituksen jakautuminen aloittain Taulukko 129 Yhteisön aloitteet vuosina 1989-1993 - rahoitukset aloitteittain ja jäsenvaltioittain Taulukko 130 INTERREG I - hankkeiden jakautuminen sektoreittain. , /H3 AlH~ A1Z AU A2L Am Afö Alio All ASA A SA AÎL A~% A$& A81 A 68 A93 lal lo<\ lc£ &. % toi L>3 il Ù M {S3 Kb Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 13 HUOMAUTUS LUKIJALLE Tämän kertomuksen taulukoita luettaessa on syytä pitää mielessä joitakin seikkoja, koska rakenne rahastojen tukitoimenpiteitä esitellään usealta kannalta katsottuna. Mikäli mahdollista, nämä eri näkökohdat ilmoitetaan tekstissä. Mitkä nämä eri näkökohdat ovat? • Suunnittelukausi: Periaatteessa kyseessä on aina kausi 1994-1999. Ainoastaan talousarvion to teuttamista koskevaan ILA lukuun on sisällytetty seikkaperäisesti edelliset suunnittelukaudet, jotta rakennerahastojen vuoden 1995 talousarvioon liittyvää toimintaa voitaisiin kuvata kokonai suudessaan (tämä koskee vain maksuja). Luonnollisesti myös IV luvussa viitataan kauteen 1989- 1993. • Ohjelmavaihe: Yhteisön tasolla ensimmäisessä vaiheessa esitetään yhteisön tukikehys. Ensimmäi sen luvun yhteenvetotaulukoissa ne näkyvät "suunniteltuina" määrärahoina. Toisessa vaiheessa esitetään toimenpideohjelmat, yleiskattavat tuet tai suurhankkeet. Yhteenvetotaulukoissa tähän vaiheeseen viitataan "hyväksyttyinä" määrärahoina. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen osalta nämä ohjelma-vaiheet esiintyvät rinnakkain ja sen vuoksi summat ovat samat. • Jäsenvaltioiden lukumäärä (EUR 15, EUR 12 tai EUR 3), joka riippuu vuodesta (1994 tai 1995), ja tukimuoto (tavoite, yhteisöaloite, tekninen apu, uutta luova toiminta). Kaikki nämä tiedot on yhdistetty liitteissä ja talousarvion toteuttamista koskevassa II. A luvussa. Ensimmäisessä luvussa on erotettu jäsenvaltioiden aloitteesta toteutettavat tukitoimenpiteet ja komission aloitteesta toteutettavat kyseisiin tukitoimenpiteisiin liittyvät tutkimukset ja tekninen apu, koska niistä säädetään eri asetuksissa. Tutkimukset ja tekninen apu esiintyvät kuitenkin liitteiden maksusitou muksissa ja maksuissa, jos kyseessä on sama budjettikohta. • Tukitoimenpide (toimenpideohjelma, yhtenäinen ohjelma-asiakirja, tekninen apu), jonka osalta ei oteta huomioon budjettikohtaa, josta määrärahojen maksusitoumukset tehtiin tai määrärahat maksettiin, tai maksusitoumuksen tai maksun budjettikohta, jonka osalta ei oteta huomioon tukimuotoa. Ensimmäisessä luvussa maksusitoumukset ja maksut esitellään ensimmäisen tapauk sen mukaisesti. II. A luvussa sekä liitteissä I-IV ne esitellään toisen tapauksen mukaisesti. • Määrärahalaji eli varainhoitovuoden määrärahat taikka siirretyt tai uudelleen käyttöönotetut määrärahat. Tämä ero tehdään ainoastaan tarkasteltaessa kunkin budjettikohdan toteutuneita määrärahoja eli II. A luvussa ja liitteissä. Jollei otsikossa tai huomautuksessa toisin todeta, määrärahoihin kuuluvat myös siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat. • Viitevuosi hintojen ilmoittamista varten. Myönnetyt tuet ilmoitetaan hyväksymisvuoden hintoina, olipa sitten kyseessä suunnittelu (yhteisön tukikehys) tai hyväksyminen (toimenpideohjelma, yhtenäinen ohjelma-asiakirja jne. ). Toteutuneet määrärahat puolestaan ilmoitetaan toteuttamis- vuoden hintoina (käyvät hinnat). Scistemäs vuosikertomus — Rakenncraliastoista 1995 15 „_ JOHDANTO Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 \q Tämä kertomus perustuu muutetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 16 artiklaan, joka mainitaan muutetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 31 artiklassa. Tarkoituksena on esittää yhteenveto rakenne rahastoja koskevan sääntelyn soveltamisesta vuoden 1995 aikana ja erityisesti rakennerahastojen tavoitteiden toteuttamisesta (tavoitteet 1-6). Kertomuksen rakenne vastaakin tiettyjä asetuksissa esitettyjä vaatimuksia. Siihen ovat kuitenkin vaikuttaneet voimakkaasti myös tarkastellun vuoden aikaiset pääasialliset toimet ja suuntaukset. Lisäksi siihen on lisätty joitakin uutuuksia. Sisällön tasolla käsitelläänkin uusia kysymyksiä, kuten alueelliseen yhteistyöhön osallistumisen käytännön menettelyjä. Komission toimet hyvien käytäntöjen levittämisen edistämiseksi on ryhmitelty samaan jaksoon. Muodon osalta rahoitusta koskevat tiedot ja vuoden 1995 toimien osuus kaudella 1994-1999 on käsitelty perinpohjaisesti. Uutta kertomuksessa on erityisesti se, että ympäristökysymyksiä käsi tellään läpi koko kertomuksen ulottuvana teemana, mikä heijastaa ympäristön huomioimista ohjel miin liittyvissä kaikissa toimenpiteissä ja kaikilla tasoilla. Ensimmäisessä luvussa esitellään vuoden 1995 aikana toteutetut rakenteelliset tukitoimenpiteet moni vuotisen toimintasuunnitelman perusteella. Varsinkin tukitoimenpiteet esitellään tavoitekohtaisesti, mutta kolmen uuden jäsenvaltion rakennepolitiikkaan liittämiselle ja uusien yhteisöaloiteohjelmien hyväksynnälle on myös annettu tärkeä sija. Muutetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 31 artiklan mukaisesti kertomukseen on liitetty luettelo suurhankkeista, joiden tarkempi arviointi on vasta aloitettu ja joiden arvioinnista saatavia tuloksia esitellään seuraavassa vuosikertomuksessa. Toisessa luvussa käsitellään vuoden 1995 talousarvion toteuttamista monivuotisen kehyksen osana sekä muita rahoitukseen liittyviä kysymyksiä (varainhoito, rahastojen valvonta). Erityistä huomiota kiinnitetään rakennerahastojen ja yhteisön muiden politiikkojen väliseen täydentävyyteen, jota on käsitelty laajasti jo edellisessä kertomuksessa ja joka korostuu läpi koko kertomuksen ulottuvan käsittelyn ansiosta. Kolmannessa luvussa valotetaan rakennerahastojen kannalta useita toimielimiin liittyviä kysymyk siä, jotka ulottuvat yhteisön toimielinten välisistä suhteista ja sosiaalis-taloudelliseen ja rakenteelli seen yhteistyöhön osallistumisesta rahastojen toiminnasta annettaviin tietoihin. Kuten edellä on mainittu, tässä luvussa kiinnitetään erityistä huomiota alueelliseen yhteistyöhön osallistumiseen ja hyvien käytäntöjen levittämiseksi yhteisön tasolla toteutettuihin toimiin. Neljäs luku on jatkoa edellisen kertomuksen vastaavaan lukuun eli ensimmäisen suunnittelukauden 1989-1993 yhteenvetoon. Tässä kertomuksessa käsitellään ainoastaan tekijöitä, joita ei ole vielä esitelty aiemmin julkaistuissa vuosikertomuksissa (1993 ja 1994). Kyseistä kautta koskeva yleisempi yhteenveto esitetään taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta julkaistavassa ensimmäises sä kolmivuotiskertomuksessa. Seuraavaksi johdannossa käsitellään vuoden 1995 pääpiirteitä rakennerahastojen kannalta, ympäris tökysymysten huomioon ottamista sekä tämän kertomuksen tärkeimpiä osatekijöitä. A. VUOSI 1995 1. Uusi komissio ja komission jäsenistä koottu taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuu desta vastaava ryhmä Uusi komissio, jonka puheenjohtajana toimii J. Santer, aloitti tehtävänsä vuonna 1995. Piristääk- seen yhteisön politiikkojen suuria linjoja koskevaa keskustelua komissio päätti heti toimikautensa alussa perustaa kuusi työryhmää, joiden vastuualueina ovat "Ulkosuhteet", "Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys", "Euroopan laajuiset verkot", "Yhteenkuuluvuus", "Tietoyhteiskunta" ja "Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet". "Yhteenkuuluvuutta" käsittelevän työryhmän puheenjohtajana toimii Monika Wulf-Mathies, joka vastaa komission jäsenenä aluepolitiikasta ja koheesiosta, ja sen jäseninä ovat komission jäsenet Pâdraig Flynn (työllisyys ja sosiaaliasiat), Franz Fischler (maatalous ja maaseudun kehittäminen), Emma Bonino (kalastus), Ritt Bjerregaard (ympäristö), Neil Kinnock (liikenne) sekä Yves-Thibault de Silguy (talous- ja rahoitusasiat). 18 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Ryhmä kokoontui ensimmäisen kerran maaliskuussa 1995 ja otti tehtäväkseen määritellä seuraavia teemoja koskevat suuntaviivat: koheesiopolitiikan arvostuksen parantaminen yhteisön panoksen lisäarvona; rakennerahastojen (ja koheesiorahaston) tukitoimenpiteiden toteuttamisen parantami nen; taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan politiikan tulevaa kehitystä koskevat ensimmäiset mietinnöt. Ryhmä kokoontui vielä kolme kertaa vuoden 1995 aikana. Kokouksissa keskusteltiin seuraavista aiheista: yhteisöaloitteiden budjettivarausten käyttö, työllisyys ja rakennerahastot, koheesiopolitiik ka ja ympäristö, maaseudun kehittämistä koskevan yhteisön politiikan suuntaviivat, koheesiopoli tiikkaa koskeva tiedotus ja tiedonannot. Keskustelujen ansiosta komission yksiköt kykenivät keskit tymään mainittuihin aiheisiin ja valmistelemaan komission päätökset sekä yhteisöaloitteiden varojen jakamisesta että muille toimielimille suunnatuista komission tiedonannoista "Yhteenkuuluvuus ja ympäristö" ja "Työllisyys ja rakennerahastot". Kyseisissä tilaisuuksissa komission jäsen Wulf- Mathiesilla oli mahdollisuus kertoa kollegoilleen aluepolitiikasta sekä Strasbourgin ja Madridin alueen kunnostuksesta vastaavien ministerien epävirallisten kokousten tuloksista. 2. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin Vuonna 1995 yhteisö laajeni kolmella uudella jäsenvaltiolla: Itävallalla, Suomella ja Ruotsilla. Tämän laajenemisen rakennepolitiikkoihin kohdistuvasta vaikutuksesta vuonna 1994 toteutetun i tutkimuksen jälkeen1 voitiin vuoden 1995 alussa aloittaa valmistelut eri tukitoimenpiteisiin liittyvien ! toimenpideohjelmien hyväksymiseksi. Keskustelut kolmen uuden jäsenvaltion kanssa sujuivat no- | peasti ja tehokkaasti, sillä muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta eri tavoitteita koskevat tukitoi- 1 menpiteet voitiin hyväksyä ja käynnistää ennen vuoden loppua. Kuten muidenkin jäsenvaltioiden ; osalta vuoden 1995 lopussa hyväksyttäväksi tulleet ohjelmat koskivat enimmäkseen yhteisöaloitteita. 3. Yhteisöaloiteohjelmien käynnistäminen Sen jälkeen kun 13:a yhteisöaloitetta koskevat suuntaviivat oli hyväksytty aikataulun mukaisesti vuonna 19942, komissio hyväksyi yhteisöaloiteohjelmat asteittain vuoden 1995 aikana. Suurin osa jäsenvaltioiden esittämistä ohjelmista (yhteensä 400) vaati työlästä valmistelua ja keskusteluja eri kansallisten viranomaisten kanssa. Vuoden 1995 aikana voitiin hyväksyä 2/3 suunnitelluista ohjel mista, mikä vastaa 80 prosenttia 12 jäsenvaltiolle varatuista määrärahoista ja lähes 45 prosenttia kolmelle uudelle jäsenvaltiolle varatuista määrärahoista. 4. Ensimmäinen täysi toimintavuosi Vuonna 1995 suurin osa tukitoimenpiteistä toisin sanoen eri tavoitteiden mukaiset ohjelmat (yhteisön tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat) voitiin toteuttaa konkreettisesti, koska useimmat ohjelmat ja muut tukimuodot oli hyväksytty vuoden 1994 aikana. Vuonna 1995 hyväksyttiin uusia, enimmäkseen tavoitteita 1 ja 5b koskevia ohjelmia, mistä johtuen ohjelmiin kaudelle 1994-1999 kohdennetut määrärahat hyväksyttiin lähes 100-prosenttisesti kahdentoista jäsenvaltion osalta. Ensimmäistä täyttä toimintavuotta leimasivat komission ponnistelut kahdella taholla. Ensinnäkin komissio tavoitteli mahdollisimman suurta tehokkuutta. Tämä koskee ensisijassa toimien seurantaa ja ilmenee seurantakomiteoiden perustamisena sekä hankkeiden valintaperusteiden laatimisena. Komissio huomautti eri osapuolille, että seurannan olisi oltava ankaraa ja että hankkeiden valinnassa olisi kiinnitettävä huomiota erityisesti ohjelmien tavoitteiden optimaaliseen toteutumiseen. Toiseksi 1 Katso vuosikertomus 1994. 2 Katso vuosikertomus 1994. Scistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 19 tehokkuuden tavoittelu ilmenee intensiivisenä arviointityönä: väliarviointia valmisteltiin, uusia ohjel mia arvioitiin ennakolta ja kauden 1989-1993 toimien jälkiarviointia jatkettiin. Kolmanneksi hallin non ja suunnittelun sosiaalistaloudellisen vaikutuksen tehokkuus ilmenee rikkaan ja monimuotoisen yhteistyöhön osallistumisen toteuttamisena. Komissio on vuodesta 1994 alkaen pyrkinyt saamaan rakenteellisista toimista vastaavat eri kansalliset viranomaiset vakuuttuneiksi siitä, että yhteistyöpe riaatetta on tärkeä laajentaa kattamaan suuri määrä toimijoita mukaan lukien paikalliset ja alueelli set viranomaiset tai talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet. Komissio jatkoi vuoden 1995 aikana tukitoimenpiteitä koskevan varainhoidon kurinalaisuuden edistämistä, mikä ilmeni sekä varojen käytön tarkastusten lisäämisenä että jäsenvaltioiden kanssa käytävänä keskusteluna, joka koski keinoja tervehdyttää ja tehostaa jäsenvaltioiden ja yhteisön yhdessä toteuttamaa yhteisön määrärahojen hallintoa. Vuonna 1995 ohjelmien toteuttamisessa katsottiin tärkeäksi yhteisön politiikkojen ja rahoitustoi menpiteiden välinen johdonmukaisuus. Koska rakennerahastot tarjoavat hyvin huomattavaa rahoi tusta, komissio huolehtii erityisesti siitä, että tukitoimenpiteet eivät ole ristiriidassa yhteisön muiden välineiden kanssa, olivatpa nämä sitten lainsäädännöllisiä, rahoituksellisia tai poliittisiin suuntavii voihin liittyviä. Tästä syystä keskustelut poikivat tiedonantoja, jotka koskivat rakennerahastojen ja tiettyjen politiikkojen välisiä yhteyksiä (työllisyys, ympäristö, yhtäläiset mahdollisuudet, tiettyjen alueiden yhdennetty kehitys). Vuonna 1994 aloitettua ponnistelua eri rahoitusvälineiden yhteensovit tamiseksi entistä paremmin jatkettiin vuonna 1995 erityisesti koheesiorahaston tukitoimenpiteiden osalta. B. KERTOMUKSEN YMPÄRISTOULOTTUVUUS Edellä mainittu rakennerahastojen tukitoimenpiteiden ja muiden yhteisön politiikkojen välisen johdonmukaisuuden tavoittelu koski erityisesti ympäristöulottuvuutta. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden periaate samoin kuin ympäristönsuojelun periaate on kirjattu Euroopan unionis ta tehdyn sopimuksen johdanto-osaan. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset olisi sisällytettävä yhteisön muun politiikan määrittelyyn ja toteuttamiseen (sopimuksen 130 r artikla). Tämä vaatimus koskee erityisesti rakennerahastoja sekä asiayhteyden että rakennepolitiikan (erityisesti alueellisen) ja ympäristönsuojelun välisen keskinäisen suhteen vuoksi. 1. Asiayhteys Rakennerahastojen toimintaa ohjaavien asetusten tarkistaminen vuonna 1993 lisäsi sääntelyyn uusia ympäristöä koskevia vaatimuksia ja johti kieltämättä ympäristön huomioon ottamiseen paremmin kauden 1994-1999 uusissa ohjelmissa. Lisäksi säädöksiin lisätyissä uusissa vaatimuksissa otetaan tarkemmin huomioon yhteisön oikeutta koskevien rikkomusten estäminen ja niiden rankaisu ympä ristöalalla. Komissio toivoo eri osapuolien kiinnittävän huomiota tähän kysymykseen ja valvoo säädösten noudattamista. Vuonna 1995 ympäristöasioita koskeva määrätietoisuus kasvoi, mikä ilmenee erityisesti yhteenvedon laatimisena viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman puoli välissä3 ja tiedonannon "Koheesiopolitiikka ja ympäristö"4 antamisena. Näissä asiakirjoissa koroste taan tarvetta toteuttaa viidennen ohjelman suuret tavoitteet ympäristöulottuvuuden horisontaalisen luonteen vuoksi. 2. Koheesiopolitiikan ia ympäristöpolitiikan täydentävyys Koheesiopolitiikan ja ympäristöpolitiikan täydentävyyttä korostettiin tiedonannossa "Koheesiopoli tiikka ja ympäristö". Se ilmenee luonnonvaroja suojelevan kestävän sosiaalis-taloudellisen kehityk- J KOM(95)624 lopullinen, 10. 1. 1996. 4 KOM(95)509 lopullinen, 22. 11. 1995. 2() Seistcniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 sen tavoitteluna ja sitä voidaan valaista konkreettisten esimerkkien avulla. Ensinnäkin ympäristö on alueellinen kehitystekijä. Laadukas ympäristö on yksi investoijaehdokkaita alueelle houkuttelevista seikoista. Lisäksi ympäristöön liittyvät toimet ovat tärkeitä työllisyyden lähteitä ja tarjoavat pk- yrityksille huomattavia mahdollisuuksia tavaroiden ja palveluiden tarjoamisen alalla. Ympäristö on vielä monipuolistumisen tärkeä lähde, puhutaanpa sitten toiminnasta (esimerkiksi maaseutualueilla) tai työvoiman uusista taidoista ja pätevyydestä. Toiseksi rakennepolitiikka tukee ympäristöä kahdella tavalla. Sen perusteella toteutetaan huomatta via varainsiirtoja, jotka vaikuttavat ympäristöön välittömästi tai välillisesti ja joiden ansiosta epäsuotuisat alueet voivat rahoittaa yhteisön ympäristövaatimusten täyttymiseksi tarvittavia inves tointeja. Se toimii myös muiden kestävää kehitystä edistävien välineiden välittäjänä. Rakennepoli tiikka edistää hankkeiden ympäristövaikutuksen arvioimisessa tarvittavan paremman menetelmän löytämistä vaatimalla ympäristövaikutuksen arviointia, ympäristöasioita koskevia luotettavia tilasto tietoja tai ohjelmien arvioinnissa tarvittavia aineellisia indikaattoreita. Ympäristöalalla toteutetut rakennerahastojen tukitoimenpiteet lisäävät myös yleistä tietoisuutta ympäristökysymyksistä esimer kiksi tarjoamalla ympäristöön liittyviä uusia taitoja koskevaa koulutusta ja rohkaisemalla julkisvira nomaisia kiinnittämään suurempaa huomiota aluesuunnitteluun ja luonnonvarojen suojeluun. Täydentävyys ja asiayhteys antoivat virikkeen osoittaa, kuinka ympäristönsuojelua koskeva vaati mus otetaan huomioon rakennerahastojen nykyisissä ohjelmissa. Sen sijaan että rakennerahastoja koskevaan kertomukseen olisi liitetty näiden politiikkojen täydentävyyttä käsittelevä erillinen jakso, katsottiin aiheelliseksi kuvata läpi koko kertomuksen ulottuvalla tavalla, kuinka rakennerahastojen toiminnan kukin osatekijä voi käsittää ympäristöulottuvuuden ja kuinka kyseinen ulottuvuus ote taan huomioon mahdollisimman hyvin ohjelmissa, joiden tavoitteena on ennen kaikkea taloudellinen ja sosiaalinen kehitys. C. TYÖLLISYYS UNIONIN TÄRKEIMPÄNÄ HAASTEENA Työllisyystilanteen vakavuus on keskeinen ongelma Euroopan unionissa, jossa on nykyisin noin 18 miljoonaa työtöntä. Essenissä joulukuussa 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti jälleen työttömyyden vastustamisen ja tasa-arvoisten mahdollisuuksien ensisijaisen merkityksen. Neuvoston käsityksen mukaan pysyvään kasvuun palaamisen lisäksi tarvitaan työmarkkinoiden rakenneuudis tusta ja sen vuoksi määriteltiin viisi ensisijaista toiminta-aluetta työllisyyden rakenteellisten ongel mien ratkaisemiseksi. Neuvosto pyysi jäsenvaltioita esittämään näitä alueita koskevat suosituksensa monivuotisen ohjelman muodossa. Komissio ehdotti vuonna 1995 esittämässään tiedonannossa "Rakennepolitiikka ja työllisyys"5 tietty jä suuntaviivoja varmistaakseen Essenissä päätetyn politiikan ja rakennerahastojen käytön välisen johdonmukaisuuden sekä lujittaakseen niiden vaikutusta sisällyttämällä ne Euroopan työllisyysstra tegiaan. Strategian tavoitteena on taata pitkän aikavälin kasvuedellytykset, lisätä kasvun työllisyyttä edistävää vaikutusta, kehittää yhteisvastuullista taloutta nykyisen kilpailukykyisen ja suorituskykyi sen talouden lisäksi sekä hyödyntää parhaimmalla mahdollisella tavalla yhteistyön tarjoamia mah dollisuuksia ja kannustaa paikallistason toimijoita. Ilman että rakennerahastojen suurimmaksi osaksi vuonna 1994 hyväksyttyä toimintasuunnitelmaa kyseenalaistettaisiin, tämä merkitsee käytännössä sitä, että hyödynnetään yhteisön tukikehysten/yh tenäisten ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanon tarjoamaa joustavuutta ja ohjataan seuranta- ja arviointijärjestelmät valittujen ensisijaisten tavoitteiden asteittaiseen täytäntöönpanoon. Madridissa joulukuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti yhteensovittamisen tarpeelli suuden kansallisen työpaikkoja luovan politiikan sekä yhteisön rakennepolitiikan välillä. Rakennera- 5 Tiedonanto, joka esitettiin alunperin epävirallisessa ministerien kokouksessa Madridissa (30. marraskuuta — 1. joulukuuta 1995). Srisiciniis viinstkrrinmir. Rakennerahastoista 199e) 21 hastot ovat tärkeitä välineitä kasvun ja työllisyyden edistämisessä, erityisesti niissä jäsenvaltioissa ja niillä alueilla, jotka ovat tärkeimpiä tuensaajia. Rakennetuki edistää kysyntää lisäämällä alueellisia tuloja siten, että tuen avulla rahoitetaan perusrakenteisiin, tuotantokapasiteettiin, inhimillisiin voi mavaroihin ja teknologian mahdollisuuksiin kohdistuvia investointeja, jotka kaikki lisäävät alueen talouden kilpailukykyä. Tämä lähestymistapa merkitsee myös aktiivisten ja ehkäisevien toimenpiteiden painottamista. Tästä voidaan mainita esimerkkinä erityisesti tavoite 4, jonka täytäntöönpano kesti koko vuoden 1995. Tämä lähestymistapa edellyttää yhteistä ponnistelua kaikilta rakenteellisten tukitoimenpiteiden täy täntöönpanoon osallistuvilta toimijoilta ja komissio on sitoutunut tähän tukemalla yhteistyön eri osapuolia. D. KERTOMUKSEN TÄRKEIMMÄT OSATEKIJÄT 1. Määrärahojen toteuttaminen vuonna 1995 Vuonna 1995 kohdennettiin yhteensä 21,938 miljardia ecua kaikkia tukitoimenpiteitä varten käytet tävissä olevista 24,069 miljardista ecusta. Näitä summia on verrattava vuoden 1994 vastaaviin summiin, jotka olivat 19,246 ja 21,323 miljardia ecua. Toteutumistaso onkin noussut 91 prosenttiin (90% vuonna 1994) ja maksusitoumuksista on maksettu 82 prosenttia verrattuna 76 prosenttiin vuonna 1994. On korostettava, että yhteisöaloitteita pantiin täytäntöön selvästi paremmin kuin vuonna 1994, sillä niiden toteutumistaso on 91 prosenttia käytettävissä olleista maksusitoumuksista (eli 2,358 miljardia ecua) verrattuna 12 prosenttiin vuonna 1994. Tämä kasvu johtuu siitä, että suurin osa ehdotetuista uusista ohjelmista hyväksyttiin vuonna 1995. Eri tavoitteiden mukaan jaoteltuna tavoitteen 1 maksusitoumukset olivat 14,518 miljardia ecua, tavoitteen 2 sitoumukset 1,735 miljardia ecua, tavoitteen 3 sitoumukset 1,607 miljardia ecua, tavoitteen 4 sitoumukset 94,5 miljoonaa ecua, tavoitteen 5a sitoumukset 655,9 miljoonaa ecua maatalouden osalta ja 179 miljoonaa ecua kalastuksen osalta, tavoitteen 5b sitoumukset 571,9 miljoonaa ecua ja tavoitteen 6 sitoumukset 125,9 miljoonaa ecua. Kunkin rahaston kohdennettujen määrärahojen määrät eroavat suuresti itseisarvona tarkasteltuna (tämä vaihtelee 485,5 miljoonasta ecusta KOR:in osalta — 2% kaikista maksusitoumuksista — 12,211 miljardiin ecuun EAKR:n osalta — 56°/o kaikista maksusitoumuksista), mutta niiden käytet tävissä olevien määrärahojen toteutumistasot ovat vastaavat. Kaikkien rahastojen osalta toteutumis taso oli 99 prosenttia (kaikki tukityypit), lukuun ottamatta ESR:ää, jonka maksusitoumuksista toteutui 76 prosenttia. 2. Keskittäminen Keskittämisperiaate on yksi vuoden 1988 rakennerahastojen uudistukseen sisältyneistä perusperiaat teista. Tällä tarkoitetaan tukitoimenpiteiden keskittämistä joihinkin tavoitteisiin, rakennerahastojen tukeen oikeutettujen alueiden keskittämistä maantieteellisesti, rahoituksen keskittämistä vakavim- piin ongelmiin ja eniten vaikeuksissa oleville alueille ja tukitoimenpiteiden keskittämistä temaattisesti joillekin aloille. Kolme viimeksi mainittua periaatetta eivät kehittyneet merkittävästi vuonna 1995, sillä niitä koskevat päätökset ja suuntaviivat lyötiin lukkoon vuosina 1993 ja 1994 koko kaudeksi 1994-1999 (1994-1996 tavoitteen 2 osalta)6. Vaikka rahoituksen keskittämistä koskeva periaate kuvastui erityisesti kauden 1994-1999 määrärahojen hyväksymisenä, sen soveltaminen käytännössä näkyi myös vuoden 1995 toiminnassa. Yhteisön toiminnan pääpaino kohdistuu edelleen tavoitteeseen 1: vuonna 1995 hyväksyttyjen yhteisöaloiteohjelmien yhteydessä tavoitteen 1 kohdealueille myönne- 6 Katso vuosikertomus 1994. 22 Scislemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 tyt määrärahat vastaavat kaikkien aloitteiden osalta 64 prosenttia vuoden 1995 määrärahojen kokonaismäärästä. Samoin vuoden 1995 talousarvion osalta tavoitteen 1 perusteella toteutetut maksusitoumukset edustavat 66 prosenttia maksusitoumusten kokonaismäärästä ja tavoitteen 1 perusteella toteutetut maksut 70 prosenttia maksujen kokonaismäärästä. Luvuista näkyy myös tavoitteen 1 täytäntöönpanon huomattava dynaamisuus muihin rakenteellisiin tukitoimenpiteisiin verrattuna. 3. Suunnittelu Rakennerahastojen toiminnan toinen ominaispiirre on monivuotinen suunnittelu, joka kattaa kuusi vuotta. Se toteutettiin vuonna 1994 hyväksymällä suurin osa tavoitteiden mukaisia tukitoimenpiteitä koskevista ohjelma-asiakirjoista (yhteisön tukikehykset ja toimenpideohjelmat; yhtenäiset ohjelma- asiakirjat). Vuonna 1995 hyväksyttiin vielä uusien jäsenvaltioiden esittämät ohjelma-asiakirjat (yh teensä 36, joihin on vielä tarkoitus lisätä 6 ruotsalaista ohjelma-asiakirjaa) ja monia yhteisöaloiteoh jelmia (yhteensä 265). Kahden toteuttamisvuoden 1994-1995 jälkeen tehty tarkastelu osoittaa, että toteuttamistaso on kokonaisuudessaan suhteellisen tyydyttävä. Tarkasteltaessa toimia tavoitekohtaisesti 97 prosenttia suunnitelluista määrärahoista (yhteisön tukikehyksissä tai yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa) hyväk syttiin yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen, toimenpideohjelmien, yleiskattavan tuen tai suurhankkei den muodossa. Kuten edellisessä vuosikertomuksessa todettiin, mahdollisuus käyttää yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja on yksinkertaistanut huomattavasti suunnitteluun liittyviä yksityiskohtaisia sääntöjä. Lisäksi tarkasteltaessa rahoituksen toteutumista kokonaisuudessaan huomataan, että kah dessa vuodessa on kohdennettu lähes kolmasosa (31%) päätetystä tuesta ja viidesosa tuesta (19%) on maksettu. Vaikka paikallisesta toteuttamisesta kertovaa maksujen aikataulua olisikin syytä parantaa yleisesti, tilanteet vaihtelevat tavoitekohtaisesti. Tavoitteiden 1, 3 ja 5a toteuttaminen vastaa odotuk sia. Tavoitteiden 4 ja 5b toteuttaminen edistyy kuitenkin selvästi hitaammin (tavoite 4: 24% tuesta sidottu ja 12% tuesta maksettu; tavoite 5b: 18% tuesta sidottu ja 10% tuesta maksettu). Vaikka tavoitteen 2 toteuttamistaso vaikuttaa ensi silmäyksellä suuremmalta kolmen vuoden jaksoihin perustuvan suunnittelun vuoksi (52% tuesta sidottu ja 26% tuesta maksettu), se on kuitenkin todellisuudessa keskiarvoa alhaisempi, jos se suhteutetaan koko kauteen 1994-1999. Lisäksi toteutu minen vaihtelee jäsenvaltiokohtaisesti. Kaikkien tavoitteiden kohdalla kohdennetun tuen prosenttio suudet vaihtelevat 21 prosentista Belgian ja Suomen osalta 41 prosenttiin Yhdistyneen kuningaskun nan osalta kun taas maksetun tuen prosenttiosuudet vaihtelevat 10 prosentista Suomen osalta ja 11 prosentista Italian osalta 25 prosenttiin Yhdistyneen kuningaskunnan osalta. Yhteisöaloitteiden kohdalla suunnittelumenettely osoittautui ongelmalliseksi. Menettelyä rasitti jä senvaltioiden esittämien ohjelmien määrä (400 ohjelmaa 15 jäsenvaltion osalta eli lähes yhtä paljon tukitoimenpiteitä ja toimenpideohjelmia/yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja), joka kuormitti liikaa hal lintoa. Kuitenkin huomattava määrä ohjelmia (3/4) voitiin hyväksyä, mikä edustaa 81 prosenttia kahdelletoista jäsenvaltiolle myönnetyistä määrärahoista ja 42 prosenttia kolmelle uudelle jäsenval tiolle myönnetyistä määrärahoista. Toukokuussa 1996 Venetsiassa pidetyssä epävirallisessa Euroop- pa-neuvoston kokouksessa komissio ja jäsenvaltiot myönsivät ohjelmien huomattavasta määrästä ja siitä johtuvasta kirjavuudesta aiheutuvat ongelmat erityisesti yhteisöaloitteiden osalta sekä tarpeen parantaa kyseistä tilannetta. 4. Tuen täydentävyys Tuen täydentävyyttä koskevan periaatteen noudattaminen edellyttää jatkuvaa rahoituksen seuran taa, jota koskevat yksityiskohtaiset säännöt määriteltiin ohjelma-asiakirjoissa kauden 1994-1999 uusien ohjelmien osalta. Tuen täydentävyyden ennakkoarviointi voitiin toteuttaa suurelta osin vuonna 1994 ja se saatiin lähestulkoon valmiiksi vuoden 1995 aikana. Vuonna 1995 tuen täydentä vyyttä koskeva työ koski erityisesti kauden 1989-1993 jälkiarviointia ja toisen kauden sujumisen seurantaa. Seistcniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 23 Ensimmäisen suunnittelukauden jälkiarvioinnin tulokset eroavat tavoitteiden ja jäsenvaltioiden mu kaan. Tavoitteiden 1 ja 2 osalta menettely päätettiin menestyksekkäästi ja tuen täydentävyys tarkas tettiin viiden jäsenvaltion osalta vuonna 1995. Muiden jäsenvaltioiden kohdalla oli kuitenkin mahdo tonta suorittaa tarkastusta joko tietojen puutteellisuuden (kolme jäsenvaltiota) tai niiden puuttumi sen (neljä jäsenvaltiota) vuoksi. Myös tavoitteiden 3 ja 4 osalta tuen täydentävyyden periaate tarkastettiin neljässä jäsenvaltiossa, tulos on vielä epävarma kahdessa jäsenvaltiossa ja tarkastusta on mahdoton suorittaa viidessä jäsenvaltiossa. Ainoastaan tavoitteen 5b osalta oli mahdollista osoittaa vuonna 1995, että tuen täydentävyyttä on noudatettu kaikissa jäsenvaltioissa. Toisen kauden sujumisen arviointi koski vuonna 1995 ainoastaan tavoitetta 1 ja saadut tulokset ovat suppeita, sillä ainoastaan yksi jäsenvaltio noudatti periaatetta ja arviointia koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. 5. Yhteistyöhön osallistuminen Yhteistyöperiaatetta alettiin soveltaa aktiivisesti vuonna 1995 ohjelmien seurantakomiteoiden perus tamisen yhteydessä. Alueellisten viranomaisten osallistuminen on tämän jälkeen vakiintunut käytän nössä ja se toimii yleensä tyydyttävästi. Paikallisten viranomaisten kohdalla tilanne ei ole kuitenkaan näin pitkälle edistynyt. Kertomuksessa korostetaan institutionaalisesta todellisuudesta ja tukityypeis- tä johtuvaa tilanteiden kirjoa. Siinä tuodaan ilmi myös tilanteiden ilmeinen erilaisuus, joka edellyt tää alueellisen tason seurantamenetelmien yksinkertaistamisen harkintaa. Sosiaalis-taloudellinen yhteistyöhön osallistuminen puolestaan elää kehityskautta, mikä näkyy talouselämän ja työmarkki noiden osapuolten suurempana osallistumisena seurantakomiteoiden tasolla, mutta tässäkin yhtey dessä tilanteet ovat hyvin erilaisia eri jäsenvaltioissa, sillä kyseinen yhteistoiminta voi ilmetä osallis tumisen puutteena tai todellisena päätöksentekoon osallistumisena vaihdellen välillisestä edustukses ta pelkkään ilmoitusmenettelyyn. Jotta vältettäisiin menettelyjen kuormittuminen yhä monimutkai semmilla osallistumisrakenteilla, komissio pyrkii tietoisesti kehittämään soveltuvampia tapoja yhdis tää eri osapuolet läheisemmin toimintaan näiden aseman ja vastuun perusteella. 6. Arviointi ia seuranta Vuonna 1995 seuranta- ja arviointimenettelyä jatkettiin intensiivisesti kahdella taholla. Nykyistä suunnittelukautta varten muodostettiin seurantakomiteat ja komissio julkaisi näiden perustamisen yhteydessä seurantaa ja väliarviointeja käsittelevän yhteisen oppaan, jonka tarkoituksena on edistää kaikkien yhteistyön osapuolten yhteistä menettelyä toteutettaessa niin rahoitusta kuin ohjelmien edistymistä koskevaa laadullista ja määrällistä seurantaa. Myös vuodelle 1996 suunniteltu väliar- viointimenettely käynnistettiin yhteistyössä. Tarkoituksena on kehittää tukitoimenpiteiden kriittistä analysointia koskeva järjestelmällinen menetelmä, mutta sen toteuttaminen on osoittautunut hitaak si, vaikka edistystä on selvästi tapahtunut. Toisena suuntauksena oli ensimmäisen suunnittelukauden jälkiarvioinnin jatkuminen. Komission vuoden 1994 lopussa saamat alustavat tulokset tavoitteiden 3 ja 4 sekä 5b osalta vahvistettiin vuoden 1995 aikana. Tavoitetta 5a sekä joitakin kauden 1991-1993 yhteisöaloitteita koskevat tulokset saatiin vuonna 1995. Vaikka kyseiset tulokset tulivat vasta toisen kauden ohjelmien hyväksymisen jälkeen, niitä voidaan hyödyntää tämänhetkisissä toimissa ja varsin kin väliarviointien yhteydessä. Seis/emäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 25 *=> I LUKU SUUNNITTELUN TOTEUTTAMINEN Seisienuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 27 A. TUKITOIMENPITEET TAVOITTEIDEN MUKAAN JAOTELTUNA 1. Johdanto 1. 1. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 1: Määrärahat 1994-1996/99 (miljoonaa ecua) Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 3 Tavoite 4 Tavoite 5 maatohus kalastus Tavoite 5b Tavoite 6 11 UK U EL E F IRL 1 L N AT 730. 0 160,0 395. 2 25,4 19-1. 9 170. 4 24,5 78,1 13. 640,0 733,0 1. 682,1 104,5 1. 144,4 1. 069. 9 74,5 1. 229,0 56,0 263,0 13. 0 266. 9 127. 0 139. 9 54,0 13. 980. 0 0,0 26. 300,0 1. 130,0 1. 474,4 368. 6 445. 6 326. 0 119. 6 664,0 2. 189. 2 1. 763,2 2. 562,4 299. 6 1. 935. 4 1. 245. 5 189. 9 2. 239,4 5. 620,0 0,0 14860. 0 684,0 1. 316. 3 398. 8 814,4 680. 0 134. 4 903. 7 150. 0 300. 0 922,8 156,2 164. 6 118. 0 46. 6 150,0 165,6 101. 0 334,0 61. 0 387. 8 385. 8 2. 0 411,0 7. 0 20. 7 0. 9 40. 1 39. 0 1. 1 6. 0 !' 13. 980,0 0. 0 Fl SE UK V1ITEENSÂ 69. 2 258,4 84. 6 354,0 331. 0 23. 0 194. 0 459,9 160,0 347,0 173,0 130,1 90. 1 40. 0 138. 0 252,0 2. 359,8 2. 142,0 1. 501,0 329,7 449,7 361. 0 88. 7 820,5 93. 974,6 7. 305,4 11. 078,3 2. 015,3 6. 327. 9 5. 443. 7 8114,2 6. 887. 7 711,9 YIITFI. NSA 1. 58-1. 6 652. 9 18. 533,0 13. 980,0 30. 382,6 10. 989. 2 5. 620,0 18. 977. 2 74,7 1. 843,6 1. 460,4 13. 980,0 1. 420,1 1. 200,1 7. 602. 7 128. 301,1 Vuonna 1995 tavoitekohtaisesti suunniteltuja rakennerahastojen tukitoimenpiteitä hallitsi kaksi suuntausta: uusien jäsenvaltioiden ohjelmat hyväksyttiin ja ohjelmia alettiin toteuttaa tehokkaasti kahdessatoista muussa jäsenvaltiossa vuonna 1994 tapahtuneen ohjelmien hyväksymisen ja käynnis tämisen jälkeen. Viimeiset ohjelmat hyväksyttiin suurimmaksi osaksi vuonna 1995 ja täytäntöönpa no (seurantakomiteoiden perustaminen, hankkeiden valinta) voitiin aloittaa kokonaisuudessaan tyydyttävästi. Kaksi vuotta uusien ohjelmien käynnistämisen jälkeen tulos on melko huomattava. Vuosien 1994 ja 1995 välillä kahdentoista jäsenvaltion osalta hyväksyttiin 407 muuta ohjelma- asiakirjaa kuin yhteisön tukikehykset (eli toimenpideohjelmia, yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja, yleis kattavia tukia, suurhankkeita). Ohjelmia on keskimäärin 34 jäsenvaltiota kohti, mutta määrät vaihtelevat Tanskan ja Luxemburgin 8:sta ohjelmasta 83:een ohjelmaan Espanjassa. Kaikkien viidentoista jäsenvaltion osalta vuoden 1995 lopussa oli hyväksytty 442 ohjelmaa eli 35 ohjelmaa kolmen uuden jäsenvaltion osalta. Jos näihin lukuihin lisätään yhteisöaloiteohjelmat, jotka hyväk syttiin pääpiirteissään vuoden 1995 aikana, ohjelmien kokonaismäärä on 733 ohjelmaa viidessätoista jäsenvaltiossa (keskimäärin 49 ohjelmaa/jäsenvaltio: keskimäärin 29 toimenpideohjelmaa/yhtenäis tä ohjelma-asiakirjaa ja 17 yhteisöaloiteohjelmaa). Taulukko 2: Hyväksyttyjen ohjelma-asiakirjojen määrä vuosina 1994-1995 B DK D EL E F IRL I L N P UK EUR 12 AT FI SE EUR3 EUR15 Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 3 Tavoite 4 Tavoite 5a maatalous Tavoite 5a kalastus Tavoite 5b Tavoite 6 31 1 4 5 5 6 1 3 18 9 12 1 11 1 8 2 1 1 2 1 1 53 8 11 1 2 1 7 6 19 1 1 2 1 20 10 24 11 16 1 2 1 13 1 5 1 1 2 1 5 1 2 1 2 1 1 Tavoitteet yhteensä 25 8 60 31 83 SO 10 68 8 16 17 n 3 13 1 0 2 1 11 164 72 50 12 31 9 69 1 4 1 1 2 1 7 1 1 1 2 1 2 1 5 1 0 1 l 0 1 1 10 3 2 5 3 9 2 165 82 S3 14 36 ; 12 78 2 31 407 17 9 9 35 442 Yhteisöaloitteet InWrrcg/Peace Muut (1) 16 5 61 10 23 47 6 19 4 12 ii 2* 248 4 2 2 8 291 35 256 YHTEENSÄ 41 13 127 41 106 97 16 87 12 28 28 59 655 21 11 11 43 733 ( l) Mukaan lukien Kclcx vuonna 1993 ' ixHuom. Uusissa jäsenvaltioissa toteutetut toimet on yhdistetty tämän luvun A. 7. kohtaan. Jollei toisin mainita, annetut summat viittaavat aina tukitoimenpiteiden hyväksymisvuoden hintoihin (1994 tai 1995) suunnittelun osalta ja käypiin hintoihin maksusitoumusten ja maksujen toteuttamisen osalta. 28 Scisteniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista J 995 Kun tarkastellaan ohjelmien hyväksymistilannetta verrattuna kaudelle 1994-1999 suunniteltuihin ohjelmiin, kahden ensimmäisen toimintavuoden jälkeinen tilanne vaikuttaa tyydyttävältä. Suunnitel luista määrärahoista 97 prosenttia kohdennettiin yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin, toimenpideohjel miin, yleiskattaviin tukiin ja suurhankkeisiin. Tavoitteita 2, 3, 5a kalastus ja 6 koskevat toimet hyväksyttiin kokonaisuudessaan vuonna 1995. Tavoitteiden 1, 5a maatalous ja 5b hyväksymistaso on niinikään erittäin hyvä (96%:n ja lähes 100%:n välillä). Tavoitetta 1 koskevat yhtenäiset ohjelma- asiakirjat hyväksyttiin kokonaisuudessaan vuoden 1994 aikana (Itävallan osalta vuonna 1995) ja eri tukikehyksiin kuuluvista tukitoimenpiteistä hyväksymättä ovat enää Saksaa ja Irlantia koskeva tekninen apu ja muutamat toimenpideohjelmat Kreikassa, Espanjassa ja Italiassa. Tavoitetta 5a maatalous koskevat kaikki yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin, lukuun ottamatta asetusten (ETY) N:o 866/90 ja 867/90 soveltamisalaan ja yhteen tukikehykseen kuuluvia tiettyjä toimenpi deohjelmia, joita ei ole vielä hyväksytty Italian osalta. Tavoitteen 5b osalta ainoastaan Ruotsin yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja Ranskaa koskeva tekninen apu ovat hyväksymättä. Vain tavoitteen 4 hyväksymistaso oli alhaisempi (75%). Tämä johtuu toisaalta siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ole vielä esittänyt kautta 1994-1999 koskevia ohjelmiaan ja toisaalta siitä, että Ruotsin yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ei ole vielä hyväksytty. Jäsenvaltiokohtaisesti tarkasteltuna ohjelmien hyväksymistaso kaikkien tavoitteiden kohdalla on 100-prosenttinen valtaosassa kahdestatoista jäsenvaltiosta (Belgia, Tanska, Saksa, Ranska, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat, Portugali). Kolmen jäsenvaltion (Italia, Espanja ja Kreikka) taso on 90 ja 100 prosentin välillä, koska näiden jäsenvaltioiden tavoitteeseen 1 liittyviä toimenpideohjelmia on vielä hyväksymättä. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksymistaso on 96 prosenttia, jos siihen sisällytetään tavoite 4 (kaikki muut ohjelmat hyväksyttiin kokonaisuudessaan). Kolmen uuden jäsenvaltion tilanne oli vuoden 1995 lopussa hyvä, koska kaikki tukitoimenpiteet oli hyväksytty Itävallan ja Suomen osalta. Ruotsin osalta on vielä hyväksyttävä tavoitteisiin 4 ja 5b kuuluvat yhtenäiset ohjelma-asiakirjat. Taulukko 3: Hyväksytyt tukitoimenpiteet 1994-1995 (yhtenäiset ohjelma-asiakirjat, toimenpideohjelmat, yleiskattavat tuet, suurhankkeet) verrattuna suunniteltuihin määrärahoihin 1994-1996/99 (prosenttia) Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 3 Tavoite 4 Tavoite 5a maatalous Tavoite 5a kalastus Tavoite 5b Tavoite 6 IRL 100% EL 98% D 100% 100% 101% 101% 100% 100% 100% DK 100% 100% 100% 100% 100% 100% D 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% E 94% 100% 100% 100% 100% 100% 100% F 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% I 9 1% 100% 99% 100% 100% 100% 100% L 100% 100% 99% 100% 100% 100% N 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% AT 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% YHTEENSÄ 100% 100% 100% 98% 95% 100% 100% 9 3% 100% 100% 100% 99% FI SE p 99% UK 100% 100% 100% 0% 100% 100% 100% 96% Yhteensä 96% 100% 100% 75% 100% 100% 98% 100% 97% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 0% 100% 100% 0% 100% 74% Kun tarkastellaan ohjelmien täytäntöönpanon edistymistä rahoituksen kannalta, toteuttaminen näyt tää etenevän melko tavanomaisesti. Kahden ensimmäisen vuoden jälkeen tuesta on kohdennettu kaiken kaikkiaan lähes kolmasosa (31%), mikä vastaa tosiasiallisesti vuonna 1995 tehtyjä maksusi toumuksia ottaen huomioon, että suurin osa ohjelmista hyväksyttiin vuoden 1994 toisella puoliskolla tai lopussa. Sebileniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 29 Taulukko 4: Maksusitoumukset 1994-1995 ja kohdennetun tuen prosenttiosuus (miljoonaa ecua) AT V Fl SE UK Yhteensä Tavoite 1 */. ia tuesta Tavoite 2 V« ia tuesta Tavoite 3 %:ia tuesta Tavoite 4 %:ia tuesta Tavoite 5a (maatalous) % ia tuesta Tavoite 5a (kalastus) %:ia tuesta Tavoite 5b %: ia tuesta Tavoite 6 % ia tuesta U 107,0 15% 62. 2 39% 97. 8 24% 4. 6 18% 53,0 3 1% 4. 1 17% 9,2 12% OK I) EL 3. 892,1 29% 4. 544. 9 3 3% 30,3 54% 85. 0 32% 6. 0 46% 38,7 30% 46,6 3 3% 9,8 18% 286. 9 39% 307,8 18% 29,6 2 8% 322,7 30% 24,9 3 3% 261,7 2 1%. E 8. 372,4 34% 659. 2 5 8% 426,6 29% 118,1 32% 101,9 3 1% 39,8 3 3% • 162,1 24% F 497,6 2 3% 904. 4 5 1% 778. 4 3 0% 95,4 32% 678,6 39% 63. 3 3 3% 373,2 17% IKL 1. 680,1 I 3. 024,7 30% 22% L 299,9 • 4 4% 8,0 114% 200,5 15% 60,6 15% 117,5 17% 44,8 33% 107,0 12% 6. 5 3 1% 0,5 59% 12,2 3 1% 1. 1 100% 0,8 14% N 37,2 2 5% 105,0 3 5% 282. 3 3 1% 22. 2 14% 25,3 2 1% 9. 2 20% 25. 6 17% 4. 548,8 3 3% 28,8 17% 54,1 54% 64,1 19% 11,7 19% 61. 5 16% 2. 0 100% 78,3 19% YHTEENSÄ %:ia tuesta 337,8 21% 216,3 33% 5. 125,6 28% 4. 544,9 33% 9. 880,1 34% 3. 390,9 31% 1. 680,1 30% 3. 855,0 22% 29,1 39% 506,8 27% 300,5 21% 4. 548,8 33% 532,3 2 3% 1. 250. 0 58% 975. 0 6 5% 0,0 85,2 2 4% 14. 8 17% 120,7 15% 2. 978,0 41% 27. 265,9 30% 3. 796. 9 52% 3. 357,1 30% 363,6 24% 1 571. 6 2 9% 313,4 35% 1. 181. 2 18% 125. 9 18% 37. 975,8 31% 105,8 66% 73,0 2 1% 0,0 13,7 15% 40. 0 100% 0. 0 44. 9 18% 277,4 31% 31,1 4 5% 60. 3 2 3% 14,8 18% 61. 4 19% 23,0 100% 32,8 17% 81,0 18% 304,5 21% Maksut kertovat tukitoimenpiteiden etenemisestä paikallisella tasolla, sillä ne riippuvat lopullisten tuensaajien esittämistä pyynnöistä. Niiden 19 prosentin taso ilmentää vuonna 1994 esiintyneitä viivästyksiä, mutta vaikuttaa johdonmukaiselta otettaessa huomioon, että maksut suoritettiin pääo sin vuoden 1995 aikana. Taulukko 5: Maksut 1994-1995 ja maksetun tuen prosenttiosuus (miljoonaa ecua) IKL 1 1. N AT V Fl SK Tavoite 1 %:ia tuesta Tavoite 2 % ia tuesta Tavoite 3 %:ia tuesta Tavoite 4 %:ia tuesta Tavoite 5a (maatalous) %:ia tuesta Tavoite 5a (kalastus) %:ia tuesta Tavoite 5b %:ia tuesta Tavoite 6 %:ia tuesta li 1)K D EL E 79. 8 11% 29. 3 18% 74,5 19% 2. 3 9% 16. 5 10% 3. 3 13% 4,6 6% 2. 470,1 2. 760. 7 5. 570. 0 18% 156,9 21% 234,3 14% 14,8 14% 209,8 20% 16,1 22% 134,2 11% 20,0 3 6% 74,2 28% 3,0 2 3% 19. 2 15% 30,3 22% 5. 7 10% 2 0% - " - - - - 2 3% 448. 0 4 0% 244. 5 17% 65,8 18% 80. 3 2 5% 10. 0 8% 118. 4 18% F 286. 7 13% 423,3 2 4% 503. 7 2 0% 47. 7 16% 402,8 2 3% 41,1 2 2% 207,9 9% 1. 369,6 1. 555,4 24% - ; ; 12% 150,0 2 2% 100,2 8% 30,3 8% 58. 7 9% 11,2 8% 53. 5 6% 19,6 13% 52,5 18% 253,3 2 7% 11,1 7% 12,2 10% 6,2 13% 12. 6 8% 4,0 57% 5. 6 2 7% 0. 3 3 8% 5. 4 14% 0,2 15% 0. 4 7% 14,4 3. 263. 4 9% 21. 4 2 1% 32. 0 10% 5. 9 10% 30,7 8% 0. 2 10% 39. 2 10% 2 3% '. " YHTEENSÄ K: ia tuesta 2 1 03 13% 152,4 23% 3. 236,2 17% 2. 760,7 20% 6. 537,0 23% 1. 913^ 17% U 6 9. 6 24% 1. 959,4 11% 15,9 367,5 21% 20% 143,8 10% 3. 263,4 23% • 15,6 2 2% 30,2 12% 7. 4 9% 30. 7 9% 6,9 30% 15,9 8% 40,5 9% 147,2 10% 38,1 24% 36,5 11% 0,0 6. 9 8% 12,0 30% 0,0 22,5 9% 115,9 13% UK Yhteensä 331,4 17721. 1 14% 518. 9 2 4% 818,6 5 5% 0,0 41,7 12% 11. 8 13% 69. 4 8% * 1. 791,8 2 5% 2 0% 1 877. 8 2 6% 2. 407. 6 2 2% 188,7 12% 914. 9 17% 149,3 17% 661,9 10% 63. 0 9% 23. 984,2 19% 1. 2. Ympäristöpolitiikan vahvistaminen Rakennerahastojen toinen suunnittelukausi käynnistyi samaan aikaan kun alettiin tavoitella ympäris tönsuojelun lujempaa yhdistämistä yhteisön politiikkoihin kestävän kehityksen edistämiseksi. Niinpä erityisesti viides ympäristöä koskeva toimintaohjelma suuntautui pikemminkin ehkäisevään lähesty mistapaan ja laajensi toimintakeinojen valikoimaa tarkentamalla viisi toiminta-alaa (teollisuus, liikenne, energia, maatalous, matkailu), joille rakennerahastot myöntävät merkittävää rahoitustukea kehitys- ja uudistamistavoitteiden mukaisesti. Lisäksi komission alueiden kehitystä koskevissa ar vioissa tuotiin julki jatkuvat tarpeet, jotka kohdistuvat ympäristöä koskeviin perusrakenteisiin heikoimmin kehittyneillä alueilla2 sekä erityisesti toiminnan ja perusrakenteiden jakautumiseen liittyvään aluesuunnitteluun varsinkin viidennen toimintaohjelman kohdealoilla3. Rakennerahastoja koskevassa tarkistetussa lainsäädännössä suunnittelumenettelyyn lisättiin kestä vän kehityksen periaate ja määriteltiin vaatimukset, jotka jäsenvaltioiden esittämien aluekehitys suunnitelmien on täytettävä (ympäristötilanteen arviointi, ehdotettujen toimien ympäristövaikutuk sen arviointi, toiminnan ensisijaisten tavoitteiden määrällisinä ilmaistavat ympäristöpäämäärät, 2 Katso viides määräaikaiskertomus alueiden sosiaalis-taloudellisesta kehityksestä 1 Katso Eurooppa 2000 H Euroopan aluesuunnitteluyhteistyö 30 Scistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 ympäristöasioista vastaavien viranomaisten yhteistyöhön yhdistäminen). Nämä velvoitteet paransivat huomattavasti ohjelmien ympäristövaikutuksen arviointia4. Mainitun arvioinnin ja ohjelmia toteu tettaessa noudatettavan ympäristölainsäädännön rinnalla rakennerahastot myöntävät huomattavia ja vaihtelevia rahoitustukia ympäristönsuojeluun, kun tuki liittyy rakennerahastojen päämäärien mu kaisesti alueiden taloudelliseen kehitykseen. Kyseiset tuet ovat erityisen tärkeitä, koska rakennera hastojen toimien täytäntöönpanossa kaikilla tasoilla mukana olevat osapuolet eivät enää pidä ympäristöä erillisenä alana, vaan kestävän kehityksen olennaisena ulottuvuutena sekä taloudellisen aloitteellisuuden ja innovaation lähteenä (työpaikkojen syntyminen erityisesti paikallisella ja alueelli sella tasolla). Rakennerahastot kestävän kehityksen edistäjinä Vuosina 1989-1993 ympäristöä suoraan koskeviin toimiin kohdennettiin 2,751 miljardia ecua (eli 7% kokonaismäärästä) tavoitteiden 1, 2 ja 5b kohdealueilla. Ympäristön suojelu ja parantaminen onkin otettu huomioon jo rakennerahastojen vuonna 1988 tapahtuneesta uudistuksesta lähtien. Uudella suunnittelukaudella 1994-1999 (vuoteen 1996 asti tavoitteen 2 osalta) mainituille kohdealueille on suunnattu yhteensä 9,445 miljardia ecua (eli 9% suunnitellusta kokonaismäärästä). Taulukko 6: Rakennerahastojen alueelliset tavoitteet — suoraan ympäristöä koskevat toimet suunnitte lukaudella 1994-1996/99 (EUR 12 — miljoonaa ecua — vuoden 1994 hintoina) Tav. 1 Tav. 2 (94-99) Yhteensä YmpiristS (94-96) Yhteensä YmplristS Tav. 5b (94-99) Yhteensä Ympäristö Tavoitteet yhteensä YHTEENSÄ YmpHristö U UK 730 92 160 8 78 7 968 107 - - 56 pm(i) 54 pm<i) 110 0 n 13. 640 1. 106 733 52 1. 229 207 15. 602 1. 365 EL 13. 980 624 - - - - 13. 980 624 E 26. 300 3. 034 1. 130 40 664 67 28. 094 3. 141 F 2. 189 323 1. 763 103 2. 239 24S 6. 191 671 IRL 5. 620 74 - • - - 5. 620 74 1 14. 860 1. 867 684 48 904 94 16. 448 2. 009 1. N - - 7 2 6 1 13 3 150 5 300 S 150 36 600 46 V 13. 980 1. 056 - - - 13. 980 1. 056 UK 2. 360 146 2. 142 138 820 64 5. 322 348 Yhteensä 93809 8. 327 6975 397 6. 144 721 106. 928 9. 445 100% 8,9% 100% 5,7% 100% 11,7% 100% 9% (I) Mahdotonta antaa tarkkaa lukua, sillä ympäristöhankkeet kuuluvat suurelta osin muihin kululuokkiin. Rakennerahastojen kestävää kehitystä edistävä toiminta on monipuolista. Sitä toteutetaan kahdella tasolla eli tukitoimenpiteiden suunnittelussa ja niiden konkreettisessa toteuttamisessa. Toiminta ilmenee neljässä erilaisessa muodossa. Tukitoimenpiteiden suunnitteluvaiheessa rakennerahastojen tuet kohdennetaan suoraan ympäristöä koskeviin investointeihin. Kyseiset investoinnit käsittävät kahdenlaisia toimia: • ympäristöhankkeisiin kohdistuvat suorat investoinnit. Nämä investoinnit koskevat useimmiten perusrakenteiden uudistamista ja kehittämistä viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman joillakin kohdealueilla (vesi, jätteet, rannikkovyöhykkeet ja sisävesialtaat, erityisen teollistunut kaupunkiympäristö, luonnonympäristö ja biodiversiteetti). Kyseiset perusrakenteet ovat puuttu neet jo pitkään erityisesti vähemmän kehittyneiltä alueilta (ks. taulukko jäljempänä) tai niiden tarve ilmenee äkillisesti teollisuuden ja maatalousalueiden uudistustarpeiden yhteydessä. Tarpeet vaihtelevat kuitenkin suuresti alueesta riippuen, mikä ilmenee suoraan eri investointien vastaavas sa osuudessa. Tavoitteen 1 kohdealueiden ympäristöinvestoinnit kohdistuvat suurelta osin (83%) vesiin (rannikko- ja sisävesi vesi varojen puhdistus, kerääminen, jakelu ja huolto). Sen sijaan tavoitteen 2 teollisuusalueilla hallitsevana (53%) ovat puhdistustoimet ja jätteiden käsittely, jotka ovat tärkeitä (30%) myös tavoitteen 5b maaseutualueilla. Tavoitteen 5b kohdalla suoraan ympä ristöön kohdistuvista toimenpiteistä lähes 60 prosenttia koskee luonnonympäristön hoitoa, maa seutumaisemien suojelua ja biodiversiteettiä. Katso vuosikertomus 1994 Seisieiitas vuosikertomus - Rakennerahastoista 1995 31 Taulukko 7: Vuosien 1993 ja 2003 välillä yhteisön vähemmän kehittyneillä alueilla tarvittavat keskimää räiset vuotuiset investoinnit, jotta voidaan varmistaa, että ympäristöinfrastruktuurit vastaa vat Euroopan laajuisia suuntaviivoja (miljoonaa ecua — vuoden 1994 hintoina) Jäsenvaltio Yhdyskuntajätevedet Yhdyskuntajällcet Teollisuusjätteet ja vaaralliset jätteet Veden jakelu YHTEENSÄ Espanja Kreikka Irlanti Italia Portugali Yhteensä 458 240 95 208 113 656 19 35 20 15 35 105 10 2 7 14 14 37 372 95 30 288 149 562 859 372 152 525 311 1. 360 Lähde: Viides määraaikaiskeMomus alueiden sosiaalistaloudellisesta kehityksestä • vaikutukseltaan ehkäisevät investoinnit. Näitä toimenpiteitä toteutettaessa sovelletaan viidennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman perusperiaatteita ja suosituksia toisin sanoen toimitaan ongelman lähteillä ja rohkaistaan tuotantomenetelmien kehittämistä yhdistämällä suoria ja välilli siä kannustimia ja monipuolistamalla toimintavälineitä. Rahoitetut toimenpiteet koskevat erityi sesti tiettyjä aloja: teollisuutta ja varsinkin pk-yrityksiä (tuotannollisia investointeja "vihreisiin tuotteisiin", "puhtaisiin tekniikoihin" ja energiaa säästäviin menetelmiin), energiaa (uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen, järkevämpi energiankäyttö Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä), liikennettä (joukkoliikenteen edistäminen kaupunkiympäristössä ja monivälinekulje- tusten edistäminen yleisellä tasolla, Euroopan laajuisten verkkojen yhteensovittaminen), maata loutta (maatalouden-monipuolistaminen ympäristöystävällisiä menetelmiä noudattaen, YMP:n uudistukseen liittyvien maatalousalan ympäristötoimenpiteiden yhdistäminen) ja matkailua, jota yritetään kehittää järkevästi vähemmän ympäristöä rasittavaan suuntaan (erityisesti "ekomatkai- lu"). Vaikutukseltaan ehkäisevät toimenpiteet tähtäävät myös välillisiin ja vaikutukseltaan pit käaikaisiin toimiin, kuten teknologisiin sovelluksiin liittyvä ympäristötutkimus ja uusien ympäris- tötekniikoiden huomioon ottaminen työntekijöiden koulutuksessa. Lisäksi tutkimus ja koulutus saavat tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueilla erityisiä määrärahoja, jotka vastaavat ympäristöalalle kohdennetuista varoista 1 prosenttia tavoitteen 1 osalta ja 6 prosenttia tavoitteen 2 osalta. Ohjelmien toteutusvaiheessa ympäristöä koskevassa toiminnassa keskitytään erityisesti laeissa ja asetuksissa esitettyjen vaatimusten noudattamiseen. Huomattavaa kehitystä, jota on luonnollisesti jatkettava ja vahvistettava, tapahtui kahdella taholla: • arvioinnin ja seurannan vahvistaminen. Tämä ilmeni erityisesti aluekehityssuunnitelmien ja ohjel mien ennakkotarkastuksessa, joka suoritettiin uusien sääntöjen mukaisesti. Niissä etusijalle asete taan ohjelmien ympäristövaikutusten arviointi. Ohjelma-asiakirjoissa (yhteisön tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat) otettiin järjestelmällisesti huomioon ympäristöpäämäärät ja ilmais tiin ne määrällisesti. Erityistä huomiota kiinnitettiin ympäristövaikutuksen ilmaisevien indikaatto rien tarkkuuteen, jota pystyttiin parantamaan. On kuitenkin selvää, että niin arviointia kuin ohjelmien seurantaa ympäristön kannalta voidaan tulevaisuudessa parantaa (ks. jäljempänä); Määrällisinä ilmaistavat ympäristöpäämäärät: Kauden 1994-1999 ohjelma-asiakirjoihin kuuluu monia määrällisinä il maistuja päämääriä ympäristöalalla. Tavoitteen 1 kohdealueilla kärjessä on vesi- ja jätehuolto. Esimerkiksi Espanjassa jätevesien käsittelykapasi- teetin on noustava 59 prosentista 75 prosenttiin väestöstä ja myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden käsittelykapasiteetin on kasvettava 0,5:stä l,2:een miljoonaan tonniin. Kreikassa pintavesien laadun on parannutta va 10 prosentilla ja yhdyskuntajätteiden käsittelytason on noustava 25 prosentista 45 prosenttiin. Irlannissa yhdyskuntajätteiden kierrätyksen on kohottava 8 prosentista 15 prosenttiin. Italiassa (Mezzogiorno) jät teen käsittelylaitosten piiriin kuuluvan väestöosuuden on noustava 50 prosentista 70 prosenttiin. Portugalissa juomavetensä yleisen verkon kautta saavan väestöosuuden on kasvettava 77prosentista 95 prosenttiin. 32 Scisteniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 hankkeiden valinta ja toteuttaminen. Ympäristökysymysten huomioon ottaminen tässä vaiheessa on tärkeää investointien vaikutuksen ja ennakkoarvioinnin asianmukaisen soveltamisen varmista misen kannalta. Uudet säännöt tekevät mahdolliseksi ympäristöasioista vastaavien viranomaisten osallistumisen ympäristöä eniten vaarantavien toimenpiteiden toteuttamiseen ja seurantaan. Li säksi on noudatettava ympäristöasioista annettuja direktiivejä, joista tärkeimpiä rakennerahasto jen kannalta katsottuna ovat direktiivi tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövai kutusten arvioinnista5 sekä lintu-ja elinympäristödirektiivit. Säännöissä ja ohjelma-asiakirjojen vakiolausekkeissa edellytetään nimenomaisesti kyseisten säännösten noudattamista. Kuitenkin kokemus on osoittanut, että kyseisten selvitysten laadun ja avoimuuden suhteen on vielä tapah duttava edistystä. Lisäksi hankkeiden valintaperusteissa on otettava huomioon niiden jatkuvuus ympäristön kannalta. Seurantakomiteat työskentelevät näiden molempien kysymysten ratkaisemi seksi. Tiedonanto "Koheesiopolitiikkojaympäristö" Komissio hyväksyi vuonna 1995 tiedonannon nimeltä "Koheesiopolitiikka ja ympäristö"6, jossa arvioitiin ympäristöulottuvuuden sisällyttämisessä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta kos kevaan politiikkaan tapahtunutta edistystä ja harkittiin kestävään kehitykseen tähtäävän tulevan toiminnan vaihtoehtoja. Tiedonannossa todettiin jo tapahtunut kehitys ja yksilöitiin eri suuntaviivat, joiden avulla on mahdollista edistää entistä enemmän rakennerahastojen tukitoimenpiteiden ympä- ristöulottuvuutta: • Komissio lujittaa kestävässä kehityksessä avainasemassa olevien ehkäisevien toimien sisällyttämis tä. Ohjelma-asiakirjoja on tarkoitus tarkastella kriittisesti, jotta voidaan yksilöidä vaikutuksel taan ehkäisevät toimenpiteet, joita on mahdollista lujittaa tulevaisuudessa; • Kestävää ympäristöä tukevien investointien rohkaisemiseksi komissio asettaa etusijalle ympäris töä koskevat toimenpiteet uusia ohjelmia hyväksyttäessä tai entisiä ohjelmia tarkistettaessa. Tästä syystä on tarkoitus turvautua entistä useammin mahdollisuuteen vaihdella ympäristöön kohden netun yhteisön rahoituksen määrää, kuten puiteasetuksen 13 artiklassa säädetään; • Komissio lujittaa jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa käytäviä keskusteluja parantaakseen tavoit teita ja ohjelmien ympäristövaikutusta mittaavia indikaattoreita. Tähän kuuluu sekä strateginen arviointi että hankkeiden arviointi. Seurantakomiteat ovat tässä suhteessa keskeisessä asemassa, sillä vastuu ohjelmien toteuttamisesta on jäsenvaltioilla; • Hankkeiden valinnan ja niiden toteuttamisen osalta komissio vaatii, että ympäristöä "koskevaa lainsäädäntöä ja ympäristövaikutuksen arvioinnista annettua direktiiviä sovelletaan paremmin. Komission tarkoituksena on toimia aktiivisemmin ympäristölainsäädäntöä koskevien rikkomus ten ehkäisemisessä ja tarvittaessa se langettaa ankaria rangaistuksia, mukaan lukien yhteisön määrärahojen palauttaminen. Tätä aihetta koskevan tiedotuksen parantamiseksi ja nopeuttami seksi olisi parannettava muiden kuin ympäristöalaa edustavien järjestöjen kanssa käytävää kes kustelua; • Komissio edellyttää, että hankkeiden tukikelpoisuus ja valintaperusteet heijastavat niin taloudelli sen ja sosiaalisen kuin ympäristöön liittyvän kestävän kehityksen välttämättömiä osatekijöitä, koska rakennerahastojen toiminnan olisi ulotuttava laajemmalle kuin pelkkään ympäristölainsää dännön noudattamiseen. Komissio lisää seurantakomiteoissa tästä aiheesta jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa käytäviä keskusteluja; • Komissio rohkaisee jäsenvaltioita lisäämään toimintansa tehokkuutta ja osallistumistaan, koska ohjelmien ympäristöulottuvuuden suunnittelu ja toteuttaminen edellyttää ympäristöalan virano maisten kokemuksia. ixNeuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, EYVL N:o L 175, 5. 7. 1985 KOM(95)509 lopullinen, 22. 11. 1995 Scisiemas vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 1. 3. Seuranta ja väliarviointi Seurannan lujittaminen Rahastojen tukitoimenpiteiden seurannan ja arvioinnin lujittaminen on otettu huomioon tarkistetus sa sääntelyssä ja se on rahastojen vaikutuksen kannalta tärkeä tekijä. Jäsenvaltioissa seurannasta ja arvioinnista huolehtivat seurantakomiteat ottaen huomioon kyseisten rahastojen erityisluonteen sekä paikalliset, alueelliset ja kansalliset olosuhteet. Uusi sääntely edellyttää myös parempaa arviointia ja menettelyä, joka ei ole pelkkää rahoituksen toteutumisen seurantaa, jotta varmistetaan, kuinka yhteisön varat konkreettisesti käytetään. Toisin sanoen olisi seurattava aineellista toteuttamista, saatuja tuloksia ja osarahoitetun toiminnan vaikutusta. Tällaisen seurannan puhtaasti määrällisten seikkojen osalta voidaan todeta, että ohjelmien nykyinen sukupolvi (1994-1996/99) on huomattavasti edellistä parempi. Laadullisten seikkojen osalta olisi todella tarpeen lujittaa seurantajärjestelmiä ja arvioinnissa noudatettavia menetelmiä. Tätä tarkoitusta varten komissio laati valmisteluasiakirjan nimeltä "Seurantaa ja väliarviointeja koskeva yhteinen opas", jossa annetaan suuntaviivat rakennerahastojen täytäntöönpanosta jäsenval tioissa vastaavien tahojen auttamiseksi. Oppaan tarkoituksena on selventää, mitä seuranta ja ar viointi tarkoittavat, ja toimia viitekehyksenä. Se on niin joustava, että sitä voidaan soveltaa kunkin jäsenvaltion hyvinkin erilaisiin tilanteisiin, mutta kuitenkin johdonmukainen yhteisön tasolla. Näin se tukee kunkin yhteisön tukikehyksen ja yhtenäisen ohjelma-asiakirjan sisältämiä seurantavaati muksia. Komission tarkoituksena ei siis ole pakottaa jäsenvaltioita yhtenäiseen kehykseen, vaan pikemminkin tarjota työväline, jota voi käyttää yhteisenä viitekehyksenä. Jotta seurantaa koskevat tehokkaat yksityiskohtaiset säännöt voitaisiin laatia, oppaassa vaaditaan, että: • määritellään kerättävät tiedot, jotka valottavat tarvittavassa määrin toimenpiteitä, niiden tuloksia ja niiden vaikutusta; • määritellään seurantakomiteoille toimitettavien tietojen sisältö, sillä näiden kokoukset muodosta vat toimien seurannan huipentuman ja tarjoavat tilaisuuden tarkastella seurantaa koskevia tieto ja, väliarvioinnista saatuja tuloksia sekä ohjelmien muutosehdotuksia; • annetaan arvoa komissiolle toimitetuille vuotuisille toimintakertomuksille, joista saadaan tietoa toteutetuista toimenpiteistä ja niiden tuloksista, hallinnossa tapahtuneesta edistyksestä, yleisistä toimintaperusteista, väliarvioinnista saaduista tuloksista ja suunnittelukauden aikaisista komi teoiden keskusteluista ja päätöksistä. Väliarvioinnin toteuttaminen Yleiset periaatteet: Väliarvioinnin pääasiallisena tarkoituksena on lujittaa seurantamekanismia ja tarjota seurantakomiteoille tehokkaat hallintokeinot sekä tehokasta tukea. Erityisesti seurannan yhteydessä analysoidaan kriittisesti kaikki kerätyt tiedot. Suunniteltujen tavoitteiden asteittaista toteutumista mitataan selvittäen mahdollisia poikkeamia ja arvioiden jo ennakolta tukitoimenpitei den tuloksia. Myös parhaillaan toteutettavien tukitoimenpiteiden soveltuvuutta ja valittujen tavoit teiden tarkoituksenmukaisuutta tarkastellaan. Arvioinneista seurantakomiteat saavat käyttöönsä arviointitekijöitä ja syntyneitä ongelmia koskevia konkreettisia ratkaisuja ja voivat tarvittaessa parantaa tai suunnata uudelleen tukitoimenpiteiden täytäntöönpanoa turvautumalla asetuksissa säädettyihin muuttamismahdollisuuksiin. Yleensä yli kolme vuotta kestäviä tukitoimenpiteitä arvioi daan niiden kolmannen toteuttamisvuoden lopussa, jotta niitä voitaisiin mukauttaa tarvittaessa. Niille suoritetaan myös jälkiarviointi viitekauden lopussa. Tavoitteen 2 tukitoimenpiteiden kolmi vuotisen keston vuoksi väliarviointi on korvattu ensimmäisen ohjelmavaiheen aikana toteutettuja toimia koskevalla välikertomuksella. Toimintamenettely: Väliarviointiin kuuluu, että otetaan käyttöön järjestelmällinen menetelmä seu rantajärjestelmän kautta saatujen tietojen kriittistä tarkastelua varten. Sen luominen kuuluu kullekin seurantakomitealle ja sen on tehtävä mahdolliseksi toimien aineellista ja rahoituksellista toteuttamis ta sekä havaittuja tuloksia ja vaikutusta koskevien määrällisten tietojen kerääminen. Seurantakomi- 34 Seistenias vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 teoiden on myös luotava yhdessä komission kanssa arviointimenettely: valitaan riippumaton arvioija (asiantuntuja tai asiantuntijaryhmä), laaditaan työerittelyt, vahvistetaan kertomuksia koskevat mää räajat, järjestetään arvioijan tiedottaminen, hyödynnetään arviointikertomuksia. Menettelyn on tuettava seurantakomiteoiden työskentelyaikataulua ja hallintotyötä. Säädöksissä esitettyjen vaati musten mukaisesti kuudeksi vuodeksi suunniteltuja tavoitteita koskeva väliarviointimenettely on yleensä tarkoitus järjestää seuraavasti: • arvioinnin toteutettavuutta koskeva alustava kertomus, joka käsittää ohjelma-asiakirjan laadun ja sisällön sekä käyttöönotetun seurantajärjestelmän tarkastelun; • kolmannen toimintavuoden lopussa laadittu väliarviointikertomus, jonka jälkeen annetaan lisä- kertomuksia; • vuoden 1999 lopussa ensimmäinen yhteenveto, jonka perusteella valmistellaan lopullinen jälkiar viointi. Tavoitetta 2 koskevan välikertomuksen sijaan ennen vuoden 1996 loppua toteutetaan ensimmäisiä saatuja tuloksia koskeva tutkimus, jota tukee tavoitetta 2 koskeva kauden 1989-1993 jälkiarviointi. Toteuttamistilanne: Kun yhteisön tukikehykset, yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja muut tavoitteita 1, 2 ja 5b koskevat tukimuodot oli hyväksytty, komissio keskusteli jäsenvaltioiden kanssa väliarviointia koskevasta yleisestä lähestymistavasta. Toisinaan jopa työläidenkin neuvottelujen jälkeen saavutet tiin yleinen yhteisymmärrys, joka konkretisoitui hyvinkin tulkinnanvaraisesti joulukuussa 1995 Madridissa pidetyssä epävirallisessa ministerikokouksessa7 menetelmälle annettuna tukena. Seuran takomiteoiden arviointimenettelyt otetaan kuitenkin käyttöön erittäin hitaasti ja organisatorisia vaikeuksia ilmenee usein. Vuoden 1995 joulukuun lopussa tavoitteen 1 lähes 130 komiteasta tai alakomiteasta 8 oli nimennyt asiantuntijansa (Irlanti, Belgian Hainaut ja Korsika), 80 oli suunnitellut vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon tarjouspyynnöt ja 40 ei ollut vielä tehnyt päätöstään. Tarjous pyynnöt suunnitelleiden 80 komitean kohdalla komissio varmisti, että seurantakomiteat olivat laatineet ja hyväksyneet erityiset työerittelyt siten, että arvioijien valintamenettely voitiin käynnistää. Tavoitetta 2 koskevien väliarviointien pääpiirteet vaihtelevat maakohtaisesti ja ne määritellään tapauksen mukaan. Menetelmän käyttöön ottamiseen kiinnitettiin erityistä huomiota seurantakomi teoissa. Joulukuun 1995 lopussa ainoastaan 3 komiteaa (kaksi Saksassa ja yksi Belgiassa) 80:stä oli nimennyt arvioijansa. Tanska, Ruotsi ja Suomi olivat käynnistäneet tarjouskilpailut. Ranska ja Alankomaat suunnittelivat niitä. Espanja, Italia, Yhdistynyt kuningaskunta ja Itävalta eivät olleet vielä ryhtyneet mihinkään toimenpiteisiin. Tästä syystä vuoden 1995 lopussa oli vaikeaa arvioida, kuinka monta yhteenvetoa voidaan todellisuudessa laatia ennen vuoden 1996 loppua ja käyttää tavoitteen 2 toisella suunnittelukaudella (1997-1999). Myös tavoitteiden 3 ja 4 osalta seurantaa ja väliarviointia koskevan yhteisen oppaan suuntaviivat esitettiin jäsenvaltioille erityisissä kokouksissa tai seurantakomiteoiden kokouksissa. Tavoitteena oli saada ESR:n yhteistyökumppanit tietoisemmiksi suunnittelu- ja hallintotoimien arvioinnista, jotta seurantakomiteat pystyisivät liittämään arvioinnin tulokset toimien hallintoon. Arviointityön mene telmien luomista varten seurantakomiteoissa muodostettiin teknisiä arviointiryhmiä, mikä ei sujunut vaikeuksitta, koska riippumattomien arvioijien valintamenettelyjä koskevat määräajat eivät olleet vielä päättyneet joulukuussa 1995 kaikissa jäsenvaltioissa. Riippumattomien arvioijien laatiman ensimmäisen kertomuksen odotettiin ilmestyvän vuoden 1996 alussa. Kertomuksen avulla on mah dollista muodostaa käsitys olemassa olevista seuranta- ja arviointijärjestelmistä ja esittää niiden parantamista koskevia suosituksia väliarvioinnin yhteydessä. Tukitoimenpiteiden arviointia koskeva ensimmäinen kertomus on saatavissa vuoden 1997 alussa. Tavoitteen 5b väliarviointi perustuu maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitean joulukuussa 1994 hyväksymiin suuntaviivoihin. Ohjelmien toteuttamista ja vaikutusta koskevat ensimmäiset tulokset ovat tämän arvioinnin perusteella saatavissa vuoden 1997 puolivälissä. Arvioi- 7 ixKatso III. A. 3. Strasbourgissa ja Madridissa pidetyt epäviralliset ministerineuvoston kokoukset. Seisienias vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 35 jat, joita valitaan parhaillaan, tukevat myös seurantakomiteoiden vuosikertomusten valmistelua sekä tietoja kerättäessä että niitä analysoitaessa. Yleisesti ottaen edelliseen suunnittelukauteen verrattuna on tapahtunut huomattavaa edistystä. Seurantakomiteat voivatkin huolehtia yhteisön tukitoimenpiteiden hallinnosta tehokkaammin ja avoimemmin. Olisi kuitenkin vielä varmistettava, että yhteisön tuesta hyödytään huomattavalla tavalla sekä taloudellisesti että sosiaalisesti. 1. 4. Tuen täydentävyyden tarkastaminen Vuonna 1995 suoritetut tuen täydentävyyttä koskevat tarkastukset vaativat komissiolta ja jäsenval tioilta suuria ponnisteluja sekä tilastojen että kirjanpidon tasolla. Tämä sai eri osapuolet ymmärtä mään, toisinaan vastahakoisesti, haasteen merkityksen: on taattava, että tukeen oikeutetut julkiset menot, joiden rahoitukseen rakennerahastot osallistuvat tai eivät osallistu, säilyvät kohdealueilla nykyisen suunnittelukauden aikana vähintään samalla tasolla kuin edellisen kauden 1989-1993 aikana, jotta varmistetaan hyväksyttyjen menojen todellinen vaikutus. Työn tulokset vaihtelevat kuitenkin suuresti tarkastuksen vaiheiden, tavoitteiden ja jäsenvaltioiden mukaan. Tuen täydentävyyden ennakkoarviointi Tavoitteen 1 kohdalla tuen täydentävyyttä koskevan periaatteen noudattaminen kohdealueilla kau den 1994-1999 osalta tarkastettiin ennakolta vuonna 1994 kymmenessä kyseeseen tulevassa jäsenval tiossa ohjelma-asiakirjoja valmisteltaessa ja niitä hyväksyttäessä. Vuonna 1995 sama toteutettiin Itävallassa (Burgenland). Vuonna 1995 ongelmia esiintyi edelleen Ranskan osalta. Ranska oli sitou tunut toimittamaan ennen 31. päivää joulukuuta 1994 yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin kuuluvien rahoitustaulukoiden ajantasalle saatetut tiedot, sillä luvut eivät olleet riittävän edustavia tavoittee seen 1 kuuluvien kansallisten julkisten menojen osalta. Kyseistä sitoumusta ei noudatettu vuonna 1994. Sitä ei myöskään noudatettu vuonna 1995, sillä komissio ei ole saanut mitään Ranskan ohjelma-asiakirjoihin kuuluvia ajantasaistettuja tietoja tavoitteen 1 osalta. Tuen täydentävyyttä koskevan periaatteen noudattaminen tavoitteen 2 kohdealueilla tarkastettiin myös ennakolta vuonna 1994 yhdeksässä kyseeseen tulevassa jäsenvaltioissa, lukuun ottamatta Belgiaa, Ranskaa, Italiaa ja Luxemburgia, joiden osalta ohjelma-asiakirjojen hyväksymisestä tehtyi hin päätöksiin oli lisätty lykkäyslauseke. Kyseisellä lausekkeella lykätään rakennerahastojen toisen ennakon maksamista, kunnes tuen täydentävyyden ennakkoarvioinnissa tarvittavat asiaankuuluvat tiedot on esitetty. Lykkäyslauseke poistettiin toukokuussa 1995 Belgian osalta ja joulukuussa 1995 Ranskan osalta, koska tuen täydentävyyttä koskevan periaatteen moitteettoman noudattamisen ennakolta tarkistamisessa tarvittavat luvut oli esitetty. Lauseketta sovellettiin kuitenkin vuoden 1995 lopussa edelleen Italiaan ja Luxemburgiin8. Kolmen uuden jäsenvaltion kohdalla tuen täydentävyyt tä koskeva periaate tarkastettiin vuonna 1995 tavoitteen 2 ohjelma-asiakirjoja hyväksyttäessä. Tavoitteen 5b alueiden kohdalla tuen täydentävyysperiaatetta tarkastettaessa törmättiin metodologi siin ongelmiin. Tukialueiden rajat eivät aina vastaa hallinnollisia yksiköitä, mikä aiheuttaa ongelmia kyseisten alueiden julkisia menoja koskevien tietojen saatavuudessa. Tällaisissa tapauksissa jäsenval tiot ovat soveltaneet arviointimenettelyjä hallinnollisten alueiden sisällä. Monien tukialueiden tuen täydentävyyttä koskevat tiedot kävivät ilmi ohjelma-asiakirjoista tai kansalliset hallintoviranomaiset toimittivat ne liitteinä. Näissä tapauksissa komission yksiköillä oli tilaisuus tarkastaa tuen täydentä vyysperiaatteen noudattaminen ennen ohjelmien hyväksymistä. Kun tietoja ei ollut vielä käytettävis sä, hyväksymispäätöksiin liitettiin yhteisön maksuja koskeva lykkäyslauseke (esimerkiksi Saksassa ja Alankomaissa) kunnes tarvittavat tiedot saatiin. Kyseiset tiedot toimitettiin myöhemmin, ja niiden avulla komission yksiköt pystyivät tarkastamaan täydentävyysperiaatteen noudattamisen kaikilla tavoitteen 5b alueilla. * Lykkäyslauseke on tämän jälkeen poistettu Italian osalta. 36 Seis/emäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Tuen täydentävyysperiaatetta sovelletaan myös kaikkiin tavoitteen 5a perusteella toteutettaviin toimenpiteisiin. Periaatteen noudattamisen tarkastaminen aiheuttaa kuitenkin toimenpiteiden luon teeseen liittyviä ongelmia. Vaikka on mahdollista tarkastaa periaatteen soveltaminen maa- ja metsä talouden tuotteiden jalostuksen ja kaupanpitämisen rakenteiden parantamiseen tähtäävien toimenpi teiden osalta (asetukset (ETY) N:o 866/90 ja 867/90), jotka kuuluivat suunnittelun piiriin, niin tuotantorakenteiden parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta kyseistä periaatetta voidaan soveltaa vain osittain. Vastaaviin tarkoituksiin suunnattujen kansallisten tukitoimenpiteiden kirjo ja hallintoviranomaisten hajanaisuus vaikeuttavat johdonmukaisten ja verrattavissa olevien tietojen keräämistä. Vuoden 1995 aikana jäsenvaltioiden kanssa käytiin perinpohjaisia keskusteluja valmiste luasiakirjasta maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitean kokouksessa ja asetuk sen (ETY) N:o 866/90 seurantakomiteoissa. Tavoitteen 6 kohdalla tuen täydentävyyttä noudatettiin kahdessa kyseessä olevassa jäsenvaltiossa eli Suomessa ja Ruotsissa. Tuen täydentävyyden tämänhetkisen tilanteen arviointi Koska lähes kaikki tavoitteen 2 ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin vuoden 1994 lopussa, tuen täydentä vyyden tämänhetkisen tilanteen arviointi kyseisten alueiden osalta ei alkanut vielä vuonna 1995, jotta menettelyt eivät kuormittuisi liikaa. Komission oli tarkoitus aloittaa työ vuonna 1996 samoin kuin tavoitteen 6 kohdalla. Tavoitteen 1 ohjelmat hyväksyttiin aiemmin vuoden 1994 puolivälissä ja tuen täydentävyyden tämänhetkisen tilanteen arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt kirjattiin ohjelma-asiakirjoi hin. Kyseessä on siis velvoite, joka seuraa kunkin jäsenvaltion ja komission välisestä yhteistyösopi muksesta ja jonka tarkoituksena on saattaa vuosittain ajantasalle alun alkaen ohjelma-asiakirjoissa toimitetut tiedot. Koska komissio ei ollut saanut yhtään ajantasaistettuja tietoja jäsenvaltioiden aloitteesta Portugalia lukuun ottamatta, se käynnisti menettelyn lokakuussa 1995 lähettämällä kirjeen kaikille tavoitteen 1 piiriin kuuluville jäsenvaltioille. Kolme jäsenvaltiota (Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta) eivät olleet vielä silloinkaan noudattaneet ohjelma-asiakirjoissa mainittu ja määräaikoja. Vuoden 1995 lopussa tavoitetta 1 koskeva täydentävyyden arviointi oli monenkirja vaa: Saksa, Belgia, Ranska, Italia ja Alankomaat eivät olleet toimittaneet mitään lukuja koskevia tietoja. Espanja, Kreikka, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat lähettäneet lukuja koskevia epätäydellisiä tietoja (eriasteisesti). Irlanti oli toimittanut tyydyttävät tiedot, joiden avulla oli mah dollista tarkastaa, että täydentävyyttä oli noudatettu vuonna 1995. Tavoitteiden 3 ja 4 osalta täydentävyyden tämänhetkisen tilanteen arviointia koskevia tietoja pyydet tiin kaikilta jäsenvaltioilta vuonna 1995. Koska tavoitteen 3 ohjelmat oli hyväksytty vuoden 1994 lopussa ja tavoitetta 4 oli uudistettu, valtaosaa vastauksista odotettiin saapuvaksi vuoden 1996 puolella. Jäsenvaltioilta vuoden 1995 lopussa saadut luvut (Ranska ja Luxemburg) antavat ymmär tää, että täydentävyyttä on noudatettu näissä jäsenvaltioissa. Huolimatta tietojen esittämisen suhteellisen hitaasta etenemisestä jäsenvaltiot ja komissio työskente levät yleisesti ottaen kiinteästi ja intensiivisesti selkeyttääkseen tietojen keräämistä koskevia metode ja ja lisätäkseen niiden avoimuutta. Kun nämä perusperiaatteet on määritelty, myöhempi arviointi työ helpottuu huomattavasti. Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 37 2. Tavoite 1 2. 1. Tavoitteen 1 toteuttaminen vuonna 1995 Toinen suunnittelukausi (1994-1999) käynnistyi pääasiallisesti vuoden 1994 aikana ja jatkui vuonna 1995. Vuonna 1995 hyväksyttiin 24 tukitoimenpidettä, joihin kuului yksi yhtenäinen ohjelma- asiakirja (Itävalta9), 16 toimenpideohjelmaa, 5 yleiskattavaa tukea ja kaksi suurhanketta. Tätä lukua on verrattava vuoden 1994 vastaaviin hyväksymislukuihin: yhteensä 141 tukitoimenpidettä, johon kuuluu 127 toimenpideohjelmaa, 11 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa ja 3 yleiskattavaa tukea. Vuosien 1994 ja 1995 välillä tavoitteen 1 osalta hyväksyttiin kaikki yhteisön tukikehykset (6) ja kaikki yhtenäiset ohjelma-asiakirjat (12) sekä 143 toimenpideohjelmaa, 8 yleiskattavaa tukea ja kaksi suurhanketta (eli yhteensä 165 tukitoimenpidettä yhteisön tukikehykset pois lukien). Rahastojen välisen lähentämisen kannalta katsottuna vuosina 1994-1995 hyväksytyistä yhteensä 165 tukitoimenpiteestä 88 (53%) käsitti ainoastaan yhden rahaston (49 EAKR, 20 ESR, 16 EMOTR ja 3 KOR). Kaksi rahastoa yhdessä rahoitti 34:ää (21%) tukitoimenpidettä, joista suurin osa (31) oli EAKR:n ja ESR:n yhteisiä tukitoimenpiteitä, yksi EAKR:n ja EMOTR:in tukitoimenpide, yksi EAKR:n ja KOR:in tukitoimenpide ja yksi ESR:n ja EMOTR:in tukitoimenpide. EMOTR:in ja KOR:in taikka ESR:n ja KOR:in yhteisistä tukitoimenpiteistä ei tehty yhtään päätöstä. Kolmen rahaston yhdessä rahoittamia tukitoimenpiteitä on yhteensä 31 (19%) ja niihin kaikkiin kuuluu EAKR:n, ESR:n ja EMOTR:in rahoitusta (siis ilman KOR:ia), lukuun ottamatta yhtä tukitoimenpi dettä, jossa on mukana KOR, mutta ei EMOTR. Kaikkien neljän rahaston yhdessä rahoittamia tukitoimenpiteitä on yhteensä 12 (7%). Taulukko 8: Tavoite 1 — vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Suunniteltu Hyväksytty 1 lyvaksymis-% Maksusitoumukset 1994-1995 %:ia tuesta Maksut 1994-1995 '/. ia tuesta ' Suunniteltu/YOA '• SuunnilcltuATK n 730. 0 • 730,0 100% 107,0 15% 79. 8 11% D 13. 640,0 •• 13. 621,9 100% 3. 892,1 29% 2. 470,1 18% EL 13. 980,0 •• 13. 661. 1 98% 4. 544,9 33% 2. 760,7 20% E 26. 300. 0 •• 24. 668. 3 94% 8. 372,4 34% 5. 570,0 2 3% F 2. 189,2 • 2. 189. 2 100% 497. 6 2 3% 286. 7 13% IKL 5. 620,0 •• 5. 622. 5 100% 1. 680,1 30% 1. 369,6 24% I 14. 860,0 •• 13. 491,6 9 1% 3. 024. 7 22% 1. 555. 4 12% N 150. 0 • 150,0 100% 37. 2 25% 19. 6 13% AT 165,6 • 165,6 100% 28,8 17% 14,4 9% V 13. 980,0 •• 13. 905. 8 99% 4. 548,8 33% 3. 263. 4 23% UK 2. 359,8 • 2359. 8 100% 532,3 2 3% 331,4 14% Ylitrrnsl 93974,6 90. 565. 7 96% 27. 265. 9 30% 17. 721. 1 20% Kauden 1994-1999 kahden ensimmäisen toimintavuoden jälkeen tavoitteen 1 toteuttamistilanne vaikuttaa melko tyydyttävältä. Lähes kaikki suunnitellut tukitoimenpiteet (96%) on hyväksytty yhtenäisinä ohjelma-asiakirjoina tai toimenpideohjelmina, yleiskattavina tukina ja suurhankkeina. Hankkeita, joista osa käynnistettiin vuonna 1994, toteutetaan parhaillaan paikallisella tasolla. Lähes kolmasosa määrärahoista on kohdennettu hyväksyttyihin tukitoimenpiteisiin. Tässä suhteessa ti lanne on edistynein neljässä koheesiorahaston tukea saavassa jäsenvaltiossa ja vähiten maksusitou muksia on tehty Belgiassa. Maksaminen on luonnollisesti edennyt hitaammin, koska tukitoimet hyväksyttäessä suoritettavia ennakkoja lukuun ottamatta yhteisön maksut suoritetaan vasta töiden edistymisen perusteella kansallisten viranomaisten esittämästä pyynnöstä. Tuesta on maksettu ainoastaan 20 prosenttia, mikä johtuu ennen kaikkea siitä, että ohjelmat hyväksyttiin vuoden 1994 lopussa. Tämä vajaus on kuitenkin joissain tapauksissa voitu kuroa umpeen vuoden 1995 aikana. Tilanne vaihtelee jäsenvaltiokohtaisesti, sillä koheesiorahaston neljän kohdemaan maksutaso on joissain tapauksissa lähes neljäsosa tuesta. Belgiassa ja erityisesti Itävallassa maksuja on suoritettu kaikkein vähiten. 9 Katso I. A. 7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. 38 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 toimintaa. investointeihin teollisuuden ja myrkylliset tavoitteeseen 1 varatuista määrärahoista. Nämä Ympäristön huomioon ottaminen tavoitteessa 1: tukitoimen Tavoitteen 1 kohdealueilla ja jäsenvaltioissa rakennerahastojen ympäristöä koskevat jotka ovat usein hyvin piteet ilmenevät pääasiassa suorina investointeina ympäristöhankkeisiin, kohdennet kin mittavia. Kaudella 1994-1999 nimenomaan ympäristöä koskeviin investoin tiin 8,327 miljardia ecua eli 9prosenttia joiden puuttumista vähemmän kehit nit koskevat erityisesti ympäristöä koskevia perusrakenteita, alueiden sosiaalis-taloudelli- tyneiltä alueilta korostetaan viidennessä määräaikaiskertomuksessa sesta kehityksestä viimeaikaisesta edistyksestä huolimatta. Lisäksi nämä perusrakenteet ovat tärkeä keino suojautua ekologisilta vahingoilta sekä edistävät huomattavasti kyseisten alueiden ja paikkakuntien ja Tavoitteen 1 kohdealueiden pääasialliset ekologiset ongelmat koskevat vesivarojen suojelua (kotita hoitoa (rannikko- tai sisävedet, teollisuus- tai luonnonvedet) sekä jätteiden suoraan louksien, ympäristöön varatuista määrärahoista kohdennetaan edellä mainittuihin tarkoituksiin. Rahoitetut toimittamiseen, hankkeet ja toimenpiteet liittyvät jätevesien jälleenkäsittelyyn, jätteiden keräykseen, käsittelyyn ja kierrätykseen ja sisävesialtai- den puhdistamiseen. Näillä alueilla tuotannollisiin investointeihin suunnattu huomattava ralla tavalla suotuisasti ympäristöön. Nämä investoinnit ympäristöystävällisen matkailun edistämiseen lyksissä). Maatalousalaa koskevissa useissa ohjelmissa määrätään ympäristönsuojelua esimerkiksi maatalouden saastumisen valvonnasta ja maalaismaisemien suojelusta. Nämä piteet täydentävät YMP. n uudistuksen yhteydessä hyväksyttyjä ympäristötoimenpiteitä. Hankkeiden ympäristövaikutuksen perusteella rahoitettujen infrastruktuurihankkeiden tukea saavissa jäsenvaltioissa. seuranta, arviointi ja tutkimus onkin ankaraa tavoitteen 1 tärkeyden vuoksi erityisesti koheesiorahaston tuki vaikuttaa myös epäsuo joukkoliikenteeseen, tukemiseen (erityisesti pk-yri- tuhoamista tavoitteen 1 perusteella taikka rannikkovyöhykkeiden jätteet). 86 prosenttia tai energiansäästön toimista, toimen liittyvät erityisesti veden poistoon ja tukevista Taulukko 9: Tavoite 1 ja ympäristö — suoraan ympäristöasioihin kohdennettujen määrärahojen jakautuminen, 1994-1999 (EUR 12 — miljoonaa ecua — vuoden 1994 hintoina) (C)3% ( d ) l% Vesivarojen puhdistus ja jakelu (a) Teollisuus-ja kaupunkiympärislö, luonnonympäristön suojelu (b) Jätteiden keruu ja käsittely (c) Tutkimus, koulutus ja muut (d) 6. 970 1. 057 225 75_ 8. 327 Yhteensä Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 3^ 2. 2. Jäsenvaltiokohtainen esitys BELGIA YOA:n toimintasuunnitelma 1994-1999 Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR miljoonaa ecua Taloudellisen toiminnan elvyttäminen (a) Vetovoiman vahvistaminen (b) Liikenteen infrastruktuurit (c) Yhtäläiset mahdollisuudet (d) Tekninen apu (e) Yhteensä % 480,1 90,6 30,9 124,6 3,8 730,0 100% 388,9 85. 9 30,9 7,6 2,6 515,9 7 1% 45,5 3. 0 117,0 1. 2 166,7 2 3% 45. 3 1,7 0,4 (C) ( b) 12% 47,0 6% 0,4 0% (d) 17% <e> 1% (a) 66% Toteuttaminen vuonna 1995 Ainoa tavoitteen 1 mukainen belgialainen alue, Hainaut'n provinssi, kuuluu yhteen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan, josta päätettiin kesäkuussa 1994. Neljän rakennerahaston rahoitusosuus on yhteensä 730 miljoonaa ecua. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tärkein alue on teollisuus. Vuoden 1995 loppuun mennessä investointitukea oli myönnetty yhteensä 250 yritykselle yritysten perustamiseen tai laajentamiseen tarkoitettujen tukitoimenpiteiden yhteydessä. Nämä investoinnit synnyttävät noin 2 000 työpaikkaa vuoden 1994 heinäkuusta vuoden 1996 loppuun asti ulottuvana ajanjaksona. Yhte näisessä ohjelma-asiakirjassa kaavaillaan noin 4 800 työpaikan syntymistä kuuden vuoden aikana kahden edellä mainitun tukitoimenpiteen yhteydessä ja noin 15 000 työpaikan syntymistä koko ohjelman aikana. Molempien toimenpiteiden toteuttaminen etenee nopeasti, sillä Vallonian virano maiset ovat ottaneet ne ensisijaiseksi tavoitteekseen. Vuosina 1994 ja 1995 teknisissä ja varainhoitoa käsittelevissä komiteoissa hyväksyttyihin lukuisiin hankkeisiin liittyvistä muista tavoitteista ei ole vielä saatu kovinkaan huomattavia tuloksia. Hyväk sytyt toimenpiteet koskevat pääasiassa tutkimus-kehityskeskusten vahvistamista, hylättyjen teolli suus- ja kaupunkialueiden saneerausta, teollisuusalueille pääsyä ja rakenteiden luomiseen tarvittavaa välineistöä, vesivarojen hoitoa ja jätehuoltoa sekä liikenteen perusrakenteita. Ympäristön huomioiminen Hainaut'ta koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa ei ilmene erillisenä ensisijaisena tavoitteena, vaan sisältyy kahteen eri tavoitteeseen. Toinen liittyy taloudel lisen toiminnan elvyttämiseen, johon kuuluu teollisuusympäristöä koskeva erityinen toimenpide, joka tähtää mm. hylättyjen teollisuus- ja kaupunkialueiden saneeraukseen (42 miljoonaa ecua EAKR. stä). Toinen puolestaan tähtää alueen vetovoiman vahvistamiseen ja siihen kuuluvat ympäristötoimenpiteet liittyvät vesivarojen hoitoon ja jätehuoltoon (47 miljoonaa ecua EAKR. s tä) tai ympäristöalan koulutukseen (3 miljoonaa ecua ESR:stä). Ympäristötoimenpiteisiin koh dennettu yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 92 miljoonaa ecua eli 13 prosenttia Hainaut'lle myönnetystä kokonaisrahoituksesta. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Yleisesti ottaen määrärahoja ei ole käytetty riittävästi, jotta EAKR:n maksusitoumuksen vuoden 1995 erästä voitaisiin sopia (kuitenkin suunniteltu vuodeksi 1996). EMOTR:in, ESR:n ja KOR:in määrärahojen käyttö osoittaa, että toteuttaminen sujuu tavanomaisesti, minkä vuoksi maksusitou musten vuoden 1995 erät voitiin kohdentaa. Lisäksi seurantakomitea päätti vuoden 1995 toisessa kokouksessaan siirtää osan elintarviketeollisuuteen varatuista EMOTR:in määrärahoista KOR:in vesiviljely alalla rahoittamiin hankkeisiin. 40 Seisicmäi vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 10: Tavoite 1 — Belgia — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo naa ecua) Ohjelma ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset KR:n tuki (D Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) | 2. 411,7| 730,0| 9,0| 107,0| 15%| 29,6| 79,8| 75% 1994 YOAHainaul SAKSA ITA. /I toimintasuunnitelma 1994-1999 Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOK miljoonaa ecua Tuotannolliset investoinnit (a) Tuki pk-yrityksille (b) TVK. innovaatio (c) Ympäristö (d) Inhimilliset voimavarat, koulutus (e) Maatalous, maaseutualueet, kalastus (0 Tekninen apu (p) 2. 430,6 2. 317,9 613,1 1. 105. 7 3. 648,2 3. 224,3 300. 2 Yhteensä % 13. 640,0 100% 2. 375,2 2. 064,7 485,0 805,7 584,1 425,3 80,0 6. 820,0 50% 55,4 253,2 128,1 300,0 3. 064. 1 107,3 183. 9 4. 092,0 30% 2. 608,2 36,3 2. 644,5 19% 83,5 83,5 1% (f) 24% (9 2% (a) 18% (b 17% (e) 27% (C) 4% (d) e% Saksan uudet osavaltiot kuuluvat yhteen yhteisön tukikehykseen, joka hyväksyttiin vuonna 1994. Sitä toteutetaan 18 toimenpideohjelmalla, jotka saavat yhteisön tukea yhteensä 13,622 miljardia ecua. Yhtenäistetyn lähestymistavan mukaisesti jokaisella viidestä osavaltiosta on kolme toimenpi deohjelmaa, jotka koskevat talouden kehittämistä (pääasiassa EAKRrstä rahoitettu ohjelma, joka käsittää ESR:n ja EMOTR:in lisätoimenpiteitä), työmarkkinoiden kehitystä (pääasiassa ESRrstä rahoitettu ohjelma, joka käsittää EAKR:n lisätoimenpiteitä) ja maaseudun kehitystä (pääasiassa EMOTR:sta rahoitettu ohjelma, joka käsittää EAKRrn ja ESRrn lisätoimenpiteitä). Itä-Berliinissä kolmen rahaston toimenpiteet on yhdistetty yhteen toimenpideohjelmaan. Lisäksi kaksi ohjelmaa, toinen ESR:n ja toinen KOR:in, toteutetaan horisontaalisesti. Toteuttaminen vuonna 1995 tukikehyksessä etusijalle asetettujen toteuttaminen on edistynyt hyvin. Yhteisön EAKRrn tukea oli 31. joulukuuta 1995 saanut yhteensä noin 9 300 hanketta. Tuotannollisten investointien ja pk-yrityksille suunnatun tuen ansiosta oli syntynyt 64 600 uutta työpaikkaa ja noin 117 000 työpaikkaa oli säilynyt. Maaseudun kehitystä koskevien ohjelmien ansiosta kaudella 1994- 1995 syntyi tai säilyi 20 300 työpaikkaa. tavoitteiden tukikehyksen EAKR:n kaikista määrärahoista), vaikka ESR:nkin Uusissa osavaltiossa ympäristön parantamiseen tähtäävät toimenpiteet muodostavat YTK:n itse näisen tavoitteen. Ne rahoitetaan suureksi osaksi EAKR:stä (806 miljoonaa ecua eli 12 prosenttia rahoitusosuus on yhteisön huomattava (300 miljoonaa ecua). Rakennerahastojen osuus on yhteensä 1,106 miljardia ecua eli 8 prosenttia YTK. n tuesta. YTK:n ympäristötavoite toimenpi teollisuuteen ja kaup deohjelmaan sisällytetyillä toimenpiteillä. EAKR. n koskevien tuotteita ja palveluja paan, ympäristöalan tarjoaviin yrityksiin ja ympäristönsuojelua teollisuus- ja kauppa-alueiden kunnostus sekä veden perusrakenteiden kehittämiseen (hylättyjen toimintakeskusten, palvelualan yritysten ja pk- puhdistamojen, ympäristötekniikoita levittävien perustami yrityksille suunnattuun neuvontaan ja tiedotukseen keskittyvien ympäristökeskusten ammattien ja ekologisten nen). ESR:n määrärahat liittyvät pätevyyteen edistämiseen tarkoitettujen hankkeiden yhteydessä, joihin kuuluu mm. pk-yritysten työtekijöiden kouluttaminen. Vuoden 1995 lopussa tavoitteen perusteella oli tuettu 461 hanketta. toteutetaan kuhunkin alueelliseen toimenpiteet keskittyvät työllisyyshankkeiden tämän ensisijaisen Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 41 Tarkasteltaessa yhteisön tukikehyksen tuotannollisia investointeja ja taloutta edistäviä perusraken teita koskevaa tukea huomataan, että tuotannollisiin investointeihin tarkoitettu tuki käytetään erityisesti tytäryritysten ja itsenäisen toiminnan luomiseen, olemassa olevien yritysten rationalisoin tiin ja toimintasuunnan muuttamiseen sekä kaupallisiin matkailualan yrityksiin. Perusrakenteiden osalta investoinnit koskevat teollisuus- ja kauppa-alueiden kunnostusta, teknologiakeskuksia, teolli suus- ja kauppakeskuksia, jakelu- ja puistoverkkoja sekä matkailuun liittyviä julkisia palveluja. Noin 35 prosenttia EAKRrn määrärahoista tällä kaudella kohdennettiin tähän ensisijaiseen tavoittee seen ja vuoden 1995 loppuun mennessä yhteensä 2 480 hanketta (joista i 308 Sachsenissa) oli saanut tähän tarkoitukseen varattua EAKRrn tukea, noin 24 400 työpaikkaa oli syntynyt ja noin 57 700 työpaikkaa oli säilynyt (joista 32 800 Sachsenissa). Vaikka ESRrn tätä tavoitetta koskeva rahoituso suus on suhteellisen alhainen (1,4% määrärahoista), sen vaikutus on merkittävä erityisesti nuorten työhakijoiden sijoittautumisessa sekä koulutuspaikkojen syntymisessä yrityksiin. Yhteisön tukikehyksen toisena pääasiallisena tavoitteena ovat pk-yritysten tukitoimenpiteet. Ensim mäinen toimenpideryhmä koskee tuotannollisia investointeja (pk-yritysten perustaminen sekä niiden laajentaminen, rationalisointi ja toimintasuunnan muuttaminen). Toinen toimenpideryhmä liittyy pk-yrityksille tarjottaviin tukipalveluihin (perusrakenteiden luominen ja käyttö, kuten teollisuus- ja kauppakeskukset, jakelu- ja poistoverkot; yhteistilat ja -palvelut, kuten teknologia- ja innovaatio- keskukset ja yrityshautomot; yritystenvälisten järjestelyjen luominen ammatillista koulutusta varten; omien kehitysmahdollisuuksien käyttöönottaminen; markkinoille pääsyyn ja yrityshallintoon suun nattu tuki). Kaudeksi 1994-1999 tähän ensisijaiseen tavoitteeseen on kohdennettu noin 30 prosenttia EAKRrn määrärahoista. ESRrn rahoitus (noin 6% varatuista määrärahoista) suunnataan ammatilli seen jatkokoulutukseen ja työllisyystilanteen vakauttamiseen. Pk-yritysten-hallinnon parantamiseen tähtääviä erityisiä tukitoimia toteutetaan mm. seuraavilla aloillar työn ja henkilöstön organisointi, hallinto, markkinointi, tuotteiden suunnittelu ja laatu. Itä-Berliiniä koskevan toimenpideohjelman osalta komissio antoi vuoden 1995 lopussa luvan siirtää tuotannollisiin investointeihin varatuista määrärahoista 48 miljoonaa ecua teollisuus- ja kauppakeskusten kunnostamiseen, jotta saataisiin käyttöön enemmän tiloja, joita alueen pk-yritykset voisivat vuokrata. Vuoden 1995 lopussa tämän tavoitteen perusteella tuettiin yhteensä 5 536 hanketta, noin 35 000 työpaikkaa syntyi ja noin 53 500 työpaikkaa säilyi. Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja innovaatiota koskevat tukitoimenpiteet ovat toinen yhtei sön tukikehyksen pääasiallisista tavoitteista. Toimenpiteisiin kuuluvat tutkimuspalveluihin ja — laboratorioihin tehtävät investoinnit, teknologiakeskuksiin ja uusien tuotteiden kehittämiseen tarkoi tettu tuki sekä teknologiasta ja markkinoinnista annettava neuvonta. ESR rahoittaa erityisesti ammatillista koulutusta ja nuorten tutkijoiden sijoittamista (esimerkiksi innovaatioavustajat). Kaik kia käytettävissä olevia määrärahoja (yli 3% ESRrn määrärahoista) ei ole voitu käyttää. Koska tämä tavoite on erityisen tärkeä osavaltioiden taloudelliselle kehitykselle, vajauksen poistamiseksi toteute taan erityisiä ponnisteluja. Tämän ensisijaisen tavoitteen perusteella tuettiin vuoden 1995 loppuun mennessä yhteensä 307 hanketta, joista 40 prosenttia toteutettiin Itä-Berliinissä. Työllisyyden edistämiseen liittyviin toimenpideohjelmiin kuuluu laaja valikoima työmarkkinapoli tiikkaan sekä opetus- ja koulutusjärjestelmien uudelleenmuotoiluun liittyviä toimenpiteitä. ESRrn vuoden 1995 määrärahoista noin 80 prosenttia keskitettiin näihin toimenpideohjelmiin (489 miljoo naa ecua). Suurin osa ESRrn tuesta kohdennetaan nuoria koskeviin toimenpiteisiin (Youthstart- tyyppiset), jotta taattaisiin oppisopimuskoulutuspaikat ja erityiset tukipaketit muita heikommassa asemassa oleville nuorille. Työttömille on suunniteltu itsenäisistä osista koostuvia erityiskursseja, jotka liittyvät ammatillisiin ja sosiaalisiin taitoihin, kielikoulutukseen ja oppijaksoihin ulkomailla. Erityisen tärkeänä pidetään naisten ammatillista koulutusta ja (uudelleen)sopeuttamista. Erityistoi menpiteiden lisäksi naisiin on kohdistettu muita toimenpiteitä, jotta naisten osuus työmarkkinoilla säilyisi suurena (yli 50%). Pk-yritykset saavat huomattavaa tukea itsenäisen toiminnan ja hallinnon suunnitteluun. Uusissa osavaltioissa ESR tukee merkittävällä rahoitusosuudella työmarkkinaohjel- mia: tuen taso on 20-35 prosenttia ohjelmiin osallistuvien osavaltioiden menoista. Arviolta 100 000 henkeä on osallistunut ESRrn osarahoittamiin tukitoimiin. EAKR osallistuu myös tähän tukikehyk sen tavoitteeseen 584,1 miljoonalla eculla (eli 9% EAKRrn määrärahoista kaudella 1994-1999). Nämä varat suunnataan teollisuuden ja kaupan alan koulutuspaikkojen ja koulutuspajojen, ammat- 42 Seistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 tikoulujen ja erikoistuneiden korkeakoulujen sekä ammatillisten kurssikeskusten perustamiseen ja kehittämiseen. Maaseudun kehittämistä koskevien toimenpideohjelmien tavoitteena on parantaa maatalousalan taloudellista tilannetta. EAKRrn tuki on 425,3 miljoonaa ecua (eli noin 6% EAKRrn määrärahoista kaudeksi 1994-1999) ja se käytetään maaseutualueiden perusrakenteiden kehittämiseen (teollisuus- ja kauppapaikkojen kunnostaminen, taloudellista toimintaa tukevat perusrakenteet). Vuoden 1995 lopussa EAKR oli tukenut 439 näihin toimenpideohjelmiin kuuluvaa hanketta. Elintarviketeollisuu dessa on siirrytty maito- ja liha-alan toiminnasta (karjankasvatuksen huomattavan vähenemisen vuoksi teurastamot toimivat ylikapasiteetilla) kukkien ja kasvien sekä hedelmien ja vihannesten alalle. Yleisesti ottaen investoinnit keskittyvät pikemminkin vaativampaa jalostamista edellyttäviin uusiin tuotteisiin. Kaupunkien saneeraus kiihdyttää selvästi maaseudun kehitystä. Se kokoaa paljon yksityistä pääomaa lukuisiin pieniin investointeihin, jotka vaikuttavat huomattavasti paikalliseen pienteollisuuteen ja maatalouden ulkopuolisten työpaikkojen syntymiseen. ESR osallistuu näihin toimenpideohjelmiin 107,3 miljoonalla eculla (eli 3% ESRrn määrärahoista kaudeksi 1994-1999). ESRrn tukiosuus käytetään työpaikkojen säilymisen ja syntymisen edistämiseen (pk-yritykset) mat kailun, kaupan ja ympäristön parantamisen aloilla. Työttömien (yli 50% naisia) pätevöittäminen ja (uudelleen)sopeuttaminen on ESRrn toiminnan erityinen tavoite, jonka toteuttamiseen osallistuvat usein myös muut rahastot. Kalastusta koskevat KORrin toimenpiteet oli tarpeen suunnitella uudelleen, jotta investointeja voitaisiin kiihdyttää useilla tukialueilla. Yhteisön tukikehyksessä kaudeksi 1994-1999 on varattu tekniseen apuun 300,2 miljoonaa ecua. Vuoden 1995 lopussa EAKRrstä rahoitettavaksi oli hyväksytty 269 erityisesti toimenpideohjelmien toteuttamista ja seurantaa koskevaa toimenpidettä ja ne oli käynnistetty. Ohjelmien väliarviointia varten vuoden 1995 toisella puoliskolla perustetut tilapäiset komiteat laati vat yksityiskohtaisen aikataulun arviointikertomusten esittämisestä osavaltioiden tasolla (loppuker- tomukset suunniteltu huhtikuuksi 1997) ja tiivistelmän esittämisestä yhteisön tukikehyksen tasolla (loppukertomus suunniteltu heinäkuuksi 1997) ja vahvistivat arviointia koskevat tehtävät, jotka seurantakomitea hyväksyi. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Yhteisön tukikehyksen rahoituksen toteutumisen osalta voidaan todeta, että maksusitoumusten taso on melko tyydyttävä eli 29 prosenttia rakennerahastojen tuesta. Vuosina 1994 ja 1995 maksut olivat 2,470 miljardia ecua. EAKRrn maksut puolestaan olivat 1,027 miljardia ecua eli 15 prosenttia EAKRrn kauden 1994-1999 määrärahoista ja 95 prosenttia EAKRrn vuosien 1994 ja 1995 eristä. Myös EMOTRrin kauden 1994-1999 tukitoimenpiteet ovat edistyneet hyvin uusissa osavaltioissa. Suurin osa investoinneista ja hankkeista on käynnistetty ja määrärahoja on käytetty tyydyttävästi. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 43 Taulukko 11: Tavoite 1 — Saksa — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset KR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksul 1995 Maksut 1994-1995 (3)/(2) (3) 1994 Alueelliset TO TO Berliini (Ita) TO Brandenburg (1) TO Brandenburg (2) TO Brandenburg (3) TO Mccklenburg-Vorpommem (1) TO Mccklenburg-Vorpommem (2) TO Mecklcnburg-Vorpommcm (3) TO Sachsen (1) TO Sachsen (2) TO Sachsen (3) TO Sachsen-Anhalt (1) TO Sachsen-Anhalt (2) TO Sachsen-Anhalt (3) TOThUringcn(l) TO ThUringen (2) TO ThUringen (3) Useita alueita koskevut TO TO Kalastus TO Työvoiman pätevöittäminen YHTEENSÄ (1) Taloudellinen kehitys (2) Maaseudun kehitys (3) Työmarkkinat 2. 442,9 6. 141,4 2. 417,8 889,1 5. 819,0 1. 880,7 808,6 8. 908,0 1. 679,4 948,3 9. 488,8 2. 059,0 974,2 8. 240,4 2. 432,9 778,6 743,1 964,8 729. 9 471. 9 785,1 676,6 362,2 2. 081. 2 621. 5 659,8 1. 190. 8 583. 5 590. 6 1. 021,8 521,0 457,9 110,0 95,4 107. 3 70,2 117,7 197. 8 54,9 267,4 86,9 107,3 177,1 81,3 80,2 152,6 77,2 68,1 ' 211,4 226,3 207,2 134,8 224,2 296,6 104,6 590,1 179,8 146,2 338,6 173,9 161. 1 291. 3 149,4 130,8 28% 2 3% 28% 29% 29% 44% 29% 28% 29% 22% 28% 30% 27% 29% 29% 29% 47,2 87,2 85,3 55,8 123,8 79,0 44,7 156,3 76,9 65,3 48,1 77,5 40,1 10,6 52,1 66. 5 107,0 155. 8 162,1 104,5 177. 1 156,4 69,5 391. 9 142,3 84,8 128,8 124,2 102,8 118. 8 89,4 97,9 5 1% 69% 78% 77% 79% 53% 66% 66% 79% 58% 38% 7 1% 64% 4 1% 60% 75% 197,2 2. 360,5 58. 466,9 83,5 1. 076. 7 13. 621,9 12,0 159,5 2. 022,6 19,0 306,7 3. 892,1 2 3% 28% 29% 8,1 127,6 1. 252,0 U. 6 245,4 2. 470,1 6 1% 80% 6 3% Vuoden 1995 aikana lopeteltiin vielä kauden 1991-1993 yhteisön tukikehyksen soveltamista. Vuoden loppuun mennessä rakennerahastojen määrärahat oli käytetty 100-prosenttisesti ja kauden 1991-1993 yhteisön tukikehyksessä käytettävissä olleista EAKRrn määrärahoista (yhteensä 1,567 miljardia ecua) oli maksettu vuoden 1995 lopussa 1,437 miljardia ecua eli 92 prosenttia, vaikka vuoden 1995 aikana ei ollutkaan suoritettu yhtään maksua. Vuoden lopussa ei vielä ollut saatavissa loppukerto- muksia eikä loppuun saatettujen toimenpideohjelmien lopullista maksua koskevia pyyntöjä ollut esitetty. Mecklenburg-Vorpommernin, Sachsenin ja Sachsen-Anhaltin osavaltioiden kohdalla kyseis ten kertomusten jättämisen määräaika oli 30. kesäkuuta 1996. Itä-Berliinin sekä Thuringenin ja Brandenburgin osavaltioiden kyseinen määräaika on 30. kesäkuuta 1997, sillä maksuaikaa on pidennetty 31. päivään joulukuuta 1996. Tämä lykkäys johtuu erityisesti epäselviin omistussuhteisiin liittyvistä organisointiongelmista sekä yksityisten investoijien varojen keräämisessä tapahtuneista viivästyksistä. KREIKKA YTK:n toimintasuunnitelma 1994-1999 Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR miljoonaa ecua Suuret infrastruktuurit (a) Elämänlaadun parantaminen (b) Taloudellinen kilpailukyky (e) Inhimilliset voimavarat ja työllisyys (d) Alueellisten erojen vähentäminen (e) Tekninen apu (f) 2737,1 1. 456,8 2. 684,3 2. 556,3 4. 474,4 71,1 Yhteensä % 13. 980,0 100% 2. 699,5 1. 436,8 1. 210,2 377,0 3. 707,4 58,6 9. 489,5 68% 37,6 20. 0 75,1 2. 179,3 236,0 12,5 2. 560,5 18% 1. 269,0 130. 0 531,0 1. 800,0 13% 130,0 1% (e) 32% (f)1% (a) ro*. (b) iow (d) 18% Vuonna 1995 hyväksytyt uudet ohjelmat Vuonna 1994 hyväksyttiin suurin osa Kreikan tukikehykseen kaudella 1994-1999 kuuluvista toimen pideohjelmista ja suurhankkeista. Lisäksi vuonna 1995 neuvoteltiin vielä jäljellä olevista toimenpi deohjelmista ja ne hyväksyttiin. Kyseessä olivat "matkailua ja kulttuuria", "televiestintää" ja "posti palveluja" koskevat toimenpideohjelmat. Vuonna 1996 hyväksyttäväksi jäi ainoastaan "teknistä 44 Scisiemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 apua" koskeva toimenpideohjelma, johon kuuluu Kreikan julkishallinnon toiseen yhteisön tukike hykseen sopeuttamista koskevia liitännäistoimia. Matkailua ja kulttuuria koskeva toimenpideohjelma hyväksyttiin marraskuussa 1995. Se sisältää kaksi erillistä osaohjelmaa, joista toinen liittyy matkailuun ja toinen kulttuuriin. Siitä aiheutuvat julkiset menot ovat yhteensä 479,3 miljoonaa ecua, josta 229,1 miljoonaa ecua korvataan rakennera hastoista (219,1 miljoonaa EAKRrstä ja 10 miljoonaa ESRrstä). Yksityissektori osallistuu 316,3 miljoonalla eculla matkailua koskevaan osaohjelmaan. Sen tavoitteena on korjata Kreikan matkai lun sisäisiä ongelmia toisin sanoen pidentää matkailukautta, tasapainottaa matkailutoiminnan maan tieteellistä jakautumista ja parantaa matkailutuotteiden laatua (erityisesti majoitus ja inhimilliset voimavarat). Rahoitettu kulttuuria koskeva perusrakenne liittyy suoraan matkailun kehittämiseen (museot, muistomerkkien restaurointi, konferenssikeskukset). Televiestintää koskevaa toimenpideohjelmaa tuetaan rakennerahastoista 172,7 miljoonalla eculla (142,2 miljoonaa EAKRrstä ja 30,5 miljoonaa ESRrstä). Sen tavoitteena on Kreikan lainsäädännön mukauttaminen Euroopan unionin lainsäädäntöön, syrjäisten alueiden televerkon uudistaminen ja televiestintäpalvelujen laadun parantaminen siirtymällä digitaaliseen verkkoon ja kehittämällä uusia edistyneitä palveluja. Postipalveluja koskeva toimenpideohjelma saa yhteisön tukea 78 miljoonaa ecua (70,9 miljoonaa EAKRrstä ja 7,1 miljoonaa ESRrstä). Kokonaiskustannukset ovat 117,1 miljoonaa ecua. Tavoitteena on parantaa palvelujen laatua, parantaa toimien ja menettelyjen järjestämistä ja hyödyntämistä sekä tarkistaa asiaa koskevaa lainsäädäntöä. Toteuttaminen vuonna 1995 ja myrkyllisten tavoitteeseen. Päätavoitteet osuvat eri Ympäristöllä on Kreikkaa koskevassa YTK. ssa oma osatavoitteensa, joka on liitetty elämänlaa toiminta- dun parantamista koskevaan pääasialliseen alueille: eri saastelähteiden valvonta (vesi, ilmakehä, melu); vesivarojen hoito ja jätevesien huolto; kotitalouden ehkäiseminen; ilman laadun parantaminen erityisesti Attikassa; aluesuunnittelu, mukaan lukien varsinkin bio- joka saa 35 prosenttia EAKR:n rahoituksesta. Tämä toopit kattavan rekisterin perustaminen, osatavoite kuuluu kansalliseen tuetaan 376,7 miljoonalla eculla EAKR. stä. Lisäksi eri alueellisiin ohjelmiin kuuluu ympäristötoimenpiteitä. Kreikan ympäristö saa yhteisön tukea yhteensä noin 624 miljoonaa ecua (4% YTK:sta). jätteiden huolto; pääasiallisten ympäristövaarojen toimenpideohjelmaan, jota Vuonna 1994 hyväksyttyjen ohjelmien joukossa on maataloutta koskeva toimenpideohjelma. Yhtei sön tukikehyksen kansalliseen osaan kuuluvan ja yksinomaan EMOTRrsta rahoitettavan toimenpi deohjelman vuoden 1995 määrärahat käytettiin lähes kokonaisuudessaan. Tähän tulokseen päästiin, koska tiettyjen toimenpiteiden toteuttaminen eteni erittäin nopeasti (esimerkiksi tavoitteen 5a toi menpiteet) ja aikaisemmin käynnistetyt hankkeet sekä metsiä koskevat toimenpiteet saatiin päätök seen. Vuonna 1995 ohjelmaa muutettiin lisäämällä siihen yhteisön tukikehyksen indeksiin sitomisesta saadut 13,3 miljoonaa ecua, mikä mahdollisti uusien toimien aloittamisen. Yhteisön tukikehyksen alueellista osaa tarkasteltaessa EMOTRrin tukitoimenpiteiden tilanne on värikkäämpi, sillä tukitoi menpiteet ovat erittäin vaihtelevia, tukijärjestelmiä on monia ja maaseudun kehittämistä koskevat toimet ovat innovatiivisia. Lisäksi alueellisten toimenpideohjelmien hallintoon on lisätty uusia piirteitä. Tästä syystä toteuttaminen edistyi ennakoitua hitaammin. Vuonna 1995 ratkaistiin kuiten kin kaikki käynnistämisessä alun perin ilmenneet ongelmat ja suuri osa viivästyksistä voidaankin korjata vuonna 1996. Yleensä alueelliset ohjelmat edistyvät nopeammin kuin kansalliset toimenpi deohjelmat. Tämä ero johtuu siitä, että alueellisiin toimenpideohjelmiin ei kuulu niin laajoja hankkeita kuin kansallisiin toimenpideohjelmiin ja sen vuoksi niiden käynnistäminen on nopeampaa. Suurhankkeet puolestaan edellyttivät uusien täytäntöönpanorakenteiden luomista. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 45 Joitakin huomattavia edistysaskelia maatalouden rakenteiden ja maaseu dun kehittämisen alalla: • 170 000 maatilaa sai tasaushyvitystä; • 1 327 uutta investointisuunnitelmaa hyväksyttiin; • 900 ha metsitettiin uudelleen, 630 ha kansallisia metsiä ja puistoja parannettiin, 1 160 ha solateitä korjattiin, 2 030 ha metsiä suojeltiin; • 58 vesihuoltoon liittyvää hanketta päätettiin ja 8 uutta huomattavaa hanketta käynnistettiin; • 420 ha viinitarhoja (viinikirvan saastuttamia) liitettiin uuteen ohjel maan. Inhimillisiin voimavaroihin liittyvien toimien osalta luotiin institutionaalinen sekä verkon yhteenso vittamista koskeva kehys. Suunnittelusta ja yleisestä ohjelmoinnista vastaa keskuslaitos. Se huolehtii lisäksi teollisen kehityksen seurantakeskusten, työmarkkinoiden suuntausten sekä kelpoisuuksien ja tutkintojen kehityksen yhteensovittamisesta. Se vastaa myös koulutuserittelyjen ja opiskeluohjel mien kehittämisestä sekä ammatillista jatkokoulutusta koskevien toimien toteuttamisen yleisestä seurannasta. Lisäksi on kehitetty ammatillista jatkokoulutusta koskeva sertifiointirakenne, jonka ensisijaisena tehtävänä oli antaa hyväksyntä koulutuskeskuksille. Sittemmin sen hyväksyntä on laajennettu asteittain koskemaan myös kouluttajia ja ammatillista jatkokoulutusta. Erityisesti koulu tuksesta vastaavia henkilöitä ja kouluttajia koskevan hyväksynnän osalta tavoitteena on varmistaa, että ammatillinen jatkokoulutus ja kansallisen opetusministeriön vastuulla oleva peruskoulutusjär jestelmä ovat yhdenmukaisia. Kalastuksen toimenpideohjelma toteutettiin vuonna 1995 kahdessa vaiheessa. Ensimmäisen vaiheen aikana kansalliset viranomaiset hyväksyivät toimenpideohjelmien toteuttamisen oikeudellisen kehyk sen ja toisen vaiheen aikana ministeriöissä tehtiin ensimmäiset päätökset mahdollisista tuensaajista sekä käynnistettiin toimet. Seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa ja nopeutti kokouksillaan ohjelman ensimmäisten toimien käynnistämistä erityisesti merikalastuksen alalla. KORrin vuoden 1994 määrärahoista 80 prosenttia maksettiin Kreikalle. Tukitoimien toteuttamisen perusteella KO Rrin vuoden 1995 määrärahat voitiin kohdentaa kokonaisuudessaan. Myös kahta muuta ohjelmaa muutettiin vuoden 1995 aikana. Kyseessä ovat teollisuutta ja palveluja sekä ympäristöä koskevat toimenpideohjelmat. Muutokset päätettiin seurantakomiteoissa ja ne koskevat ainoastaan rahoituksen suunnittelua, jotta ohjelmien käynnistämisessä tapahtuneet viiväs tykset voidaan ottaa huomioon. Viivytysten syynä oli monien toimien innovatiivisuudesta johtuva huomattava lainsäädäntöä ja valmistelua koskeva työ. Uudet rakenteet: Kreikkaa koskevan YTKm onnistuminen riippuu tehokkaiden toteutta- misrakenteiden luomisesta, esimerkiksi moottoriteiden, rautateiden, re kisterin jne. (EGNATIA S. A. , ERGOSE, Rekisteri) toteuttamisesta vas taavien keskusten perustamisesta. Kyseiset keskukset perustettiin vuonna 1995 ja ne ovat jo aloittaneet toimintansa. Lisäksi merkittävää uutuutta Kreikassa edustavat tuotannollisia inves tointeja koskeva "one-stop-shop"-rakenne ja YTKrsten hallinnon ja seu rannan parantamista koskeva "management organisation unit"-rakenne, joiden luomisesta määrättiin YTKrssä. Näiden rakenteiden tarkoituksena on parantaa rakenteellisten tukitoimien toteuttamisen laatua Kreikassa. Myös julkisia urakoita koskevan järjestelmän parantamiseksi ponnistel tiin melkoisesti. Tätä alaa koskeva toimintasuunnitelma edistyi huomat tavasti ja monet osat on jo voitu toteuttaa ja siirtää osaksi lainsäädäntöä (esimerkiksi julkisia urakoita koskevan ensisijaisen lain muuttaminen sekä presidentin antamien asetusten, kiertokirjeiden ja ministeriöiden päätösten hyväksyminen). 46 Seisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Yhteisön tukikehyksen toteutumistaso on kokonaisuudessaan 70 prosenttia vuonna 1995 ja vuosien 1994 ja 1995 kumuloitunut toteutumistaso 55 prosenttia. Vuonna 1995 toimenpideohjelmien ja suururakoiden eteneminen nosti maksusitoumusten ja maksujen tason korkeaksi (2,653 miljardia ecua maksusitoumuksia ja 1,706 miljardia ecua maksuja). EAKRrn maksusitoumukset ovat jo nyt ennakoitua suuremmat samoin kuin EAKRrn Kreikalle vuonna 1995 myöntämä tuki (1,813 miljardia ecua sidottiin ennakoidun 1,405 miljardin ecun sijasta). Taulukko 12: Tavoite 1 — Kreikka — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset KK:n tuki (I) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2WI) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Useita uineita koskevut TO TO Kulttuuri-matkailu TO 1'osttpalvclul TO Televiestintä 1994 Alueelliset TO TO Atlika TO Kreeta TO Pohjois-Egca TO Etelä-Egea TO Epeiros TO Manner-Kreikka TO Länsi-Kreikka TO Joonianmercn saaret TO Kcski-Makedonia TO Länsi-Makedonia TO Makedonia-Traakia TO I'cloponnesos TO Thcssalia Useita alueita koskevat TO TO Maatalous TO Rautatiet TO Kaupunkisuunnittelu (Metro) TO Koulutus ja peruskoulutus TO Energia TO Ympäristö TO Sosiaalinen syrjäytyminen TO Ammatillinen jatkokoulutus TO Maakaasu TO Teollisuus ja palvelut TO Julkishallinto TO Kalastus - Vesiviljely TO Tutkimus - Teknologia TO Tiet - Salamat - Lentokentät TO Terveys - Vakuutus YHTEENSÄ 795. 6 117,1 321,8 938,6 435. 3 327,9 380,0 346,9 623,0 501. 6 228,2 816,9 308,1 689,0 440,2 560,9 2. 795,3 490,1 1. 566. 0 1. 847,6 946,3 515,0 328,0 1. 283. 0 825. 4 2. 808,9 305. 4 311. 7 579,3 3. 182,4 339,0 25. 954,6 229. 1 78,0 172,7 685,7 312,3 210,2 224,1 236,5 371. 8 301,5 170,7 588,5 219,4 494,3 286. 0 375,8 1. 247,7 294,1 783,0 1. 385,7 352,1 376,7 246,0 756. 0 354,6 720,0 168,6 150,0 316,2 1. 327,4 226,4 13. 661,1 19,5 10,8 45,9 195,9 84,2 58,3 32. 9 57. 8 54,1 44. 3 24. 7 86,5 31. 9 72,7 42. 0 55,2 354,0 85. 9 294,5 205,6 108,3 57,6 35. 0 105,0 75. 8 110. 2 25. 0 22,3 48,4 205,6 3. 1 2. 653,0 19,5 10,8 45,9 8% 14% 27% 298,7 131,0 89,8 66,6 93,2 109,9 89. 5 50. 3 174,8 64,4 146,8 84,9 111. 6 535,4 138,1 411,0 395,8 152,7 95. 3 68,8 208,8 116,5 182,2 48,2 42. 8 80,0 455,9 25,7 4. 544,9 44% 42% 43% 30% 39% 30% 30% 29% 30% 29% 30% 30% 30% 43% 47% 52% 29% 43% 25% 28% 28% 33% 25% 29% 29% 25% 34% 11% 3 3% 9. 7 0. 5 1,7 106. 5 49,7 32,7 26,7 24,0 56,8 45,2 26,4 90. 1 34,5 74,4 17,6 59,6 253,3 84,4 119,7 157,2 55,0 30. 3 23,3 79,6 62,3 56,3 13,5 5. 3 32,8 75,1 1. 6 1. 705,8 9. 7 0. 5 1. 7 50% 4% 4% 158,0 73. 1 48,5 43,5 41,7 84,7 67,9 39,2 134. 2 50,7 111,5 39,1 87,7 405. 8 110,5 212,9 252,2 77,2 49,1 40. 2 131,5 94,9 92,3 25,1 15,6 48,6 200,3 12,9 2. 760,7 53% 56% 54% 65% 4 5% 77% 76% 78% 77% 79% 76% 46% 79% 76% 80% 52% 6-1% 51% 52% 58% 63% 81% 51% 52% 36% 6 1% 44% 50% 6 1% Lopuksi olisi vielä muistutettava, että kauden 1989-1993 YTKm toimenpideohjelmat saatettiin käytännössä päätökseen vuoden 1995 aikana. Koska kansallisia maksuja siirrettiin vuoden 1995 puolelle (useimpien toimenpideohjelmien osalta 30. päivään syyskuuta 1995), toimenpideohjelmien ja yhteisöaloitteiden vielä käytettävissä olevat määrärahat voitiin käyttää 100-prosenttisesti. E S P A N JA ITA. n toimintasuunnitelma 1994-1999 Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR miljoonaa ecua EMOTR KOR (d) 7% (a) 35% Tuotantojärjestelmän mukauttaminen (a) Inhimilliset voimavarat (b) Syrjäisyyden vähentäminen (c) 1'erusinfraslniktuurit (d) 9. 075,4 8. 779. 8 6. 517,6 1. 927,2 4. 340,4 3. 159,0 6. 517,6 1. 927,2 426,2 5. 620. 8 3. 313,8 995,0 (c) Yhteensä 26. 300,0 100% 15. 944,2 61% 6. 047,0 23% 3. 313,8 13% 995,0 4% (b) 33% Seisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 47 Espanjan osalta 1. päivän helmikuuta 1994 jälkeen on hyväksytty 33 alueellista toimenpideohjelmaa, 13 useita alueita koskevaa toimenpideohjelmaa ja 7 yleiskattavaa tukea. Tavoitteen 1 yhteisön tukikehyksestä Espanjan kohdealueille on myönnetty 26,3 miljardia ecua, joista 94 prosenttia (24,668 miljardia ecua) on käytetty eri tukimuotoihin. Vuonna 1995 hyväksytyt uudet ohjelmat Vuonna 1995 hyväksyttiin seitsemän uutta tukitoimenpidettä, joiden osuus yhteisön tuesta on yhteensä 627,2 miljoonaa ecua. Näihin tukitoimenpiteisiin kuuluu neljä yleiskattavaa tukea, jotka sisältyvät yhteisön tukikehyksen tuotantorakenteen mukauttamista ja kehittämistä koskevaan pääa sialliseen tavoitteeseen. Nämä yleiskattavat tuet on suunnattu Salamancan, Castilla-Leônin ja Anda lusian alueille sekä pk-yrityksille. Salamancaa koskevan yleiskattavan tuen tarkoituksena on erityi sesti kehittää taloudellista rakennetta (teollisuuteen, pienteollisuuteen ja palveluihin suunnatut inves toinnit, TTK-toiminta, paikallistuotteiden menekin ja alueen matkailukuvan edistäminen, yrityksille tarkoitetun palvelukeskuksen perustaminen) sekä teknisen avun ansiosta saada paikalliset toimijat suopeiksi yrityksiin tehtäville investoinneille. Tuen täytäntöönpanosta huolehtii "Consorcio Sala manca Emprende", joka on provinssin, Salamancan kunnan sekä kauppakamarista, ammattiyhdis tyksistä ja yliopistolta tulevien yhteistyöosapuolten yhdessä perustama julkinen elin. Myös Castilla- Leonin yleiskattavan tuen täytäntöönpanosta huolehtii julkinen yritys "Sociedad para el Desarollo Industrial de Gastilla y Leon SA" ja sen tarkoituksena on edistää kehitystä sekä alueen teollisuusra- kenteen uudistamiseen ja monipuolistamiseen tähtäävien yrityshankkeiden vahvistamista. Tämä tapahtuu riskipääomamuotojen ja yrittäjille annetun teknisen avun välityksellä. Andalusian yleiskat- \ tavan tuen, joka on hyväksytyistä yleiskattavista tuista rahoitusosuudeltaan suurin (223,9 miljoonaa , ecua), toteuttamisesta huolehtivat paikalliset viranomaiset ja sillä on kolme tavoitetta: tuotantora- | kenteiden uudistaminen tukemalla yritysinvestointeja (teollisuus ja palvelut, erityisesti matkailu), ! yritysten teknologinen uudistaminen ja inhimillisten voimavarojen laadullinen kehittäminen. Yleis- i kattava tuki, jota ei ole suunnattu erikseen millekään alueelle, on tarkoitettu pk-yritysten kansainvä- \ listämiseen ulkomaankaupan edistämiseen tähtäävillä perehdyttämistoimilla, tuki- ja tiedotustoimilla sekä ulkoisilla edistämistoimilla. Toteuttamisesta vastaa kaupan, teollisuuden ja merenkulun kama rien hallintoneuvosto. Vuonna 1995 hyväksytyt kolme muuta tukitoimenpidettä ovat yhden rahaston rahoittamia toimenpi deohjelmia. Ensimmäinen ohjelma koskee ESRrn tukitoimenpiteitä Cantabriassa (tukea 8,96 miljoo naa ecua). Kahta muuta ohjelmaa tuetaan EMOTRrsta 355,8 miljoonalla eculla ja ne koskevat Andalusiaa ja teknistä apua. EMOTRrin osalta on vielä hyväksyttävä useisiin alueisiin liittyvä maaseudun taloudellista monipuolistamista koskeva ohjelma, jotta yhteisön tukikehyksessä tälle rahastolle varatut kaikki määrärahat tulevat käytetyiksi. 48 Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraluisioista 1995 Toteuttaminen vuonna 1995 Espanjan YTK:n ympäristöä koskeva toiminta on sisällytetty ensimmäistä kertaa kaikkiin YTK:s- sa määrättyihin toimiin ympäristöä koskevan kansallisen strategisen suunnitelman yhteydessä. Se ilmenee niin tavoitteiden kuin etusijalle asetettujen toimien tasolla. Tavoitteet perustuvat Espan jassa jatkuvasti esiintyviin ongelmiin: autioitumisen torjunta (uudelleenmetsitys, metsien vesiym päristön tutkiminen, eroosion torjunta, metsäpalojen torjunta); veden laadun parantaminen ja vesivarojen hoito (tavoitteena on alentaa kysyntää erityisesti maatalousalalla); yhdyskunta- ja teollisuusjätteiden huolto; uusiutuvien energiavarojen edistäminen; kaupunkiympäristön paranta minen eri hallintoyksiköiden välisellä koordinointitoiminnalla (kaupunkialueiden saneeraus, kau punkien ja syrjäseutujen liikenne, melu, ilmansaasteet). YTK. ssa etusijalle on asetettu myös inhimillisten voimavarojen kehittämistä koskevaan pääasialli seen tavoitteeseen liitetty ympäristöalojen koulutustoimenpiteisiin suuntautuva osatavoite, jolle on myönnetty 1,730 miljardia ecua EAKR. stä. Suurin osa ympäristötoimenpiteistä kuuluu kuiten kin perusrakenteiden kehittämisen päätavoitteeseen, joka keskittyy energia-alalle tai vesikysymyk siin. Tämä ensisijainen tavoite on saanut 1,927 miljardia ecua EAKR. stä ja edustaa 7,3 prosenttia YTKihon sisältyvästä koko yhteisön rahoitusosuudesta. Vesialaan liittyvät perusrakenteet yksi nään saavat 1,304 miljardia ecua (43% ympäristöön liittyvästä rahoituksesta). Ympäristöä suoranaisesti koskevat investoinnit (koulutus ja hydrologiset perusrakenteet) vastaa vat Espanjassa yhteensä 3,034 miljardia ecua eli 11,5 prosenttia YTK:n määrärahoista. Vuonna 1995 investointien hyväksyntää koskevissa monissa päätöksissä esitettiin lykkäyslausekkeita, sillä ohjelmien virallisen käynnistyspäivän ja toteuttamisen aloittamisen välillä ilmeni eroja ja niiden joukossa oli hyvin monia rakennerahastojen osarahoittamia tukijärjestelmiä, jotka edellyttivät perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan noudattamisen tarkastamista. EMOTRrin tukitoimenpitei den toteuttaminen eteni kokonaisuudessaan tyydyttävästi, sillä kaikista EMOTRrin varatuista mää rärahoista tehtiin maksusitoumukset, lukuun ottamatta Cantabriaa koskevaa toimenpideohjelmaa, jossa esiintyi viivytyksiä. Tavoitteen 5a toimenpiteisiin liittyvän toimenpideohjelma osalta sen sijaan osa vuoden 1996 erästä sidottiin jo vuonna 1995. Toinen huomattava tapaus oli Espanjan virano maisten pyynnöstä tehty monien tukitoimenpiteiden uudelleensuunnittelu. Korostettakoon, että kaikki maksusitoumukset toteutuivat. Joulukuussa 1994 hyväksytyn kalastusalaa koskevan toimenpideohjelman täytäntöönpano alkoi tosiasiallisesti vasta vuonna 1995. Vuoden 1994 rahoituksesta on käytetty 60 prosenttia, minkä vuoksi jäsenvaltiolle voitiin maksaa varainhoitovuoden toinen ennakko ja tehdä vuoden 1995 erää koskevat maksusitoumukset. Vuotuista aikataulua oli kuitenkin tarpeen tarkistaa: 56 miljoonaa ecua vuoden 1994 erästä siirrettiin vuoden 1995 erään ja 20 miljoonaa ecua vuoden 1999 erästä vuoden 1995 erään10. 10 Marokon kanssa tehdyn kalastussopimuksen päättymisen vuoksi miehistöille ja laivanvarustajille myönnettyjen tukien osalta katso myös l. A. 5. 2. (tavoite 5a kalastus). Seistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 49 Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 13: Tavoite 1 — Espanja — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset HR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Alueelliset TO TO Andalusia (3) YT Andalusia TO Cantabria (2) YT Salamanca YT Sodical (Castilla-Leôn) Useita alueita koske\<at TO YT Kauppakamari TO Tekninen apu (3) 1994 Useita alueita koskevat TO TO Andalusia (2) TO Andalusia (1) TO Asturias (3) TO Asturias (1) TO Asturias (2) TO Kanariansaaret (1) TO Kanariansaaret (2) TO Kanariansaaret (3) TO Castilla-Leôn (3) TO Castilla-Leôn (2) TO Castilla-Leôn (1) TO Castilla-La-Mancha (1) TO Castilla-La-Mancha (3) TO Castilla-La-Mancha (2) TOCeula(l) TO Extremadura (3) TO Extremadura (1) TO Extremadura (2) TOGalicia(3) TOGalicia(l) TOGalicia(2) TO Melilla TO Murcia (2) TO Murcia (3) TO Murcia (1) YT Murcia TO Cantabria, monta aluetta (3) TO Cantabria, monta aluetta (1) TO Cantabria, alueellinen (I) TO Valencia (I) TO Valencia (2) TO Valencia (3) Useita alueita koskevat TO TO Aluetuet YT Pk-yritysten kilpailukyky TO Donana Vaihe 2 (4) TO Paikallinen ympäristö TO FORCEM TO Elintarviketeollisuus TO INEM TO Tieteen infrastruktuuri TO Paikallinen TO Ministeriöt TO Opetusministeriö TO Itsenäiset laitokset 1(> Kalastus YT Tcollistiuslekniikka YIII'KI'. NSA 575,3 1. 894,5 12,0 39,1 43,1 37,0 18,4 434,0 5. 559,0 116,5 1. 398,5 41,6 1. 179,4 215,2. 154,4 746,3 172,6 2. 752. 3 1. 779,5 628. 5 47. 5 70,9 307,1 1. 577,5 209,9 464,1 2. 493. 4 242,0 82,4 59. 4 127,3 767,3 562. 3 110,8 536,6 158,6 3. 691,7 413,2 274,2 3. 125,9 300,9 213,9 828,6 447,6 3. 028. 6 3. 426,3 479. 4 812,5 52,9 1. 935,8 416,6 2 158,0 482. 5 47. 702,8 342,0 223,9 9,0 12,9 6,5 19,2 13,8 325,5 2. 938,9 81,1 809,2 31,2 694,7 182,9 80. 7 381,1 129. 4 1. 612. 6 936. 6 288. 4 35. 6 47,4 174. 8 1. 011,9 167. 9 303. 5 1. 544,5 181,5 42,1 44,6 55,6 487,3 79,2 54,3 343,0 105,0 1. 207,9 309,9 103,5 387. 0 210,6 146,6 580,6 262,5 1. 220,0 2. 569,8 342,2 580,6 39,7 1. 451,9 312. 4 995. 0 150. 2 24. 668,3 103,7 67,9 1. 4 6. 3 3,6 1. 1 2,0 50,3 478,4 12,8 206,8 5. 1 266,8 29,7 11,1 58,1 0,0 228,1 187,5 46,7 5,9 13,3. 30,7 124,5 0. 0 44,5 519. 8 25. 5 12,1 0. 0 9. 3 160,1 0. 0 0,0 105,0 0,2 507. 9 64,2 17,5 85,7 36. 0 0. 0 0,0 41. 3 234,7 411,2 72,7 96,8 0,0 146,5 56. 8 167. 9 21,5 4. 778,9 103,7 67. 9 1. 4 6,3 3,6 l. l 2. 0 74,0 1. 033,9 25,2 303. 0 10. 5 368,4 54,8 29,8 105,3 19,7 403,0 310. 1 85,2 11,7 28,3 47,4 216,2 21. 4 82,5 806,6 48. 8 15. 9 5. 6 17. 4 228,7 12,3 5,3 134,7 14,6 726,3 127,3 32,4 164,5 66. 7 57,8 96,8 97. 5 443,5 776,2 135,6 193. 5 5,6 319,0 92. 7 304,5 26. 5 8. 372,4 30% 30% 15% 49% 55% 6% 14% 23% 35% 31% 37% 34% 53% 30% 37% 28% 15% 25% 33% 30% 33% 60% 27% 21% 13% 27% 52% 27% 38% 13% 31% 47% 16% 10% 39% 14% 60% 41% 31% 43% 32% 39%| 17% 37% 36% 30%| 40% 33% 14% 22% 30% 31% 18% 34% • 51,8 0,0 0,7 3. 1 1,8 0,0 1. 0 37,0 549,4 13,9 111,7 6,8 225. 0 14,8 14,5 60,7 0,0 235,0 211,3 34. 9 6,6 15,1 20. 4 127,1 0. 0 47,0 315,1 28. 7 7,2 0,0 7. 1 94,5 0,0 1. 6 39,7 0,1 340,4 70,8 18,5 108,0 53. 4 0. 0 0. 0 20,6 183,4 388,1 21,2 2P. 0 0,0 159. 5 32. 2 41. 0 22,5 3. 772,2 51,8 0,0 0,7 3. 1 1,8 0,0 1,0 48,9 827. 1 20,1 159,8 8,3 275,9 27,4 23,8 84,2 9,8 322,4 272,6 54,2 8. 5 22. 6 28,7 172. 9 10. 7 66,0 458,5 37. 4 9. 1 2,1 11,1 128,8 6. 1 4,2 54,5 7,3 449,6 95,2 25. 9 147,4 53. 4 28. 9 48,4 48,8 319,9 570. 5 52. 7 77,4 2. 8 245. 7 50. 2 109. 2 22,5 5. 570,0 50% 0% 50% 50% 50% 0% 50% 66% 80% 80% 53% 78% 75% 50% 80% 80% 50% 80% 88% 64% 73% 80% 6 1% 80% 50% 8(1% 57% 77% 57% 37% 64% 56% 50% 80% 40% 50% 62% 75% 80% 90% 80% 50% 50% 50»/. 72% 74% 39% 40% 50%| 77% 54% 36% 85% 67% (1) TO ainoastaan EAKR (2) TO ainoastaan ESR (3) TO ainoastaan EMOTR (4) Mukaan lukien toteutuneet määrärahat, jotka kuuluvat budjettikohtaan B2-I820 (siirtymätoimenpiteet ja uutta luovat toimet). 50 RANSKA YOA. n loinUntasuunnilelma 1994-1999: A vesnes-Douai- Valenciennes Seisleniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR EMOTR (e) 0. 01% miljoonaa ecua Taloudellisen toiminnan elvyttäminen (a) Tutkimus ja kehittäminen (b) Inhimilliset voimavarat (c) Alueen elvyttäminen (d) Tekninen apu (c) Yhteensä % 141,8 38,6 92. 5 165,1 2,0 440,0 100% 100,8 34,1 43,9 128,4 0,9 308,1 70% 22,3 4. 5 48,6 6,1 0. 9 82,4 19% 18,7 30,6 0,2 49,5 11% (d) (C) 2 1% (b) 9* YOA:n toimlntusuuimiitlma 1994-1999: Korsika Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR. EMOTR KOR miljoonaa ecua Eristyneisyyden vähentäminen (a) Maataloustuotantoja merestä saatava tuotanto 67,9 67,9 (b) Ylipistot, tutkimus (c) Matkailu-ja kulttuuriperintö (d) Ympäristö (e) Taloudellinen kehitys (0 Inhimilliset voimavarat (K) Tekninen apu (h) 72,4 12. 5 15,0 30,7 18,3 31,0 2,1 Yhteensä % 249,9 100% 1,5 12,5 15. 0 30,7 18,3 0,6 ' 0,9 147,4 59% 63,4 7. 5 ( g) 12% (h) 1% (a) 27'/ 30,4 0,6 31,0 12% 0,6 64,0 26% 7,5 3% (c) 5% (b) 30% VOA:Jen lointlittaiuunnitelnia 1994-1999: MD Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR miljoonaa ecua Syrjäisyyden vähentäminen, alueellinen tasapaino (a) Ympäristöjä infrastnikluurit (b) Tuotanto, kilpailukyky, teollisuus, pienteollisuus (c) Inhimilliset voimavarat, sosiaalinen tasapaino (d) Maatalous, maaseudun kehittäminen (e) Kalastus ja vesiviljely (0 Matkailu (g) Tekninen apu (h) Yhteensä' % 214,6 305,9 279. 7 394,3 242,7 24,5 21. 1 16,4 1. 499,2 100% 202,7 291. 1 178. 6 35,1 21,1 9,8 738,4 49% 1. 8 46,3 10,1 14,8 48. 7 359,2 242. 7 4,8 412,1 27% 1. 7 318,0 21% 6,1 24,5 0,1 30,7 2% Toteuttaminen vuonna 1995 (a) 14% (d) 27% (C) 19% Alueiden monimuotoisuuden vuoksi Ranskan yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ympäristöä koske vat tavoitteet ovat erittäin vaihtelevia. Ne saavat yhteisön rahoitusta yhteensä lähes 323 miljoonaa ecua (15% tavoitteen 1 määrärahoista Ranskassa). Merentakaisissa departementeissa (MD) etusi jalle on asetettu vesi: Guadeloupessa (ympäristötavoite: 39,6 miljoonaa ecua EAKR. stä ja EMO- TR. sta) EMOTR:in rahoittama tärkein investointi on kastelua koskeva suurhanke. Martiniquessa (ympäristötavoite: 50,5 miljoonaa ecua EAKR. stä) etusijalle asetettu tavoite on vesiltä ja tulvilta suojautuminen. Réunionissa (ympäristötavoite: 178,5 miljoonaa ecua EAKR. stä) määrärahat keskitetään kasteluun tarkoitettujen vesivarojen hoitoon. Guyanassa (ympäristötavoite: 18,9 miljoonaa ecua EAKR. stä) lähes puolet toimenpiteistä kohdistuu vesiverkon uudistamiseen. Tähän on vielä lisättävä 2 miljoonaa ecua EMOTR. sta trooppisen metsän biodiversiteetin tutki mukseen ja suojeluun. Korsikassa ympäristönsuojelu (30,7 miljoonaa ecua EAKR. stä) kattaa toisaalta rannikon puhdistamisen ja kotitalousjätteiden käsittelyn (84% ympäristötavoitteesta) ja toisaalta kulttuuriperinnön parantamisen eli rakennusten restauroinnin perinteisiä materiaaleja käyttäen. Nord-Pas-de-Calais'ssa suurin osa yhteisön ympäristöön suuntaamasta rahoituksesta käytetään hylättyjen teollisuus- ja kaupunkialueiden kunnostamiseen ja teollisuussaasteiden tor juntaan (29,1 miljoonaa ecua EAKR. stä), mutta myös ympäristöä koskevaan tutkimukseen ja tekniikoihin (11,3 miljoonaa ecua EAKR. stä) sekä ympäristöalan koulutukseen (0,9 miljoonaa ecua ESR:stä). Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 51 Komissio hyväksyi Ranskan kuusi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa (Korsika, Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion ja Avesnes-Douai-Valenciennes Nord-Pas-de-Calais'ssa) heinäkuussa 1994. Ne saavat rakennerahastojen tukea yhteensä 2,189 miljardia ecua. Näiden yhtenäisten ohjelma-asiakir jojen käynnistäminen on kuitenkin sujunut melko hitaasti. Yhteisön ohjelmien seurannassa on edelleen ilmennyt ongelmia Guyanassa, sillä siitä vastaavaa Eurooppa-yksikköä ei ole vielä perustet tu. Sen sijaan on korostettava, että kansalliset ja alueelliset viranomaiset ovat ponnistelleet määritel- läkseen tarkemmin hankkeita koskevat tutkimusmenettelyt paikallisella tasolla sekä toimittaakseen seurantakomiteoille hankkeiden valintaperusteita koskevat tiedot sekä hankeluettelon. Lisäksi kol mella kuudesta alueesta on jo toteutettu arviointirakenne tai sitä ollaan parhaillaan toteuttamassa. Réunionissa järjestettiin 21. — 23. marraskuuta 1995 yhteistyössä kansallisten virkamiesten kanssa seminaari, jossa keskusteltiin yhteisön ohjelmien toteuttamiseen liittyvistä aiheista, kuten rakennera hastojen hallinto ja kehittämismahdollisuudet. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Rahoituksen toteuttaminen eteni erittäin hitaasti Korsikassa ja Martiniquessa eikä yhtään EAKRrn rahoitustoimenpidettä toteutettu vuonna 1995. Kaikki muut alueet (Guadeloupe, Réunion, Nord- Pas-de-Calais ja Guyana) ilmoittivat tarpeeksi menoja, jotta komissio saattoi tehdä maksusitoumuk set ohjelmien vuoden 1995 eristä ja maksaa vuoden 1994 erää koskevan toisen ennakon. Kuitenkin ainoastaan Guadeloupe ja Guyana ilmoittivat niin paljon menoja (60°7o vuoden 1994 erästä), että niille voitiin maksaa vuoden 1995 erän ensimmäinen ennakko. Kalastusalalla hyväksyttiin kymmen kunta ohjelmaa kunkin alueen osalta, lukuun ottamatta Korsikaa, jonka ohjelma etenee tyydyttäväs ti. Taulukko 14: Tavoite 1 — Ranska — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo naa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset KR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 % (2)/(D Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3)- (3)/(2) 1994 YOA Hainaut YOA Korsika YOA Guadeloupe YOA Guyana YOA Martinique YOA Reunion 1. 339,6 679,4 794. 2 304,4 620,7 1. 267,2 5. 005,4 440,0 249. 9 344,8 164,9 329,8 659. 7 2. 189,2 9. 4 14,2 54. 0 8,1 24,4 112,2 222,4 69,9 48,5 100,6 26,9 57. 6 194,2 497,6 16% 19% 29% 16% 17% 29% 2 3% 8. 9 10,5 32,4 7,6 21. 9 66,2 147,4 40,0 27. 4 56,0 17,0 38,5 107,9 286,7 57% 56% 56% 63% 67% 56% 58% YHTEENSÄ Ranskan viranomaisten pyynnöstä useiden edellisen suunnittelukauden (1989-1993) ohjelmien mää räaikoja pidennettiin lopullisille tuensaajille suuntautuvien kansallisten maksujen osalta. IRLANTI 1TÄ. -M toimintasuunnitelma 1994-1999 Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR miljoonaa ecua EMOTR KOR Tuotantosektori (a) Taloudellinen infrastruktuuri (b) Inhimilliset voimavarat (c) Paikallinen kehitys (d) Tekninen apu (e) 2. 508. 0 1. 113,0 1. 732. 0 257,0 10,0 5. 620,0 100% 1. 099,0 1. 113,0 160,0 180,0 10,0 2. 562,0 46% 324,0 1. 038. 0 47,0 (c) 1. 572,0 57,0 20,0 1. 953,0 35% 1. 058,0 19% 47,0 1% Yhleensï % (d) 5% (e) 0. 2% (a) 44% (b) 20% 52 Seisicnuis vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 Vuonna 1995 hyväksytyt uudet tukitoimenpiteet Ainoa Irlannin osalta vuonna 1995 hyväksytty uusi tukitoimenpide on koordinointiasetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaisen suurhankkeen tuki EAKRrstä (Tallaghtin sairaala). EAKRrn tuen suuruus on 39,4 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannukset nousevat 131,2 miljoonaan ecuun (EAKRrn rahoitusosuus 3 0 % )n. Tämä on ensimmäinen EAKRrn terveydenhuoltoalaa koskeva tukitoimenpide Irlannissa ja käsittää Tallaghtin (Dublinin alue) yliopistollisen sairaalan rakentami sen ja varustamisen. Uuden sairaalan potilaskapasiteetti on 513 sairaalapaikkaa ja sen on tarkoitus synnyttää noin 1 500 välitöntä ja 1 100 välillistä työpaikkaa. Toteuttaminen vuonna 1995 Ympäristö otetaan huomioon YTK:n taloudellista perusrakennetta koskevan pääasiallisen tavoit teen osatavoitteena. Kyseinen osatavoite kattaa yhden tuetaan toimittami EAKR. stä 78 miljoonalla eculla (1,4% yhteisön määrärahoista). Se keskittyy veden seen, jätevesien käsittelyyn, veden poistoon, yhdyskunta- huoltoon, ja vaarallisten jätteiden rannikoiden hoitoon ja suojeluun sekä ympäristöä koskevaan seurantaan ja toimenpideohjelman tutkimukseen. ja sitä i Irlannin toimenpideohjelman toteuttaminen sujui tavanomaisesti vuonna 1995. Ainoastaan teolli- ; suutta koskeva toimenpideohjelma, johon kuuluu myös elintarviketeollisuuden toimia, oli jonkin | verran myöhässä käynnistämisessä ilmenneiden viivytysten vuoksi. Lievä yleinen viivästyminen ; korjautunee, sillä maksutahti kiintyy vuoden 1996 aikana. Yhteisön tukikehyksessä vahvistettujen { määrällisinä ilmaistujen tavoitteiden (mikro- ja makrotaloudelliset mittarit) toteuttaminen edistyy tyydyttävästi. Ainoastaan yksi teknistä apua koskeva ohjelma (rakennerahastojen tuki 10 miljoonaa ecua) on vielä hyväksyttävä vuoden 1996 alussa. Maataloutta ja maaseudun kehitystä koskevan toimenpideohjelman toteuttaminen sujuu hyvin, lukuun ottamatta joitakin toimia. Menot ovat rahoitussuunnitelman mukaisia. Tietyt toimenpiteet olivat erittäin suosittuja, erityisesti maatalouden aiheuttaman saastumisen valvontaa koskeva toi menpide. Toisia toimenpiteitä on lykätty määrärahojen puutteen vuoksi. Vuoden 1995 aikana riippumaton konsultti tarkasteli tasaushyvityksiä koskevaa järjestelmää sekä tulotukien ja kehitys toimenpiteiden välistä tasapainoa. Kalastusalalla hyväksyttiin yhteensä 155 KORrsta rahoitettavaa hanketta laivaston uudistamisen, vesiviljelyn, kaupanpitämisen/tuotteiden menekin edistämisen aloilla. Näitä hankkeita koskeva ko konaisinvestointi on 31 miljoonaa ecua. Tukitoimenpiteiden seurantaa toteutetaan kolmella tasolla: yhteisön tukikehyksen seurantakomi tean, kunkin toimenpideohjelman seurantakomiteoiden ja kahdeksan alueellisen viranomaisen muo dostamien komiteoiden tasolla. Yhteisön tukikehyksen seurantakomitea koostuu kyseeseen tulevien ministeriöiden, komission ja ElPrn edustajista. Toimenpideohjelmien seurantakomiteoihin kuuluu työmarkkinaosapuolten sekä kyseisten viranomaisten edustajia. Esimerkiksi inhimillisiä voimavaroja koskevan toiminnan koordinointikomitea, jonka tehtävänä on seurata koulutusjärjestelmän laatuun ja tehokkuuteen vaikuttavia laaja-alaisia kysymyksiä, kokoontui ensimmäisen kerran vuonna 1995. Tällöin tarkasteltiin ESRrn yhteisön tukikehyksen mukaisesti osarahoittamien toimien edistymistä sekä kouluttajien koulutusta ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja sertifiointia koskevien toimenpitei den kehitystä. Alueellisella tasolla hyväntekeväisyysjärjestöjen sekä paikallisten viranomaisten edus tajat kuuluvat komiteoihin julkisviranomaisten ja julkisten laitosten sekä työmarkkinaosapuolten rinnalla. Tärkeimpien toimenpideohjelmien seurantakomiteoita avustavat ulkopuoliset, riippumatto mat ja pysyvät arvioijat. Lisäksi on perustettu kolme täyspäiväisesti työskentelevää arviointiyksikköä ja neljäs yksikkö luodaan vuoden 1996 alussa. Kyseiset yksiköt arvioivat yhteisön tukikehyksen ja toimintaohjelmien erityiset näkökohdat ja avustavat ulkopuolisia arvioijia. Ne auttavat myös kaik kien ohjelmien välitarkastuksen valmistelua. " Katso myös Liite 6. Vuonna 1995 hyväksytyt suurhankkeet. Seiswnuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 53 Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Vaikka vuoden 1994 maksut olivat ennakoitua alhaisemmat (513 miljoonaa ecua maksettiin ennakoi dun 771 miljoonan ecun sijaan), pääasiallinen viivästys korjautui vuoden 1995 lopussa. Rakennera hastojen vuoden 1995 maksut olivat 856 miljoonaa ecua talousarvioesityksen 834 miljoonan ecun sijaan. Yhteisön tukikehyksen kahden ensimmäisen vuoden suunnitelluista määrärahoista maksettiin siis 85 prosenttia. Taulukko 15: Tavoite 1 — Irlanti — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi kokonais kustannukset UH:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 1994-19't. S (3) % (3)/(2) 1995 YT Tallaghtin sairaala | 131. 2| 39;4| 39,4] 39. 4J I00%| 31,5) 3I,5| 80% 1994 TO Maatalous, maaseudun kehittäminen TO Paikallinen kehittäminen TO Teollisuus TO Talouden infrasuuktuurit TO Kalastus TO Inhimilliset voimavarat TO Ympäristöpalvelut TO Matkailu TO Liikenne YHTEENSÄ 1. 791,4 420. 1 2. 843. 7 319,6 177,0 2. 362,3 125,6 805,9 1. 406,2 10. 383,1 956,7 257,0 1. 029,0 108,0 78. 0 1. 732,1 78,0 456,3 888. 0 5. 622,5 160,1 33,6 127,1 10,3 12,3 266,1 6,2 51,5 247,6 954,2 299,4 54,8 261,1 11. 9 20,5 541,9 24,0 94,0 333. 2 1. 680,1 31% 2 1% 25% 11% 26% 31% 31% 21% 38% 30% 178,6 22,1 102,9 8,7 10,6 264,9 10. 3 51. 0 175,8 856,5 263,0 32,7 196,0 9,5 14,7 481,6 19,2 77,2 244,2 1. 369,6 88% 60% 75% 80% 72% 89% 80% 82% 73% 82% ITALIA YTK:n toimlntasuunnilelnu 1994-1999 Pääasialliset tuvoitleet Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR miljoonaa ecua Viestintä (a) Teollisuus, pienteollisuus (b) Matkailu (c) Maaseudun kehittäminen (d) Kalastus (e) Taloudelliset infrastruktuurit (0 Inhimilliset voimavarat (g) Tekninen apu (h) 2. 159. 6 3. 707,5 862,1 2. 340,7 257,4 3. 235,9 2. 209,1 87,7 Yhteensä % 14. 860,0 100% 2. 159,6 3. 557,2 774,6 55,0 2. 992,5 61,4 '59,7 9. 660,0 65% 150,3 87,5 57,7 24,4 243,4 2. 147,7 28,0 2. 739,0 18% 2. 228,0 233,0 (f) 2. 228,0 15% 233,0 2% (h) 1% (a) is% (e) 2% •(d)16% (c) 6% (b) 24% Tavoitteeseen 1 kuuluvien Italian kohdealueiden tukikehyksessä (Mezzogiorno) määrätään 32,44 miljardin ecun kokonaiskustannuksista, josta 14,860 miljardia ecua on yhteisön tukea. Se pannaan täytäntöön vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyillä yhteensä 13:11a monia alueita koskevalla toimenpi deohjelmalla, lOrllä alueellisella toimenpideohjelmalla ja yhdellä suurhankkeella. Vuonna 1995 hyväksytyt uudet ohjelmat Vuoden 1995 aikana hyväksyttiin yhteensä 11 tukitoimenpidettä, jotka saavat rakennerahastojen tukea yhteensä 8,085 miljardia ecua. Kuusi tukitoimenpidettä on alueellisia toimenpideohjelmia, jotka saavat yhteisön tukea 4,289 miljardia ecua, ja neljä on monia alueita kattavia ohjelmia. Näistä teollisuutta koskeva toimenpideohjelma yksinään saa 26 prosenttia Mezzogiornolle myönnetystä EAKRrn tuesta ja siihen kuuluu mm. tuotannolliseen investointiin liittyvän Italian yleisen tukijärjes telmän rahoitukseen osallistuminen. Calabrian osalta hyväksyttiin yksi suurhanke eli Gioia Tauron hanke (40 miljoonaa ecua 120 miljoonan kokonaiskustannuksista)12. Tämä koordinointiasetuksen 16 12 Katso myös Liite 6. Vuonna 1995 hyväksytyt suurhankkeet. 54 Seisicmcis vuosikertomus —Rakennerahastoista 1995 artiklan 2 kohdan mukainen suurhanke koskee Gioia Tauron sataman muuttamista suureksi kontti satamaksi, jonka tehtävänä on jälleenlaivaus, jotta sen perusrakenteet vastaisivat yleismaailmallista meriliikenteen kehittymistä. Hankkeen tavoitteena on synnyttää 1 500 suoraa ja välillistä työpaik kaa. EAKRrn kaikista määrärahoista hieman alle 10 prosenttia on vielä kohdentamatta kansallisella tasolla. Kyseessä ovat erityisesti energiaan, ympäristöön ja tekniseen apuun liittyvät monia alueita koskevat toimenpideohjelmat, yleiskattavilla tuilla toteutettavaksi tarkoitetut monia alueita ja yhtä aluetta koskevat tukitoimenpiteet (joilla on kansallinen kehysjärjestelmä) sekä tietyt suurhankkeet (moottoritie Messina-Palermo). Tulevien vuosien aikana tehtävät maksusitoumukset riippuvatkin kyseisten tukitoimenpiteiden hyväksynnästä sekä jo hyväksyttyjen ohjelmien kansallisina menoina mitattavasta etenemisestä. Toteuttaminen vuonna 1995 Vuonna 1994 ilmenneet viivytykset korjautuivat osittain vuoden 1995 aikana. Italian yhteisön varojen käytössä kohtaamien ongelmien, jotka ilmenivät selvästi jo edellisen suunnittelukauden aikana, syynä ovat erityisesti kansallisen poliittisen ja hallinnollisen tilanteen heikkoudet. Yhteisön tukitoimenpiteiden toteuttamisen yleisten edellytysten parantamiseksi Italiassa komissio ja Italian hallitus tekivät 26. heinäkuuta 1995 sopimuksen, joka on sittemmin laajennettu koskemaan itsenäisiä alueita ja provinsseja 29. päivänä syyskuuta 1995 pidetyn valtiota ja alueita koskevan konferenssin yhteydessä. Kyseisessä sopimuksessa Italian valtio sitoutuu vahvistamaan keskus- ja aluehallinnon rakenteita, parantamaan yhteisrahoitettujen toimien toteuttamista koskevia menettelyjä, lujittamaan teknistä apua ja erityisesti ohjelmien seuranta-, arviointi- ja valvontajärjestelmiä ja takaamaan ohjelmien kansallisen rahoitusosuuden. Sopimuksen täytäntöönpano on yhteisön määrärahojen paremman käytön perusedellytys seuraavan suunnittelukauden aikana. Vuoden 1995 lopussa Italian hallitus osoitti käynnistäneensä varsinkin toisen vuosipuoliskon aikana joukon aloitteita, jotka liittyvät hallinnollisiin rakenteisiin, uuden yhdennetyn seurantaa ja ulkopuolisten asiantuntijoiden valintamenettelyjä koskevan järjestelmän luomiseen sekä kansallisen rahoitusosuuden käyttöönot toon. Kyseiset aloitteet osoittavat konkreettisesti sopimushenkeä ja antavat toivoa ohjelmien hallin- toedellytysten paranemisesta. Italiaa koskevaan YTK:hon kuuluu kaksi ympäristöä koskevaa osatavoitetta, joista molemmat sisältyvät perusrakenteita koskevaan ensisijaiseen tavoitteeseen. Ensimmäinen osatavoite koskee joiden osalta tavoitteena on lisätä käytettävissä vesivaroja (1,119 miljardia ecua EAKR. stä), ja olevia varoja ja parantaa jakelua sekä vähentää vesihuollon yhteydessä esiintyviä vuotoja rationalisoida rakenteiden hallintoa ja huoltoa. Toinen osatavoite koskee ympäristönsuojelua ja ESR. stä) ja tavoitteena on erityisen rappeutuneiden ja saastu (748 miljoonaa ecua EAKR. stä kohdistuvien erityisten vaaratilanteiden poistami neiden alueiden puhdistaminen, ympäristöön (yhdys nen, luonnonperinnön suojelu ja ympäristöä koskevien julkisten palvelujen edistäminen kuntajätevedet ja -jätteet). Yhteisö tukee näitä osatavoitteita 1,867 miljardilla eculla, joka on 12,6 prosenttia YTK:n määrärahoista. Puolet määrärahoista suunnataan monien alueiden tasolla tapahtuvaan toteuttamiseen ja toinen puoli kunkin alueellisen toimenpideohjelman alueellisella toimenpideohjelman monia alueita tasolla tapahtuvaan koskeva ulottuvuus hyväksyttiin vuonna 1995, ja se saa EAKR:n tukea 871 miljoonaa ecua. Ympäristöä koskeva toimenpideohjelma on tarkoitus hyväksyä vuonna 1996 (48 miljoonaa ecua EAKR. stä). toteuttamiseen. Vesivaroja koskevan EMOTRrsta rahoitettavat tukitoimenpiteet on useimmissa ohjelmissa järjestetty tuotantoaloittain, jotta ne tukisivat tuotannon ja kaupanpitämisen uudistamista markkinoilla esiintyvän kysynnän mukaisesti. Myös perinteisen maanviljelyn vaihtoehtoistoimia tuetaan, kuten maatilamatkailu, maa seutumatkailu, pienjalostus ja tilan perinteisten tuotteiden suoramyynti. Ohjelmissa yhdistyvät lisäksi teknologian siirtoon ja maatalousneuvontaan tähtäävät tutkimus- ja palvelutoimet. Seislcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 55 Joitakin huomattavia edistysaskelia maatalouden ja maaseudun kehittä misen aloilla: Sardiniassa (TO hyväksytty vuonna 1994): • 1 300 lammas/vuohitilaa (417 000 päätä) on saanut yhteisön tukea maidontuotannon hygienia- ja terveysolojen parantamiseen; • 32 hanketta, jotka tähtäävät juustontuotantoa harjoittavien osuustoi- mintatilojen uudistamiseen; • 34 hanketta, jotka koskevat "anglo-arabi-sardi" hevosen kasvatusta ja koulutusta maaseutumatkailun alalla. Abruzzin alueella (TO hyväksytty vuonna 1995): • 160 maaseudun kehittämistä varten rahoitettua hanketta, joista 110 koskee maaseutumatkailua. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Rahoituksen toteutumisen osalta todettakoon, että vuonna 1995 komission rahastoista tekemien maksusitoumusten taso on tyydyttävä verrattuna yhteisön tukikehyksen määrärahoihin, lukuun ottamatta ESRrn maksusitoumuksia, jotka ovat paljon ennakoitua alhaisemmat. Kuitenkaan vuoden 1995 maksusitoumukset eivät korjanneet vuoden 1994 viivästystä kokonaan, minkä vuoksi maksusi toumusten alijäämä vuoden 1995 lopussa oli 1,2 miljardia ecua. Paikallisella tasolla tapahtuneen toteutuksen kannalta katsottuna (ts. täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten menot) ohjelmati- lanne säilyi erittäin huolestuttavana vuonna 1995. Suunnittelukauden toisen vuoden lopussa kuudek si vuodeksi vahvistetuista määrärahoista yhteensä ainoastaan 2 prosenttia oli käytetty. Taulukko 16: Tavoite 1 — Italia — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(I) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Alueelliset TO TO Abruzzi TOAbruzzi(l) TO Calabria (1) YT Gioia Tauron salama TO Campania TO Apulia TO Sisilia Useita alueita koskevat TO TO Teollisuus ja palvelut TO Maatalousneuvonta (1) TO Vesivarat TO Matkailu 1994 Alueelliset TO TO Basilicata TO Calabria TO Mölise TO Sardinia Useita alueita koskevat TO TO "Kiireellinen" työllisyys TO Kouluttajien koulutus TO Siirtotyöläisten koulutus TO Opetusministeriö TO Kalastus TO Tutkimus - kehittäminen TO Televiestintä TO Rautatieliikenne TO Tekninen apu (2) (1) TO ainoastaan EMOTR (2) TO ainoastaan ESR YHTEENSÄ 333,4 167,1 482,0 120. 0 2. 890,8 2. 406,4 2. 603,1 4. 962,4 231,4 2. 008. 3 302,8 1. 129,5 1. 308,0 522,7 2. 103,4 524,0 271,4 29,5 395,0 560,0 1. 341,3 1. 076,1 1. 756,6 112,1 27. 637,4 150. 5 83,9 241,0 40,0 1. 327,9 1. 148,4 1. 337,2 2. 592,7 162,0 871,0 130,0 583. 2 580,3 292,0 967,1 355,7 184,0 20,0 254,0 233. 0 784. 0 376,7 701. 0 76,0 13. 491,6 75,0 59,4 76. 2 40,0 124,0 203,7 189. 4 746. 9 34. 4 140,7 22,2 51,7 1,0 '26,8 50,9 0,0 0,0 0. 0 48. 9 34,6 8,2 102,3 192. 6 0,0 2. 228,6 91. 5 59,4 76,2 40,0 177,2 203,7 189. 4 750. 3 34,4 140. 7 22. 2 98,1 72,9 37,7 170,6 32,7 16,9 1,8 68,5 66,5 65,9 215,9 385,2 7,0 3. 024,7 61% 71% 32% 100% 13% 18% 14% 29% 21% 16% 17% 17% 13% 13% 18% 9% 9% 9% 27% 29% 8% 57% 55% 9% 22% 37. 5 30. 7 41,8 0,0 63,2 92,9 74,1 373,5 17. 2 70. 3 11. 1 29. 2 19. 1 15,5 25,5 0,0 0,0 0,0 24,4 0,0 4. 1 34,1 211,9 0,0 1. 176,1 45,8 30. 7 41. 8 0. 0 89. 8 92,9 74,1 375. 2 17,2 70,3 H. I 52. 4 36,5 19,3 86,9 16,3 8. 5 0,9 34. 3 16. 0 32,9 90,9 308. 2 3,5 1. 555,4 50% 52% 55% 0% 51% 46% 39% 50% 50% 50% 50% 53% 50% 51% 51% 50% 50% 50% 50% 24% 50% 42% 80% 50% 5 1% 56 Seisten/cis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Lisäksi ensimmäisen suunnittelukauden (1989-1993) yhteisön tukikehyksen yhteydessä ilmennyt yhteisön määrärahojen käytön puutteellisuus sai komission ja Italian valtion neuvottelemaan 26. päivänä heinäkuuta 1995 tehdyn sopimuksen mukaisesti kansallisten maksusitoumusten määräaiko jen lopullisesta pidentämisestä 31. päivään joulukuuta 1995. Koska Italian hallitus oli käynnistänyt tämän sopimuksen konkretisoivat aloitteet, vuoden 1995 lopussa vahvistettiin yhteisön maksumää- räaikojen pidentäminen, mikä antaa Italian viranomaisille aikaa kaksi vuotta suorittaa lankeavat maksut sen jälkeen kun kansallisia maksusitoumuksia koskeva määräaika on päättynyt. Viimeisten määräaikojen pidennysten ansiota Italian viranomaiset pystyivät täyttämään lähes täysin kauden 1989-1993 kansalliset ja alueelliset maksusitoumukset (100°7o keskushallinnon vastuulla olevien toimenpideohjelmien osalta ja 98,7% aluehallinnon vastuulla olevien toimenpideohjelmien osalta). Maksujen etenemisessä puolestaan on edelleen toivomisen varaa, erityisesti alueellisesti toteutetta vien toimenpideohjelmien kohdalla, joiden keskimääräinen toteuttamistaso vuoden 1995 lopussa oli 65 prosenttia (Apulian alueen 44°7o:sta Basilicatan alueen 75°7o:iin). ALANKOMAAT YOA:n toimiiilasuuimilelma 1994-1999 Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR miljoonaa ecua Teollisuuden edistäminen (a) Matkailu (b) Maatalous, maaseudun kehittäminen (e) Kalastus (d) Inhimilliset voimavarat (e) Yritysinfraslruktuuri (1) Liikenneinfrastruktuuri (g) Tutkimus ja kehittäminen (h) Tekninen apu (i) 22,0 5. 2 21,2 8,2 28,0 17,0 31,4 14. 4 2. 6 Yhteensä % 150,0 100% 11,9 4,3 0,9 16,5 31,0 14,4 1. 0 80,0 53% 10. 1 0,9 27. 1 0,5 0. 4 1. 0 40,0 27% 21,2 8,2 (g) 0,3 21,5 14% 0. 3 8,5 6% (h) 10% ( l) 2* <a> 15% (d) 5% (e) IB% Toteuttaminen vuonna 1995 Alankomaiden 21. kesäkuuta 1994 hyväksytty yhtenäinen ohjelma-asiakirja koskee Flevolandia. Rakennerahastojen kokonaistuki on 150 miljoonaa ecua. Ohjelman tärkein hanke valtatie N27:n muuttaminen moottoritieksi (A27), mikä parantaa Flevolandin yhteyksiä maan keski- ja eteläosiin, etenee aikataulun mukaisesti. Ohjelman toinen osa on työllisyyttä koskeva toimenpide, joka antaa mahdollisuuden myöntää tukia työpaikkoja synnyttäville yrityksille, jotka ovat nyt tai tulevaisuudes sa sijoittautuneet Flevolandiin. Vuonna 1995 ESRrn tukitoimenpiteisiin osallistuvien lukumäärä ylitti odotukset (1 788 verrattuna 985reen). Alueellinen työnvälitystoimisto käynnisti jotkut yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa määrätyistä tärkeimmistä toimista, mikä edellytti intensiivistä valmistelua ja uusien yhteistyöosapuolten mukaantuloa, mutta lujitti ESRrn osarahoittamien tukitoimien perustaa. Ympäristönsuojelulla ei ole erillistä tavoitetta Flevolandin yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa, vaan ympäristötoimenpiteet sisältyvät eri tavoitteisiin: maatalous, matkailu ja teollisuus. On kuitenkin mahdollista arvioida, että noin 5 miljoonaa ecua tukea on kohdennettu ympäristönsuojeluun (eli 3% yhteisön rahoitusosuudesta) ja erityisesti toimenpiteisiin, jotka liittyvät vähemmän saastutta vien ja energiaa säästävien menetelmien käyttöönottoon pk-yrityksissä (1 miljoonaa ecua), ilma kehän ja vesistöjen saastumisen torjuntaan, tuholais-ja rikkaruohomyrkkyjen käytön vähentämi seen, biodiversiteetin säilyttämiseen, marskimaasta syntyneiden vesikerrosten hoitoon ja Ketel- meerin puhdistamiseen. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurannan ja vaikutuksen osalta voidaan todeta, että Flevolandin alueella on kehitetty huippuunsa DIN-verkko ("target-efforts network"), jonka tarkoituksena on varmistaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan moitteeton seuranta mittaamalla sen vaikutusta Flevolandin talouteen. Kyseinen ohjelma valmistui vuonna 1995 ja on toimintavalmis vuonna 1996. Flevolandissa on toivottu, että ennen vuoden 1995 loppua hyväksytyt aloitteet johtavat 1 600 välittömän vakinai- Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 57 sen työpaikan, yli 3 000 välillisen pysyvän työpaikan ja lähes 2 800 määräaikaisen työpaikan syntymiseen. Tavoitteena on 15 000 työpaikan syntyminen vuosien 1994 ja 1999 välillä. Lisäksi Wageningenin yliopisto on laatinut Flevolandin provinssille valmisteluasiakirjan, joka koskee maata- Ioushankkeiden erittäin vaativia valintaperusteita ja innovatiivisten hankkeiden arviointiperusteita sekä vaikutusta maatalousalan työllisyyteen. Vuonna 1995 järjestettiin myös tavoitteen 1 kohdea lueet (Burgenland, Highlands & Islands, Pohjois-Irlanti, Merseyside, Irlanti) yhdistävä seminaari, jotta voitaisiin vaihtaa kokemuksia ohjelmien täytäntöönpanosta. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteuttaminen sujui myös tyydyttävästi, mikä näkyi kansallisen tason maksusitoumuksissa. Kuitenkin EMOTRrin rahoittamien toimien hitaan toteutta misen vuoksi maksuissa ilmeni huomattavia viivytyksiä. Niinpä vuoden 1995 lopussa maataloutta koskevien toimenpiteiden julkiset menot olivat 1,3 miljoonaa ecua, kun kauden 1994 ja 1995 erien vahvistettujen menojen kokonaismäärä oli 24,8 miljoonaa ecua. Mitä tulee EAKRrstä rahoitettuun osuuteen, Flevolandin provinssi esitti joulukuussa 1995 vuoden 1995 erää koskevan maksupyynnön, mikä kuvastaa kaikkien suunniteltujen hankkeiden tavanomaista etenemistä. KORrsta rahoitetut kalastusalan tukitoimenpiteet etenivät vastaavalla tavalla. Taulukko 17: Tavoite 1 —Alankomaat — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutu minen (miljoonaa ecua) Ohjelma ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) | 958,7| 150,0| 17,2| 37,2| 25%| 9,6| 19,6| 53% 1994 YOAFIevoland PORTUGALI YTK:n toimintasuunnitelma 19941999 Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR miljoonaa ecua EMOTR KOR Inhimilliset voimavarat ja työllisyys (a) Taloudellinen kilpailukyky (b) Elämänlaatu (c) Alueen taloudelliset lähtökohdat (d) Tekninen apu (e) Yhteensä % 3. 059. 6 6. 306,2 1. 264,0 3. 144,3 205,9 13. 980,0 100% 918,0 4. 073. 2 936. 0 2. 661,8 134,9 8. 723,9 62% 2. 141,6 414,0 328,0 194,1 71,0 3. 148,7 23% 1. 637,0 182,0 257. 2 31. 2 1. 894,2 14% 213,2 2% (d) 22% (e) t% (a) 22% (C) 9% ( b) 46% Vuonna 1995 hyväksytyt tukitoimenpiteet Komissio hyväksyi vuonna 1995 ainoastaan yhden yleiskattavan tuen kunnallisen investoinnin tuke mista varten. Komission ja välittäjänä toimivan elimen välinen sopimus allekirjoitettiin 15. marras kuuta 1995. Portugalia koskeva yhteisön tukikehys toteutetaankin yhdeksällä monia alueita koske valla toimenpideohjelmalla ja seitsemällä alueellisella toimenpideohjelmalla, jotka kaikki hyväksyt tiin vuonna 1994, ja yhdellä vuonna 1995 hyväksytyllä yleiskattavalla tuella. Nämä tukitoimenpiteet kattavat kaikki yhteisön tukikehyksessä suunnitellut toimet. Toteuttaminen vuonna 1995 Vuosi 1995 sujui yleisesti ottaen tyydyttävästi. Suurin osa ohjelmista täytti vuodelle asetetut tavoit teet. Tietyissä tapauksissa toteuttamisen voitiin kuitenkin todeta olleen vähemmän moitteetonta, 5H Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 mutta Portugalin viranomaisten käynnistämän paikallisella tasolla tapahtuvan jatkuvan tehostamis- ja seurantatoiminnan tavoitteena on korjata eri ohjelmissa tapahtuneet viivästykset. Portugalia koskevassa YTK. ssa ympäristöön kohdistuvat toimenpiteet on sisällytetty elämänlaa tua koskevaan pääasialliseen tavoitteeseen sekä alueellisiin ohjelmiin alueellisen kehityksen mu kaisesti. Alueellisten toimenpideohjelmien rahoitus on hyvin merkittävä (1,056 miljardia ecua eli 7,6% YTK:n tuesta) ja sen pääasiallisena tarkoituksena on veden toimittaminen ja jakelu, yhdyskuntajätteiden ja jätevesien kerääminen ja käsittely, jokien saastumisen vähentäminen, rannikoiden ja biotooppien suojelu ja väestölle suunnattu tiedotus. Elämänlaadun parantamista koskevaan ensisijaiseen tavoitteeseen on liitetty ympäristöön ja kaupunkien saneeraukseen liittyvä toimenpideohjelma, jota tuetaan EAKR. stä 559 miljoonalla eculla ja joka jakautuu kahteen osaohjelmaan. Ympäristöosuus (260 miljoonaa ecua) käsittää toimenpiteitä, jotka koskevat luon nonperinnön suojelua ja edistämistä, tuotannollisen toiminnan ympäristövaikutuksen parantamis ta, tiedottamista ja koulutusta sekä teknistä apua. Kaupunkien uudelleenelävöittämiseen liitty vään osuuteen (299 miljoonaa ecua) kuuluu parakkialueiden ja rappeutuneiden alueiden kunnos taminen, EXPO 98 ja tekninen apu. Jo hyväksytyille ohjelmille myönnettiin kaksi vuoden 1995 indeksiin sitomisesta peräisin olevaa lisäosaa, toinen 39,1 miljoonaa ecua EMOTR-Orsta maataloutta koskevan osaohjelman puitteissa vuoden 1995 pitkään kestäneen kuivuuden aiheuttamien seurauksien korjaamiseksi ja toinen 14,5 miljoonaa ecua ESRrstä tietämystä ja innovaatiota koskevan toimenpideohjelman puitteissa amma tillisen koulutuksen lujittamiseksi osana koulutukseen liittyvää osaohjelmaa. Alueiden mahdollisuuksien kehittämistä koskevan toimenpideohjelman ("omien mahdollisuuksien kehittäminen") toteuttamisessa puolestaan todettiin viivästystä. Kyseisen ohjelman innovatiivisuus ja sen hallinnon hajauttamiseen tarvittavien lukuisten oikeudellisten välineiden (paikallisten kehittämi syhdistysten kanssa tehtävät pöytäkirjat, pankkien kanssa tehtävät pöytäkirjat jne. ) luomistarpeet selittävät viivästymisen ainakin osittain. Tähän toimenpideohjelmaan kuuluvien monien osaohjel mien ja toimenpiteiden (maaseutukeskukset, perinnekylät, tukijärjestelmät) odotetaan kuitenkin käynnistyvän paikallisella tasolla vuoden 1996 alussa. Ympäristöä ja kaupunkien saneerausta koskevan toimenpideohjelman kaupunkien saneerauksen osaohjelma ei ole juurikaan edistynyt (16%), mikä selittyy osittain maiden pakkolunastuksessa esiintyneillä vaikeuksilla. Taloudellista uudistamista koskevaan toimenpideohjelmaan sisällytetyn kaupan osaohjelman suun nittelua on tarkistettava. Sen alhainen täytäntöönpanon taso (20% vuosina 1994-1995) johtuu erityisesti ohjelmassa rahoitettavista toimista, joiden toteuttaminen vaatii huomattavasti aikaa. Samaan taloudellisen uudistamisen toimenpideohjelmaan liittyy kalastuksen osaohjelma, jonka ensimmäiselle puolivuotiskaudelle oli ominaista mahdollisten tuensaajien valinta ja näitä koskevat ministeriöiden päätökset sekä suunniteltujen toimien toteuttaminen. Toisella puolivuotiskaudella parannettiin toimien toteuttamista sekä valmisteltiin toimenpideohjelmien arviointia, jonka osalta käynnistettiin tarjouspyynnöt riippumattomien asiatuntijöiden nimeämiseksi vuoden 1996 alussa. Seurantakomitea kokoontui kuusi kertaa kauden aikana ja nopeutti ensimmäisten toimien toteutta mista. Vuoden 1994 alhaisen toteutumistason korjaamiseksi seurantakomitean viimeisissä kokouk sissa hyväksyttiin kuitenkin rahoitusta koskevien määräaikojen uudelleenjärjestely. Lisäksi hyväk syttiin Marokon kanssa tehdyn kalastussopimuksen päättymisen vuoksi portugalilaisia miehistöjä koskeva KORrin erityistoimenpide13. Toimenpiteen tarkoituksena oli hyvittää uuden sopimuksen puuttumisesta johtuva toiminnan tilapäinen lopettaminen (toukokuusta marraskuuhun 1995). Tä män toimenpiteen rahoitus rajoitettiin 4,8 miljoonaan ecuun. Lisäksi yhteisön tukikehyksen mukai sesti Portugalille jo myönnetyt KORrin määrärahat kohdennettiin osittain uudelleen, jotta varusta jille voitaisiin maksaa korvaus kyseisten alusten tilapäisestä seisomisesta asetuksen (EY) Nro 3699/93 Katso l. A. 5. 2. Tavoite 5a kalastus. Seisiemcis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 59 14 artiklan mukaisesti. Koko tilapäisen lopettamisen aikana otettiin käyttöön 4 miljoonaa ecua, josta 3 miljoonaa maksettiin yhteisön talousarviosta. Perusrakenteita koskevaan toimenpideohjelmaan sisällytetyn energian osaohjelman rahoituksen to teutumisen viivästyminen johtui tähän osaohjelmaan alunperin kaavailtujen tiettyjen hankkeiden siirtämisestä yhteisön INTERREG-aloitteen REGEN-osaan'" ja erityisesti siitä, että siirrettyjen hankkeiden toteuttamista oli tarkoitus vahvistaa vuosina 1994 ja 1995. Vuoden 1995 lopussa ohjel mien toimintasuunnitelmaa muutettiin, jotta vuosien 1994 ja 1995 suunnitelmat voitaisiin mukauttaa kyseisiin siirtoihin. Komissio teki päätöksen teknistä apua koskevan toimenpideohjelman hyväksymisestä vasta 20. joulukuuta 1994. Näin myöhään annettu hyväksyntä selittää ohjelman toteutumistason. EAKRrn vuoden 1994 määrärahat on tarkoitus käyttää vuonna 1996. Portugalin viranomaiset pyysivät ESRrn määrärahojen jakamista uudelleen, jolloin vuonna 1994 käyttämättä jääneet määrärahat (8,2 miljoo naa ecua) siirrettäisiin vuosille 1996 (4,1 miljoonaa ecua) ja 1997 (4,1 miljoonaa ecua). Vuonna 1995 muutettiin ainoastaan yhtä toimenpideohjelmaa, joka koskee alueiden mahdollisuuk sien kehittämistä. Muutos tehtiin 13. marraskuuta 1995 ja se on seurantakomitean tekemän päätök sen mukainen. Ohjelman saamaa yhteisön rahoitusta ei muutettu (595 miljoonaa ecua, josta 405 miljoonaa ecua tulee EAKRrstä, 81 miljoonaa ecua ESRrstä ja 109 miljoonaa ecua EMOTR-Orsta). Tärkein muutos koskee pienyritysten ja mikroyritysten tukijärjestelmää, jonka pääasiallisena tavoit teena on uusien työpaikkojen syntymisen edistäminen (noin 20 000). Kyseinen järjestelmä on erittäin tärkeä autioitumisen ja muiden kehitysongelmien vaivaaman paikallisen ja maaseudun talouselämän elvyttämisen kannalta. Ohjelman alkuperäisessä suunnitelmassa esitetyt sitoumukset, erityisesti alueellisesta kehittämisestä vastaavien keskusten perustaminen (tarkoituksena on saavuttaa asteittain suurempi hajauttamisen taso ja lisätä yksityisten ja julkisten taloudellisten toimijoiden yhteistyötä) ja keskikokoisia kaupunkeja koskevien politiikkojen lujittaminen (alueellisella tasolla rakenteellisen vaikutuksen omaavien kaupunkikeskusten kehittämistekijänä), vahvistetaan tarkistetussa toiminta suunnitelmassa. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Portugalia koskevan yhteisön tukikehyksen rahoituksen toteuttaminen on edistynyt kaiken kaik kiaan melko tyydyttävästi. Vuonna 1995 kaikkien ohjelmien keskimääräinen toteuttamistaso paikal lisella tasolla oli 85 prosenttia kaikkien rahastojen osalta (93% EAKRrn osalta, 98% ESRrn osalta). Yhteisön tekemät maksusitoumukset vastaavat kolmasosaa kaudelle vahvistetusta tuesta. 14 Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet. 60 Seistcmas vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 18: Tavoite 1 — Portugali — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (I) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995. Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Useita alueita koskeva TO YT Tuki paikalliselle investoinnille 33,3 25. 0 25,0 25,0 100% 0,0 0. 0 0% 1994 Alueelliset TO TO Azorit TO Alcntcjo TO Algarve TO Centro TO Lissabon ja Tejon laakso TO Madeira TO None Useita alueita koskevat TO TO Ympäristö/kaupunkien saneeraus TO Tekninen apu TO Tietämys ja innovaatio TO Koulutus ja työllisyys TO Infrastruktuurit TO Taloudellinen uudistaminen TOPRINESTO) 10 Omien mahdollisuuksien kehittäminen TO Terveys ja sosiaalinen sopeuttaminen (I) Tilastollinen infrastruktuuri YHTEENSÄ YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 857,6 250. 6 101. 9 490,5 517,2 665,2 721. 1 973. 7 135. 6 2. 257. 0 1. 903. 3 3. 915. 8 11. 678. 8 40,0 1. 231,8 940,0 26. 713. 3 616,0 182. 0 76. 0 362. 0 382. 0 369,3 537,0 559,0 101,7 1. 675,0 1. 384,6 1. 987. 0 4. 319,2 30. 0 595. 0 705,0 13. 905,8 84,7 57. 7 24,9 60. 0 94,0 82. 4 97. 8 o. o 11,0 210,7 219. 3 0. 0 284,3 7. 3 14. 0 106,6 1. 379,7 216. 2 78,6 28. 5 126,0 124,5 148. 6 210,0 5S. 1 28,6 587,6 409,3 618,5 1. 526,2 22. 3 67. 2 276. 5 4. 548,8 35% 4 3% 37% 35% 33% 40% 39% 10% 28% 35% 30% 31% 35% 74% 11% 39% 3 3% 96,9 27,0 15,9 47,0 65,1 74. 8 77,8 16,5 8. 2 232. 5 251,8 259,0 403. 8 7. 4 11. 1 72. 3 1. 667,0 181. 2 43,8 18,8 88,3 89. 5 123. 8 148. 3 44,1 17,0 412. 7 346. 7 517. 9 998,4 17. 2 37,7 178,1 3. 263. 4 84% 56% 66% 70% 72% 83% 71% 80% 59% 70% 85% 84% 65% 77% 56% 64% 72% Yhdistyneen kuningaskunnan yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa vahvistetut ympäristöä koskevat toimenpiteet ovat vaihtelevia kyseisten alueiden monimuotoisuuden vuoksi. Pohjois-Irlannissa ympäristöön kohdistuva toiminta liittyy erityisesti luonnonympäristön suojeluun (64,1 miljoonaa ecua eli 5,2% YOA:n määrärahoista) sekä ympäristöön liittyvän toiminnan kehittämiseen, kuten yrityspalvelut, tuotteiden laatu tai tutkimus- ja kehittämistyö (19 miljoonaa ecua), luonnonperin nön säilyttämiseen (8,1 miljoonaa ecua) ja kaupunkien saneeraukseen (25,5 miljoonaa ecua) tai yritysten energiansäästöä koskeviin toimenpiteisiin (5 miljoonaa ecua). Merseysiden osalta ympä ristötoimenpiteet (45 miljoonaa ecua eli 5,5% YOA:n määrärahoista) liittyvät teollisuusjätteiden käsittelyyn, puhtaiden tekniikoiden ja yritysten ympäristöosaamisen kehittämiseen (13 miljoonaa ecua EAKR. stä ja ESR. stä) ja rappeutuneiden teollisuusalueiden puhdistamiseen sekä luonno nympäristön ja arkkitehtuuriperinnön suojeluun (29 miljoonaa ecua EAKR. stä). Highlands & Islands -alueella ympäristötoimenpiteitä (16,3 miljoonaa ecua eli 5,2% YOA:n määrärahoista) rahoittaa kolme rahastoa kukin omien erityispiirteidensä mukaisesti: jätteiden kierrätystä ja ympäristöä koskevaa tutkimusta rahoitetaan EAKR. stä (7,6 miljoonaa ecua), luonnonympäristön suojelua koskevaa suunnitelmaa rahoitetaan EMOTR. sta (7,1 miljoonaa ecua) ja koulutusta rahoitetaan ESR. stä (1,6 miljoonaa ecua). Yhdistyneessä kuningaskunnassa suoraan ympäristöön kohdistettu yhteisön rahoitusosuus on yhteensä noin 146 miljoonaa ecua eli 6prosenttia määrära hoista. Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 61 Toteuttaminen vuonna 1995 Tavoitteeseen 1 kuuluvia Yhdistyneen kuningaskunnan alueita (Pohjois-Irlanti, Highlands & Islands ja Merseyside) koskevien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteutuminen on sujunut ennakoidusti. YOA. n toimintasuunnilelnm 1994-1999: Pohjois-lrlunti Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR miljoonaa ecua EMOTR KOR Taloudellinen kehitys (a) Taajamat (b) Syrjäisen aseman vähentäminen (c) Maatalous ja kalastus (d) Ympäristö (e) Tekninen apu (f) 315. 1 315. 8 321,2 215,0 64,1 1. 6 Yhteensä % 1. 232,8 100% 199,3 90,6 321,2 64. 1 1. 6 676,8 55% 115,8 225,2 13,0 186,9 15,1 354,0 29% 186,9 15% 15,1 1% (b) 26% Pohjois-Irlanti: Hitaan käynnistymisen jälkeen menoissa kurottiin kiinni vuonna 1995 ilmennyt viivästys ja alkuperäisen tavoitteen on tarkoitus täyttyä vuoden 1996 aikana. Erityisesti energia-alan toimenpiteiden toteuttaminen on viivästynyt (syrjäseutuaseman vähentämistä koskeva tavoite), sillä julkiset kuulemistilaisuudet hidastavat Skotlannin ja Pohjois-Irlannin välistä sähköliittymähanketta koskevia menoja. Toisaalta ympäristöpalveluja koskeva tavoite oli edennyt hyvin vuoden 1995 loppuun mennessä. Lisäksi YMPm uudistuksen jälkeen maatalousinvestointien ilmapiiri oli suotuisa ja useita toimia oli pakko lykätä määrärahojen puutteen vuoksi, sillä kaikki maataloustoimenpitei- siin varatut määrärahat oli käytetty. Väkivaltaisuuksien lakkaaminen vuoden 1994 alkusyksystä johti kasvaneeseen investointikysyntään. Se kohdistui matkailuun ja hankkeisiin, jotka toteutetaan osana fyysiseen ja sosiaaliseen ympäristöön liittyvää toimenpidettä, jonka tavoitteena on taajamien tukemi nen ja kaupunkien saneeraus (taajamiin liittyvä tavoite). Näille toimille myönnettiin lisärahoitusta seurantakomitean marraskuussa 1995 pitämässä kokouksessa. Tapahtuneen kehityksen perusteella käynnistettiin myös keskustelut sen määrittämiseksi, pitäisikö yhtenäisen ohjelma-asiakirjan suunta viivoja tarkistaa niin kuin brittihallitus ehdotti heinäkuussa 1995 hyväksytyn PEACE-aloitteen valmistelun yhteydessä15. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan arvioinnin osalta marraskuussa pidetyssä seurantakomitean kokouksessa päästiin sopimukseen ulkopuolisen arvioijan nimeämisestä. Myös eri tavoitteita varten nimetään ulkopuoliset asiantuntijat, lukuun ottamatta ympäristöpalveluja. YOA:n toimintasuunnitelma 1994-1999: Highlands & Islands Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR miljoonaa ecua Yritysten kehittäminen (a) Matkailu, kulttuuriala (b) Ympäristö (c) Primaarisektori (d) Paikallisyhteisöjen kehitys (e) Viestinta ja palvelut (0 Tekninen apu (|>) 72. 1 24,2 16,3 68. 7 46,9 79,7 3,1 Yhteensä % 311,0 100% 54,3 22,0 7,6 13,9 79,7 2. 5 180,0 58% 17,8 2. 2 1. 6 33. 0 0,6 55,2 18% (9) '* (a) 23% 7. 1 48,9 19,8 56,0 18% 19,8 6% (e) (d) 22% Highlands & Islands: Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan vuonna 1994 tapahtuneen hyväksymisen jälkeen on esitetty 1 500 hanketta ja valittu 604 hanketta. Menestys on huomattava, jos sitä tarkastellaan ohjelmaan osallistujien lukumäärän kasvun kannalta: valittujen hankkeiden perusteella yli 130 organisaatiota saa EAKRrn ja ESRrn tukea. "Highlands and Islands Entreprise" -verkko sai kolma sosan kahden kyseisen rahaston käytettävissä olevista varoista. EAKRrn tukitoimenpiteet ovat erityisen merkittäviä Western Islesin, Caithnessin, Sutherlandin ja Argyllin alueilla viestinnän, matkailun ja yritysten kehittämiseen liittyvien hankkeiden kannalta. Matkailun ja kulttuuriperinnön " Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet. 62 Seisientäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 alalla ohjelma on edennyt hyvin maksusitoumusten osalta, mutta sujuu hitaammin muilla aloilla (tutkimus-kehittäminen, yritysten tiedonsaanti, neuvonta-apu). Maataloustoimenpiteiden toteutta minen etenee tyydyttävästi, lukuun ottamatta ympäristöä ja metsiä koskevia toimenpiteitä. Maksuis sa esiintyi viivästyksiä hankkeiden hyväksymisen ja menoilmoitusten välisenä aikana. Vastuussa olevat viranomaiset sitoutuivat tekemään asianmukaisia aloitteita vuonna 1996, jotta viivästysten pahenemiselta vältyttäisiin. Sen sijaan KORrin kaikki tukitoimenpiteet on käynnistetty ja ne edisty vät tyydyttävästi. Vuoden 1995 aikana seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa ja hallintokomitea neljä kertaa, jotta ehdotetut hankkeet voitiin arvioida. Marraskuussa 1995 seurantakomitea päätti tarkistaa ohjelmien toteuttamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä edistääkseen paikallisten toimi joiden yhteistyöhön osallistumista alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan mukaisesti. Tä män seurauksena perustetaan joitakin paikallisryhmiä, jotka tarkastelevat omiin alueisiinsa liittyviä hankkeita sekä yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan sisältyviä paikallisia strategioita. Lisäksi seurantako mitea käynnisti useita temaattisia tutkimuksia, jotka koskevat ympäristövaikutuksen arviointia, alueen BKTrtta ja työmarkkinoita. YOA:n toimintasuunnitehna 1994-1999: Merseyside Pääasialliset tavoitteet Yhteensä EAKR miljoonaa ecua ESR EMOTR Suuryritykset (a) Paikallisyrityksct (b) Tekniikan kehitys (c) Kulttuuriala (d) Paikallista väestöä koskeva toiminta (e) Tekninen apu (!) Yhteensä % 186,0 149,0 62,0 54,0 361,0 4,0 816,0 100% 178,0 106,0 42,0 38. 0 109,0 2,0 475,0 58% 8,0 40,0 20,0 16. 0 252,0 2,0 338,0 41% (e) 3,0 3,0 0% (f) 0. 60% (a) 23% (d) 7% (c) 8* Merseyside: Vuoden aikana pidettiin viisi seurantakomitean kokousta sekä kymmenen hankkeiden valinnasta pääasiallisesti vastaavan teknisen komitean kokousta. ESRrn tukeen oikeutettujen toimien valintaa varten otettiin käyttöön pisteytysjärjestelmä. Hankkeita valittiin 688 ja ne saavat tukea yhteensä 45 miljoonaa ecua. Paikalliseen taloudelliseen kehittämiseen liittyen 38 erittäin vaikeassa tilanteessa olevaa aluetta määriteltiin kohdealueiksi. Näille alueille luotiin paikallinen yhteistyöra kenne, johon kuuluvat paikallisviranomaiset ja pääasialliset elimet, joita ohjelma koskee, sekä suunniteltiin erityinen kehittämisstrategia. Teollisuuden alalla esitettiin yli 500 EAKRrn kannalta kiinnostavaa hanketta. Kaksivaiheisen valintamenettelyn ja pisteytysjärjestelmän soveltamisen jäl keen hankkeista valittiin 181. Lisäksi hyväksyttiin pk-yritysten kehittämistä koskeva tärkeä innova tiivinen hanke. Merseysiden erityiselle investointirahastolle myönnettiin tukea 18,9 miljoonaa ecua, jotta voitaisiin parantaa pääomamarkkinoiden toimintaa perustamalla kolme investointirahastoa, joiden määrärahojen kokonaissumma on 29,4 miljoonaa ecua. Komissiolta anottiin toimilupaa ja kyseisen rahaston on tarkoitus aloittaa toimintansa vuonna 1996. Myös toinen huomattava hanke, "Chevasse Park Media Factory", hyväksyttiin. Sen tavoitteena on tarjota toimitiloja ja koulutusta, joka edistää viestintäalan pk-yritysten kasvua. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on edistää kult tuuri- ja viestintäalan toimintakeskuksen syntymistä Liverpoolin keskustan läheisyyteen. Toimeen kuuluu erityisesti "Liverpool Institute of Performing Arts", jota rahoitetaan edellisestä ohjelmasta. EAKRrn rahoituspyyntöihin ja niiden arviointiin liittyviä sääntöjä tarkistettiin yhteistyössä: hanke- pyyntöjä voidaan esittää koko vuoden ajan jatkuvasti ja hankkeiden arvioinnissa sovelletaan mitä ankarimpia perusteita erityisesti ympäristöön liittyvissä kysymyksissä. Tavanomaisten seurantako kousten lisäksi pidettiin kaksi paikallisten yhteistyökumppanien järjestämää "strategiakokousta", jotka keräsivät yli 100 osallistujaa. Näissä kokouksissa käsiteltiin tarkemmin ohjelman toteuttamista ja perustettiin teknisiä työryhmiä, jotka auttavat yhteistyön osapuolia näiden strategisissa valinnois sa. Arvioinnin osalta käynnistettiin Merseysiden taloutta koskeva tutkimus, jonka perusteella on tarkoitus laatia ohjelman toteuttamista koskevat suositukset. Tämä korosti Merseysiden talouden kasvumahdollisuuksia sekä tarvetta auttaa alueen vähävaraisimpia asukkaita löytämään tai saamaan takaisin paikkansa työmarkkinoilla. Scistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 63 Vuosi 1994 suunnittelukaudella 1994-1999 Merseysidessa rahoituksen toteutuminen (maksusitoumukset ja maksut) sujui tavanomaisesti ESRrn osalta, mutta EAKRrn ja EMOTRrin osalta edistyminen oli hitaampaa. Vaikka 65 prosenttia EAKRrn käytettävissä olevista varoista oli periaatteessa hyväksytty vuoden 1995 lopussa, maksu pyyntöjä oli esitetty vain vähän. Sama koskee Merseysiden lisäksi Higlands & Islandsin aluetta. Rahoituksen toteutuminen (maksusitoumukset ja maksut) sujuu tavanomaisesti ESRrn ja KORrin osalta, mutta edistyminen on hitaampaa EMOTRrin ja EAKRrn kohdalla. EAKRrn maksusitoumus ten taso 31. joulukuuta 1995 oli noin 30 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista, mutta maksupyyntöjä oli esitetty huomattavasti vähemmän. Joulukuussa 1995 rahoitusta koskevaa aika taulua muutettiin, mikä mahdollisti EAKRrn vuoden 1995 erän kohdentamisen. Taulukko 19: Tavoite 1 — Yhdistynyt kuningaskunta, Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki 0) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 YOA Highlands & Islands YOA Pohjois-Irlanti YOA Merseyside 1. 012,4 2. 658. 3 2. 000. 0 5. 670,7 311,0 1. 232,8 816. 0 2. 359,8 39,1 129,3 50,2 218,6 81,9 288,3 162. 1 532,3 26% 23% 20% 23% 16,6 102. 8 44. 5 163,8 40. 7 190,2 100. 5 331,4 50% 66% 62% 62% YHTEENSÄ 64 3. Tavoite 2 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 20: Yhteenveto vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyistä tavoitteeseen 2 kuuluvista mista/yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista (miljoonaa ecua) toimenpideohjel VUONNA 1994 HYVÄKSYTYT YOA VUONNA 1995 HYVÄKSYTYT TO l. un. n 64. 2 10. 4 510. 1 11. 9 145. 0 2:. n 325. 9 39. 7 1. 130,1) 100% 8. 8 402. 2 10. 5 113. 7 17. 7 267. 8 0. 0 870,1 159. 1 I4. R 1. 6 107. 9 1. 4 31. } 5. 1 5«. l. 19. 7 259,1 23H YHTEENSÄ I99S un. n 1. 3 «8. 5 46. * 23. 4 S6,n 9. 5 46. 5 733,0 14,7 158. 3 46. 9 21. 3 42. 5 75. 3 35. 1 18. 7 7. 0 37. 2 S 13,7 9. 5 102. 1 30. 5 18. 3 29. 8 361. 4 263. 8 23. 5 49. 1 15. 4 15,2 34. 4 10. 0 Jiicnvnlliu/Aluc 3t»,n EipmiJ» Aragon Baleoarit Katalonia La Kioja Madrid Navarra Baskimaa Useita alueita 0. 4 13. 2 11. 7 4£ 11,» 2. 5 92 219,1 5. 1 56. 2 16. 4 3. 0 12. 7 97,6 8. 2 14. 7 5. 4 1. 763,2 1. 452,6 310,6 JKscnvaltln/Alu BCIRI» Aubange Liège Limhurg Tttmhnut ljolland Pohjois Juiitinmaa Baijtri Berliini Bremen Hessen Mo-Sokii Nordrhein- M'es tfalen Rite inland- Pfah Soar Schlermig-I loistein Alsace Aqtiilaine Auvergne Baise-Narmandie Bourgogne Bretagne Centre Champagne-Ardenne Franche-Comté Haute-Normandie Langvedoc-Roussillon Lorraine Midi-Pyrinies Nord-Pas-de-Calais Pays de la Loire Picardie Poitou-Charenles Provence-Alpes-Câle d'Azur Rhône-Alpes Emilio-Romagna Friuli Venezia Cinlia Lcaio Upirin Lombardia Marche Piemontt Toscana Ombria l'aile (TAosta Venezia Luxemburg Alankomaat Arhnem-Nijmegen Groningen-Drtnthe Twenle-Overljsel Zuid-Umbiirg 7. uid-Oost Brabant Yhillirvnyt lainmgaikunta lta-lxmtoo Ja the Lee Valley East Midlands lldSkotlanll Gibraltar Suur-k fatichesler, Lancashire, Cheshire Teollistunut Eieti-Wales Koillis-Englantl Plymouth Thonet ll'est Cumbria jo Fumess West Midlands LOnii-Skotlanti Yorkshire ja Itiimberside 19,6 107. 1 61. 1 57. 8 49,4 89. 7 24. 2 77,5 47,8 146. 0 70. 5 127. 4 42. 6 318,1 135. 9 122. 4 53. 3 113. 1 99. 7 684,0 12. 0 24,0 64,0 96. 0 23. 0 21. 0 205. 0 127,0 35,0 6. 0 71. 0 7,0 56,0 76. 0 58,0 43. 0 67. 0 74,0 79,0 121. 0 5. 0 329,0 188,0 308,0 29,0 14. 0 25,0 371,0 286. 0 16. 1 91. 5 50. 6 46. 6 42. 0 77,6 20. 5 62,1 4U 112. 1 59. 9 102,9 34. 6 265,5 109,6 98. 8 43. 6 95,7 81. 8 3. 5 15. 6 10. 5 I IJ 7. 4 12. 1 3. 7 15. 4 6. 6 33. 9 10. 6 24. 5 8. 0 52,6 26. 3 23. 6 9. 7 17,4 17,9 542,3 141,7 2,4 5. 6 11. 8 28. 5 4,2 3,1 41,0 24,0 7. 5 0. 2 13. 4 1. 0 94,0 16. 6 27,5 18. 6 11. 3 20. 0 9. 6 18. 4 52,2 67,5 18,8 17. 9 164. 0 103. 0 27,5 5,8 57,6 6,0 39. 4 48,6 39,4 31. 7 47. 0 55,5 59,3 96,8 4. 1 230,3 141,0 231. 0 23J 11,9 18,8 278,0 222. 9 300,0 206,0 1. 6II«,9 535,1 18. 5 19. 8 24. 2 0,9 98,7 47,0 77,0 Î. 7 2. 1 6. 2 93. 0 63. 1 79. 0 1. 343,4 23% YHTEENSÄ 1994-1995 6. 975,2 I00U 5. 371,8 I. M13J. 'JM YltTEENSA 1994 •A 313. 0 5. 84J. 2 wmt 234. 0 4. 501,7 77H Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 65 3. 1. Tavoitteen 2 toteuttaminen "vuonna 1995 Vuonna 1995 tavoitteen 2 ohjelmia alettiin toteuttaa tehokkaasti kaikissa kahdessatoista jäsenvaltios sa (näiden ohjelmien ensimmäinen vaihe kestää kolme vuotta, 1994-1996). Kaikki tavoitteen 2 ohjelmat (YOA) sekä Espanjan yhteisön tukikehys oli hyväksytty vuoden 1994 lopussa. Vuonna 1995 hyväksyttiin ainoastaan kyseisen yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanoa koskevat kahdeksan toi menpideohjelmaa sekä kolmen uuden jäsenvaltion yhtenäiset ohjelma-asiakirjat16. Kaikkien viiden toista jäsenvaltion osalta tavoitetta 2 toteutetaankin yhteensä 82 tukitoimenpiteellä: yhteen yhteisön tukikehykseen kuuluvat kahdeksan toimenpideohjelmaa Espanjassa sekä 74 yhtenäistä ohjelma- asiakirjaa muissa jäsenvaltioissa. Muistutettakoon, että vuonna 1994 oli hyväksytty 64 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa verrattuna vuonna 1995 hyväksyttyihin 18 tukitoimenpiteeseen, joista 10 koskee uusia jäsenvaltioita. Mitä tulee EAKRrn ja ESRrn tavoitteen 2 toimien yhdentämiseen on myös syytä muistaa, että EAKR ja ESR rahoittavat yhdessä kaikkia ohjelmia yhtä lukuun ottamatta (ESRrn monia alueita koskeva TO Espanjassa). Taulukko 21: Tavoite 2 — vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 (miljoonaa ecua) Suunniteltu 1 lyv äksyily % Maksusitoumukset 1994-1995 %:ia tuesta Maksut 1994-1995 %:ia tuesta ' Suunniicllu/YOA •• SuunnHclluSYTK 11 160,0 ' 160,0 100% 62,2 39% 29,3 18% DK 56,0 * 56,0 100% 30,3 54% 20,0 36% D 733,0 • 733,0 100% 286,9 39% 156,9 21% E 1. 130,0 •• 1. 130,0 100% 659,2 58% 448,0 40% F 1. 763,2 • 1. 763,2 100% 904,4 51% 423. 3 24% I 684,0 • 684,0 100% 299,9 44% 150. 0 22% L 7. 0 • 7,0 100% 8,0 114% 4,0 57% N 300,0 • 300,0 100% 105,0 35% 52,5 18% AT 101,0 * 101,0 100% 54. 1 54% 21,4 21% Fl 69. 2 * 69. 2 100% 31,1 45% 15,6 22% SE 160,0 • 160,0 100% 105,8 66% 38,1 24% UK 2. 142,0 • 2. 142,0 100% 1. 250. 0 58% 518,9 24% Yhteensä 7. 305. 4 7. 305,4 100% 3. 796. 9 52% 1. 877,8 26% Kahden toimintavuoden 1994-1995 jälkeistä tavoitteen 2 toteuttamistilannetta on tarkasteltava useammalta kannalta. Kaikki ohjelma-asiakirjat (erityisesti yhtenäiset ohjelma-asiakirjat) hyväksyt tiin ja niitä koskevista maksusitoumuksista on toteutunut 52 prosenttia. Kahden toteuttamisvuoden jälkeen tuesta on maksettu neljäsosa. Nämä osuudet voivat ensi silmäyksellä vaikuttaa epätyydyttä viltä. Ne on kuitenkin suhteutettava yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ja toimenpideohjelmien hyväk- symispäiviin, jotka useimmissa tapauksissa sijoittautuvat vuoden 1994 viimeisen neljänneksen ja vuoden 1995 alun välille. Toteutumisen odotettiinkin etenevän huomattavasti vuonna 1996. Tilanne vaihtelee kuitenkin jäsenvaltiokohtaisesti, sillä maksusitoumusten ja tukien välinen suhde vaihtelee 35 prosentista (Alankomaat) lähes 60 prosenttiin (Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi 66%) ja makse tun tuen osuus vaihtelee alle 20 prosentista (Belgia) 57 prosenttiin (Luxemburg). Katso I. A. 7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. 66 Seislentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Ympäristön huomioon ottaminen tavoitteessa 2: Tavoitteen 2 kohdealueilla kestävää kehitystä tuetaan monilla eri tavoilla, sillä kyseiseen alaan kiinnitettiin erityistä huomiota ohjelmien valmisteluvaiheessa. Varsinaisten ympäristötoimenpitei den osuus kaudeksi 1994-1996 suunnitelluista määrärahoista on 397 miljoonaa ecua eli 5,7 prosenttia tavoitteen 2 määrärahoista yhteensä. Näihin määrärahoihin on vielä lisättävä teolli suus- ja kaupunkialueiden uudelleensaneeraukseen tarkoitetut investoinnit, joiden määrä on 956 miljoonaa ecua eli 14 prosenttia tavoitteen 2 kaudeksi 1994-1996 vahvistetuista määrärahoista. Näiden summien lisäksi huomioon on otettava vielä toisen vaiheen 1997-1999 määrärahat. Tavoitteen 2 kohdealueilla esiintyvät pääasialliset ongelmat liittyvät alueiden entiseen ja nykyiseen teolliseen toimintaan, joka on saastuttanut maaperän ja pohjavedet, sekä jätteiden jälleenkäsitte lyssä taikka teollisuus- ja kaupunkialueista luopumisessa ilmenneisiin puutteisiin. Ympäristötoi menpiteiden tarkoituksena onkin erityisesti puhdistaminen sekä ympäristöystävällisten menetel mien ja laitteiden käyttöönottamisen kannustaminen uusien tuotahnollisten investointien yhtey dessä. Niiden osuus tavoitteen 2 osana suoraan ympäristöön kohdennetusta rahoituksesta on yli puolet (53°Io). Toinen tärkeä tavoite (41°7o rahoituksesta) on alueiden käsittely ja puhdistaminen. Tavoitteen 2 kannalta katsottuna erityisen tärkeinä pidetään ennakolta ehkäiseviä toimenpiteitä sisältäviä tuotannollisia investointeja, joista voidaan hyötyä pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi erityisesti pk-yrityksiä kannustetaan siirtymään ympäristöystävällisiin tuotteisiin, tekniikoihin ja energialähteisiin, omaksumaan "vihreitä tekniikoita" ja harjoittamaan ympäristöalan tutkimus- /kehittämistyötä taikka tarjoamaan ammatillista koulutusta, jotta työntekijät sopeutuisivat tuo tantorakenteiden muutoksiin. Taulukko 22: Tavoite 2 ja ympäristö — suoraan ympäristöasioihin kohdennettujen määrärahojen jakautuminen, 1994-1996 (EUR 9 — miljoonaa ecua — vuoden 1994 hintoina) Puhdistaminen, jätteiden käsittely ja puhtaat tekniikat (a) Teollisuusalueiden ja kaupunkiympäristön puhdistaminen (b) Koulutus ja muut (c) 210,8 162,0 24,2 397,0 Yhteensä (C) 6% (b) 41% (a) 53% 3. 2. Jäsenvaltiokohtainen esitys BELGIA Toimintasuunnitelma 199-1-1996 (miljoonaa ecua) Alakohtainen jaottelu : Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Rahastoko/itäinen jaottelu : EAKR ESR Yhteensä" 130,0 30,0 160,0 4 YOA KeskiarvoA'OA| 76,0 52,8 18,8 8,1 4,1 81% 19% 100% 40fi (c) 12% (d) 5% (e) 3% (a) 47% (b) 33% SeisicniUs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 67 Toteuttaminen vuonna 1995 ja suoraan ympäristönsuojeluun Ympäristötoimenpiteillä on kussakin YOA. ssa oma tavoitteensa tai osatavoitteensa, Aubangen YOA:aa lukuun ottamatta. Rakennerahastojen yleinen rahoitusosuus on 22 miljoonaa ecua (14°Io kokonaistuesta) joonaa ecua. Suurin osa määrärahoista on tarkoitettu hylättyjen alueiden puhdistustoimenpiteisiin. ympäristöä koskevaan malla niihin 5 prosenttia ympäristöasioihin liittyviin toimenpiteisiin on kohdennettu 8 mil loput Limburg ja Turnhout käyttävät osan määrärahoista kohdenta tutkimukseen sekä kyseisen alan koulutukseen tarkoitetuista määrärahoista teollisuusjätteiden ja työllisyyteen käsittelyyn (ESR). ja Tavoitteeseen 2 kuuluvia Belgian alueita'7 tuetaan rakennerahastoista yhteensä 160 miljoonalla eculla joulukuussa 1994 hyväksyttyjen neljän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan puitteissa. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toteutumisen eteneminen vaihtelee aluekohtaisesti. Turnhout'ssa ja Limburgis- sa ohjelmien toteuttaminen on jo alkanut. Turhout'ssa, jossa etusijalle on asetettu teollisuus, palvelut ja ympäristö, valittu päähanke koskee edistämiseen, esittelyyn, tutkimukseen ja neuvontaan tarkoitetun keskuksen perustamista. Tavoitteena on auttaa pk-yrityksiä kehittämään ja hyödyntä mään ympäristöystävällisiä tuotanto- ja hallintotekniikoita. Limburgissa etusijalla ovat myös teolli suus, palvelut ja ympäristö. Valittu päähanke koskee teknologiaa ja liittyy uusien materiaalien tutkimuksen edistämiseen teollisuuden alalla. Molemmissa tapauksissa seuranta- ja hallintokomitea ovat toimineet tyydyttävästi. Liegessä puolestaan etusijalla ovat talouden monipuolistaminen, teknologinen uudistus, alueen vetovoiman parantaminen ja työllisyys. Ohjelman toteuttaminen on viivästynyt hieman (EAKRrn vuoden 1995 erää ei voitu sitoa vuonna 1995) erityisesti teknologista uudistusta, matkailumahdolli suuksien edistämistä ja hylättyjen alueiden puhdistamista koskevien toimenpiteiden osalta. Omien mahdollisuuksien edistämistä koskevat toimet (pk-yritysten tiedottaminen, apu, yritysten perusta mistuki) etenevät sen sijaan tyydyttävästi. Tuotannollisten investointien tukijärjestelmän (13,7 mil joonaa ecua EAKRrstä eli 18% EAKRrn rahoitusosuudesta) hyväksyminen vuoden lopussa tekee mahdolliseksi kyseisen toimenpiteen käynnistämisen. Aubangen ohjelmasta tehtiin päätös vuonna 1994. Siihen liittyy yksi maksusitoumus (1,3 miljoonaa ecua). Ohjelmaa muutettiin syksyllä 1995 pidetyssä ensimmäisessä seurantakomitean kokouksessa, jossa päätettiin luopua yrityskiinteistöjä koskevasta toimesta ja toteuttaa sen sijaan neljä toimea, jotka liittyvät yritysten vastaanottoinfrastruktuureihin ja joista yhden tavoitteena on yhteisiä palve luja tarjoavan keskuksen perustaminen Euroopan kehityskeskuksen alueelle. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 Taulukko 23: Tavoite 2 — Belgia Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mii- joonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset KK:» luki (1) Maksusitou mukset 1995 Maksusitou mukset 1994-1995 m % (2)/(l) Maksut 1995 Muksut 1994-1995 (3) V. (3)/(2) 1994 YOA Aubange YOA Liège YOA Limburg YOA Tumhout 3,2 314,2 121,8 58,1 497,2 1. 3 88. 5 46,8 23,4 160,0 0. 4 4,2 0,0 0,0 4,6 1. 3 22,5 14,9 23,4 62,2 100% 25% 32% 100% 39% 0,5 11. 3 0. 0 0,0 11,7 0,5 11,3 7. 5 10,1 29,3 37% 50% 50% 43% 47% YHTEENSÄ Aubange, Liège, Limburg ja Turnhout. Seistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 (a) 42% 68 TANSKA Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) Alakohtainen jaottelu : Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Tekninen apu (c) Rahastokohtainen jaottelu : EAKR ESR Yhtcensä| 44,2 11,8 56,01 2 YOA Kcskiarvo/YOA[ 23,4 31,6 1,0 79% 21% 100% 28^0 (b) 56% Toteuttaminen vuonna 1995 Ympäristöllä ei ole omaa ensisijaista tavoitetta Tanskan YOA:ssa. Se on liitetty lähes kaikkiin muihin tavoitteisiin esimerkiksi tukemalla puhtaiden tekniikkojen käyttöönottoa. Tanskan kohdealueisiin18 liittyvistä kahdesta yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta päätettiin joulukuus sa 1994 ja rakennerahastojen kokonaistueksi vahvistettiin 56 miljoonaa ecua kaudella 1994-1996. Molempien ohjelmien toteuttaminen eteni moitteettomasti vuoden 1995 aikana. Kyseisten alueiden taloudellisen tilanteen perusteella seurantakomitean oli tarpeen korottaa olemassa olevien pk-yritys ten investointitukeen sekä uusien yritysten perustamiseen erityisesti Pohjois-Juutinmaalla tarkoitet tua EAKRrn rahoitusosuutta. Ohjelmien rahoituksen edistymisen vuoksi Pohjois-Juutinmaa pystyi sitomaan EAKRrn vuoden 1995 erän, ja siitä voitiin maksaa 80 prosenttia. Lollandia koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta 50 prosenttia EAKRrn ainoasta erästä on jo maksettu. Taulukko 24: Tavoite 2 — Tanska joonaa ecua) Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mii- Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset KR:n luki (1) Maksusitou-. mukset 1995 Maksusitou mukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 YOA Lolland YOA Pohjois-Juutinmaa YHTEENSÄ 36,1 185,3 221,4 9,5 46,5 56,0 0,0 6,0 6,0 9. 5 20,8 30,3 100%) 45% 54% 0. 0 8,3 8,3 4. 3 15. 7 20,0 45% 76% 66% Nord-Jutland ja Lolland. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 69 SAKSA Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) Alakohtainen jaottelu : Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Raltastokohtainen jaottelu : 245,0 293,0 132,0 52,0 11,0 (c) (d) 7% (e) 2% { a) 33% 9 YOA EAKR ESR Yhlccnsä| 513,7 219,3 733,0| 70% 30% 100% Keskiarvo/YOAl 81,4 (b) 40% Toteuttaminen vuonna 1995 Ympäristönsuojelu vaihtelee tavoitteeseen 2 kuuluvissa yhdeksässä osavaltiossa (Lander) osaval- tiokohtaisesti. Yhteisön rahoitusosuus on yhteensä 198 miljoonaa ecua ja se kattaa sekä ympäris töä suoraan koskevat toimenpiteet (52 miljoonaa ecua) että muut toimenpiteet. Jäsenvaltioista Luxemburg käyttää tavoitteen 2 perusteella suhteellisesti eniten määrärahoja ympäristönsuoje luun. Tavoitteeseen 2 kuuluvista osavaltioista Rheinland-Pfalz ja Schleswig-Holstein eivät saa ympäristönsuojelua varten rakennerahastojen tukea. Niiden yhteisöltä saama tuki on muutenkin erittäin alhainen. Sen sijaan Berliinin, Nordrhein-Westfalenin ja Hessenin osavaltiot, joissa ympäristöongelmat ovat pahempia kuin kahdessa edellä mainitussa osavaltiossa, kohdentavat siihen huomattavan rahoitusosuuden. Kiinnostavana esimerkkinä mainittakoon Nordrhein-West- falen, jossa keskitytään teollisuusalueiden saneeraukseen osana kaupunkisuunnittelua koskevaa maailmannäyttelyä ^'Internationale Bauaustellung Emscherpark",). Teollisuusalueet kunnostetaan ja vanhat rakennukset muutetaan teknologiakeskuksiksi. Lisäksi ympäristöalaan erikoistuneita yrityksiä tuetaan. Myös Berliinin osavaltiossa toteutetaan uudenlaisia ohjelmia, joita ovat " Ympä ristön parantamista koskeva ohjelma" ja "Ekologinen taloudellista toimintaa tukeva aloite". Näissä ohjelmissa ympäristöulottuvuus liitetään yhteiskuntaa tai taloutta koskevaan ohjelmaan. Berliinissä ESR tukee 14 miljoonalla eculla ympäristöasioihin liittyvää työllisyyttä ja koulutusta. Joulukuussa 1994 hyväksyttiin tavoitteeseen 2 kuuluvia Saksan alueita19 koskevat yhdeksän yhtenäis tä ohjelma-asiakirjaa suunnittelukaudeksi 1994-1996. Ohjelmien tarkoituksena on parantaa kyseis ten alueiden kilpailukykyä, lujittaa ja kehittää työllisyyttä, saneerata joitakin alueita, edistää tutki musta/kehittämistä sekä tiettyjä ympäristönsuojelutoimia. Rakennerahastojen tuki on yhteensä 733 miljoonaa ecua. Kullakin osavaltiolla on oma kehittämisstrategiansa ja se määrittää itse noudatta mansa rakennepolitiikan suuntaviivat. Baijeri, Berliini (Länsi), Bremen, Hessen, Ala-Saksi, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saar, Schleswig- Holstein. 70 Scistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Esimerkkejä Saksassa toteutetuista ja parhaillaan toteutettavista toimis ta: Saar: yksi ensisijaisista tavoitteista (EAKRrn tuki: 3,5 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 14,8 miljoonaa ecua) on tietämyksen ja teknolo gian siirto. Tämä ilmenee laitosten välisenä yhteistyönä, johon osallistu vat "Zentraleför Produktivität und Technologie" (ZTP)", Saarin yliopis ton "Kontaktstelle för Wissens — und Technologietransfer" (KWT) ja Hochschuleför Technik und Wirtschaft:'m "Institut des Technologietra nsfer" (FITT). ZTP tarjoaa pk-yrityksille neuvontaa ja palveluja. Siihen on liitetty yhteisön toimintaa koskeva neuvontapalvelu ja patentteja koskeva tietopalvelu. Yksi FITT:in ja KWT:n pääasiallisista tehtävistä on eri korkeakoulujen ja pk-yritysten välisen yhteistyön edistäminen (korkeakoulujen tarjoamaa koulutusta koskevat tiedot, yhteistyön jär jestäminen, konferenssit ja seminaarit sekä palvelujen tarjoaminen käy tettäessä julkiseen tukeen liittyviä ohjelmia). Nordrhein-Westfalen: etusija on annettu teollisuusalueiden saneerauk selle ja tehtaiden korjaamiselle taloudelliseen käyttöön. Essenissä Zollve- rein XII:n entisessä kaivoksessa lämmitysrakennus on muutettu Nord- rhein-Westfalenin suunnittelukeskukseksi (EAKR:n rahoitusosuus: 9,8 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 19,9 miljoonaa ecua). Kaivok sessa suoritettujen saneeraustöiden ansiosta lähes 300 työtöntä on voinut hankkia ammatillista kokemusta eri rakennustöistä (ESR:n rahoituso suus: 2,1 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 6,4 miljoonaa ecua). Ala-Saksi: tavoitteen 2 määrärahojen ja RESIDER-aloitteen20 avulla (EAKR:n tuki: 0,75 miljoonaa ecua tavoitteen 2 osalta ja 3,1 miljoonaa ecua RESIDER-aloitteen osalta; kokonaiskustannukset: 16,6 miljoonaa ecua) Peineen, Hannoverin ja Berliinin välisen moottoritie A2:n läheisyy teen on rakennettu kaksi toimintakeskusta. Ne tarjoavat tiloja hallinnol liseen ja sosiaaliseen käyttöön sekä työpajoja. Niistä toinen Peine II sai "Deutscher Städtebaupreis 1995" -palkinnon. Alueelle asettuneita yrityk siä on yhteensä 23 ja työpaikkoja on syntynyt 500. Toisessa paikassa kunnallinen promoottori tarjoaa erityisesti ympäristöön liittyvään koulu tukseen ja työhönsijoittautumiseen liittyviä palveluja. Vuonna 1994 nii hin osallistui 160 henkilöä, ja ESR:n tuki oli noin 0,55 miljoonaa ecua. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 Rahoituksen edistymisen osalta vuonna 1995 voidaan todeta, että maksujen taso on alhainen (55% maksusitoumuksista ja 21% tuesta). Tämä johtuu yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisestä suhteellisen myöhään joulukuussa 1994 sekä suunniteltujen tukitoimenpiteiden hitaasta käynnistämi sestä vuonna 1995. Taulukko 25: Tavoite 2 — Saksa Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoo- naa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksusitou mukset 1995 Maksusitou mukset 1994-1995 (2) % (2)/(I) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 YOA Baijeri YOA Berliini YOA Bremen YOA Hessen YOA Ala-Saksi YOA Nordrhein-Westfalen YOA Rheinland-Pfalz YOA Saar YOA Schleswig-Holstein YIITKENSÄ 10 Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet. 33,5 390. 7 172. 5 61,3 126,4 1. 298,8 49,0 212,6 32. 0 2. 376,9 14,7 158. 3 46. 9 21,3 42,5 361,4 23,5 49,1 »5. 4 733,0 0,0 13. 1 2,6 1,2 6,5 5,4 3. 1 6,1 0,0 38,0 13,6 49,2 14,9 21,3 13,5 115,0 23. 5 20,5 15,4 286,9 93% 31% 32% 100% 32% 32% 100% 42% 100% 39% 2,6 11,9 4,2 0,6 3,2 2. 7 1,5 5. 8 o. o 32,5 9. 4 29,9 10. 4 10,6 6,8 57. 5 11,7 12. 9 7. 7 156. 9 69% 61% 69% 50% 50% 50% 50% 63% 50% 55% Seistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 71 Edellisen suunnitteluvaiheen 1992-1993 ohjelmien toteuttamista jatkettiin ja monet niistä saatiin päätökseen vuonna 1995. Kyseessä ovat kuutta läntistä osavaltioita koskevat seitsemän ohjelmaa, joita tuetaan yhteensä 303,2 miljoonalla eculla, josta 266,4 miljoonaa ecua tulee EAKR:stä ja 76,9 miljoonaa ecua ESR:stä. Näitä ohjelmia koskevat maksusitoumukset oli tehty vuoden 1993 lopussa. Vuoden 1995 aikana komissio maksoi yhteensä 60,6 miljoonaa ecua neljälle ohjelmalle (Berliini, Ala- Saksi, Nordrhein-Westfalen ja Saar), ja näin läntiset osavaltiot olivat saaneet kaudeksi 1992-1993 myönnettyä yhteisön tukea yhteensä 185,6 miljoonaa ecua (82% maksusitoumuksista) vuoden 1995 loppuun mennessä. Peine-Salzgitterin (Ala-Saksi) toimenpideohjelman osalta loppusummaa koske vat maksupyynnöt on jo esitetty. Kahden ohjelman maksujen määräaikaa on puolestaan siirretty 31. päivään joulukuuta 1996, koska joidenkin hankkeiden toteuttaminen viivästyi Nordrhein-Westfale- nissa ja perusrakennehankkeiden toteuttamisessa ilmeni ongelmia Berliinissä ja tietyt yksityiset investoijat esittivät myöhään yhteisön määrärahoja koskevat pyyntönsä. ESPANJA Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) Alakohtainen jaottelu : Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Rahastokohtainen jaottelu : EAKRl ESR Yhteensä 870,1 259,9 1. 130,01 1 YTK/8 TO Keskiarvo/TQl Toteuttaminen vuonna 1995 592,0 317,0 174,0 40,0 8,0 77% 23% 100% 141,3 (d) 4% (e) 1% (b) 28% (a) 52% Ympäristön suojelu muodostaa YTK:n pääasiallisen tavoitteen ja se toteutetaan vuonna 1995 hyväksytyllä toimenpideohjelmalla, jota tuetaan EAKR:stä 40 miljoonalla eculla (3,5% kokonais tuesta). TO:aan hyväksyttyihin toimenpiteisiin kuuluvat teollisuuden saasteiden ehkäisemistä ja käsittelyä koskevat välineet, rappeutuneiden teollisuusalueiden saneeraus, ympäristön laadun seurantoja tuottavan toiminnan ympäristöön kohdistuvien kielteisten vaikutusten ehkäisemistä ja vähentämistä koskevat perusrakenteet. Espanja on ainoa jäsenvaltio, jossa keskusviranomaiset halusivat suunnitella tavoitteen 2 mukaiset tukitoimenpiteet yhteisön tukikehyksen ja toimenpideohjelmien perusteella. Yhteisön tukikehys hyväksyttiin vuoden 1994 lopussa ja sen täytäntöönpano alkoi kahdeksan toimenpideohjelman hyväksymisellä vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla. Näihin kuuluu seitsemän EAKR:n ja ESR:n yhteistä tukitoimenpidettä eli yksi kussakin autonomisessa yhteisössä21 ja ESR:n monia alueita koskeva ohjelma, johon kuuluu YTK:n mukaisia ammatillista koulutusta koskevia toimenpiteitä, joiden toteuttamisesta vastaavat keskusviranomaiset. Rakennerahastot tukevat kahdeksaa toimenpi deohjelmaa yhteensä 1,130 miljardilla eculla. Kukin niistä liittyy YTK:n ensisijaisiin tavoitteisiin, jotka ovat työllisyyden ja yritysten kilpailukyvyn tukeminen, ympäristönsuojelu, teknologisen tutki muksen ja innovaation tukeminen, taloudelliseen toimintaan liittyvien liikennemuotojen kehittämi nen, paikallinen ja kaupunkien kehittäminen sekä tekninen apu. 21 La Rioja, Aragon, Baleaarit, Katalonia, Navarra, Madrid and Baskimaa. 72 Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 26: Tavoite 2 — Espanja ecua) Vuonna 1995 hyväksyttyjen ohjelmien toimintalinjat (miljoonaa Työllisyys ja V t n p i r i i lö yritysten k i l p a i l u k y ky T u t k i m u s, i u n o v a a l io L i i k c n ue Paikallinen k e l i i l l i m i u cn T e k n i n en apu Rakennc- raliastojcn Kansallinen j u l k i n en t u ki rahoitusosuus A r a g on EAKR ESR Ualeaaril UKR ESR k a t a l o n ia UKK ISK M a d r id LA K H ESR N a v a r ra UKR ESR La Hioja UKK ESR Uaskiiuaa UKH ESR M u u ta alueita E SH Y H T E E N SÄ EAKR ESR Kokonais kustannukset 28. 3 16. 6 11. 7 8. 8 1. 6 1. 2 167. 0 12/i. l J. f. V 62. 5 34. 1 2H. 4 9,0 7. 7 1. 3 5. 4 4. 4 1. 0 123. 6 »1. 2 12. 3 20,9 •»25,5 2*11. 7 lii. » I t S i. l 0. 6 0. 6 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 7,3 7. 3 0. 0 0,6 0. 6 0. 0 1. 8 /. * 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 29,2 29. 3 0. 0 0,0 39,5 39. 5 0. 0 79,0 8. 5 S. i 3. 0 0. 3 0,0 O. J 20. 5 16. 2 4. 4 26. 6 25. 6 1. 0 4. 5 2. » 1. 6 1. 0 0. 7 0. 3 31. 0 7. S 2J. 2 i(,a HM U. H S2. S 234,2 17. 0 17. 0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 162. 9 162. » 0. 0 30. 6 30. 6 0. 0 5. 1 0. 0 3. 6 3. 6 0. 0 83. 1 « J. / 0. 0 0,0 302,2 J02. 2 0. 0 774,9 9. 3 ». 3 0. 0 0. 9 0. " 0. 0 150,9 Hl. 4 63. 5 23. 1 J A2 2. 2 0. 0 2. 2 1. 7 0. 1 55. 9 JJ. tS 2. J 0. 0 243,9 174. 0 6 ». » 5JS. 0 0. 6 0. 5 0. 1 0. 4 0. 3 0. / 1. 5 0. 4 t. l 0. 0 0. 3 0. 2 0. / 0. 1 0. / 0. 0 3. 1 2. V 0. J 0,0 2. » •S. P /. 7 9J UI M. 4 I4. S 10,4 s. s 1. 6 510,1 402. 2 107. » 145,0 / / J. 7 31. 3 22,1 / 7. 7 5. 1 11,9 10. 5 1. 4 315,9 2o-7. « 39,7 1. 130,0 « 7 0. / 25». » 1. 911,7 73. 1 311. 0 14. 9 10,1 *. * I. i 606,5 515. 7 »0. K 162,1 130. » 31. » 26. 4 20. 6 3. K 14. 1 12. 6 1. 5 161,0 314. 7 33. 4 41,2 1-310,1 1062. 3 247. » Kaikkien ohjelmien seurantakomiteat kokoontuivat ensimmäisen kerran alueiden pääkaupungeissa marras- ja joulukuun aikana, ja YTK:n seurantakomitea kokoontui Madridissa lokakuun lopussa. Katalonian (yksi ohjelma) ja Baskimaan (kaksi ohjelmaa) tukitoimenpiteisiin liitettiin lykkäyslausek- keet. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 Toimenpideohjelmien rahoituksen edistymistä voidaan pitää huomattava, kun otetaan huomioon, että kyseiset tukitoimenpiteet hyväksyttiin suhteellisen myöhään ja että suunnitteluaikaa on periaat teessa jäljellä vielä vuosi, mutta kansallisten maksusitoumusten ja maksujen viimeistelyyn voidaan käyttää vielä kolme vuotta. Tämä ei kuitenkaan koske Aragonia, jossa toteuttamisessa ilmenneet viivytykset pakottivat Espanjan viranomaiset pyytämään toimien uudelleensuunnittelua, jotta ohjel man painopiste siirtyisi vuoden 1996 puolelle. Baleaarien, Navarran ja La Riojan toimenpideohjel mat hyväksyttiin ja niihin kuuluu koko yhteisön tuen suuruinen yksi maksusitoumus. Taulukko 27: Tavoite 2 — Espanja — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n luki O) Maksusitou mukset 1995 Maksusitou mukset 1994-1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Alueelliset TO l'O Aragon PO Daleaaril PO Katalonia PO La Rioja PO Madrid PO Navarra PO Baskimaa Useita alueita koskevat TO PO Useita alueita koskeva YHTEENSÄ 199,3 61,1 1. 994,0 74,1 398,8 62,5 1. 033,4 88. 3 3. 911,7 64,2 10,4 510,1 11. 9 145,0 22,8 325,9 39,7 1. 130,0 13,9 10,4 289,0 11. 9 79. 1 22,8 192,4 39,7 659,2 13,9 10. 4 289,0 11. 9 79,1 22,8 192,4 22% 100% 57% 100% 55% 100% 59% 39. 7 659,2 100% 58% 6,9 5. 2 220. 4 5,9 29,5 16,7 148,4 14,9 448,0 6. 9 5,2 220,4 5. 9 29,5 16,7 148. 4 50% 50% 76% 50% 37% 73% 77% 14,9 448,0 38% 68% Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 73 On myös huomattava, että kauden 1992-1993 yhteisön tukikehykseen kuuluvien tukitoimenpiteiden toteuttamista jatkettiin vuonna 1995. Kyseinen 18. joulukuuta 1992 hyväksytty yhteisön tukikehys tukee 724 miljoonalla eculla (vuoden 1992 hintoina) seitsemää EAKR:n toimenpideohjelmaa (520 miljoonaa ecua), seitsemää ESR:n toimenpideohjelmaa (166,6 miljoonaa ecua), Baskimaan RENA- VAL- ja RESIDER-yhteisöohjelmia (34,2 miljoonaa ecua) ja yhtä Cantabrian RENAVAL-yhtei- söohjelmaa (3 miljoonaa ecua), jota ei lopulta toteutettukaan ja johon myönnetyt varat sisällytettiin sen vuoksi vastaavaan alueelliseen toimenpideohjelmaan. Kansallisesta aloitteesta käynnistetyt 14 toimenpideohjelmaa (seitsemän EAKRrn ja seitsemän ESR:n osalta) toteutettiin yhteisön tukikehyk sen sisältämien viiden ensisijaisen tavoitteen mukaisesti. Nämä ovat tuottavan toiminnan luominen ja kehittäminen, ympäristön suojelu ja parantaminen, tutkimuksen ja kehittämisen sekä koulutuslai tosten tukeminen, tietoverkon parantaminen ja tekninen apu. EAKR:n osarahoittamien yhdeksän ohjelman kaikki maksusitoumukset olivat toteutuneet 31. päivään joulukuuta 1993 mennessä, lukuun ottamatta Aragonin, Cantabrian and Madridin ohjelmia, joille oli myönnetty pidennys 31. päivään maaliskuuta 1994 asti. Kaikkien toimenpideohjelmien maksujen määräpäivä oli 31. joulu kuuta 1995. Marraskuun 1995 lopussa Espanjan viranomaiset esittivät komissiolle pyynnön kyseisen määräpäivän siirtämisestä 31. päivään maaliskuuta 1996 Aragonin ja Madridin ohjelmien osalta ja 30. päivään kesäkuuta 1996 Cantabrian ohjelman osalta. Komissio hyväksyi kyseiset pyynnöt. RANSKA Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) Alakohtainen jaottelu : Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Rahastokohtainen jaottelu : EAKR ESR Yhteensä 1. 452,6 310. 6 1. 763,2J 19 YOA Keskiarvo/YOA| Toteuttaminen vuonna 1995 710,0 614,0 313,0 103,0 25,0 82% 18% 100% 92,8 (d) 6% (e) i% (a)40% (c) 16% (b) 35% Ympäristötoimenpiteet vaihtelevat Ranskassa suuresti alueesta riippuen. Rakennerahastojen ra hoitusosuus on yhteensä 234 miljoonaa ecua (ainoastaan 103 miljoonaa ecua, jos huomioon otetaan vain välittömät suojelutoimet) eli 13 prosenttia kokonaistuesta. Tämä osuus vaihtelee kuitenkin Alsacen 28prosentista Pays-de-Loiren 3,5 prosenttiin. Basse-Normandielle ei ole myön netty lainkaan tukea. Useimmat toimenpiteet koskevat kaupunkien saneerausta, johon liittyy teollisuusalueiden korjaaminen erityisesti teollisuuden saasteita puhdistamalla. Picardia on hyvä esimerkki: suuri osa yhteisön tuesta käytetään ympäristöhankkeisiin (18%). Puhtaiden tekniikoi den käyttöä ja yritysten neuvontapalveluja rohkaistaan alueellisesta ympäristö- ja energiarahas- tosta. Työllisyyden ja ympäristöön liittyvän koulutuksen rahoittamista suunnitellaan. Ranskan tavoitteeseen 2 kuuluvien alueiden22 19 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin joulu kuussa 1994 ja näiden ohjelmien kaikki seurantakomiteat oli muodostettu maaliskuun 1995 loppuun mennessä. Kaikkien ohjelmien käynnistyminen on ollut melko hidasta ja niiden täytäntöönpano on antanut jonkin verran aihetta huoleen. " Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Centre, Champagne-Ardennes, Franche- Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loire, Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpcs-Côte d'Azur ja Rhône-Alpes. 74 Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Tukitoimenpiteiden seurantaa koskeva arviointirakenne on jo muodostettu tai sitä ollaan parhaillaan muodostamassa seitsemällä 19:stä alueesta. Useimpien alueiden seurantajärjestelmä vaikuttaa aiem paa ankarammalta ryhmien lujittamisen ansiosta, ja seurantakomiteoille toimitettavien tietojen laatua on parannettu erityisesti yhteisön tukeen oikeutettujen hankkeiden valinnan osalta. Yhteis työn osana DATARin23 aloitteesta järjestettiin toukokuussa 1995 alueellisten osapuolten välinen kokous, jossa vaihdettiin kokemuksia monista aiheista, erityisesti arvioinnista. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 Vuoden 1995 erä voitiin sitoa, koska komissio oli saanut vuoden 1994 erään liittyvät menoilmoituk- set vuoden 1995 lopussa 11 alueelta 17:stä24. Vuoden 1995 ensimmäinen ennakko voitiin sen sijaan maksaa ainostaan kolmelle alueelle. Tämä tarkoittaa sitä, että ohjelman vuoden 1994 erän julkiset kustannukset ovat alle 40 prosenttia kuudella alueella ja alle 60 prosenttia 14 alueella. On huomatta va, että Rhône-Alpes, Nord-Pas-de-Calais, Aquitaine, Bretagne, Champagne-Ardennes ja Franche- Comté eivät ilmoittaneet riittävästi menoja, jotta varoja koskeva pyyntö tai vuoden 1995 erän sitomispyyntö olisivat olleet perusteltuja. Tämän vuoksi Ranskalle on maksettu vuoden 1995 lop puun mennessä vuoden 1995 ensimmäinen ennakko ja vuoden 1994 toinen ennakko eli yhteensä 348,3 miljoonaa ecua. Tilanne on erityisen huolestuttava, koska ohjelmien tulisi olla täysin vahvistet tuja ja sovittuja kansallisella tasolla vuoden 1996 loppuun mennessä. Taulukko 28: Tavoite 2 — Ranska — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil joonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset KR:n tuki (1) Maksusitou mukset 1995 Maksusitou mukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 YOA Alsace YOA Aquitaine YOA Auvergne YOA Basse-Normandie YOA Bourgogne YOA Bretagne YOA Centre YOA Champagne-Ardenne YOA Franche-Comté YOA Haute-Normandie YOA Languedoc-Roussillon YOA Lorraine YOA Midi-Pyrénées YOA Nord-Pas-de-Calais YOA Pays de la Loire YOA Picardie YOA Poitou-Charentes YOAP. A. CA. (l) YOA Rhône-Alpes 46,0 379,2 126,0 169,5 130. 4 262,3 108,4 211,3 111,7 396,9 219,5 282,7 151. 3 923,1 321,7 429,2 130,7 295,7 316. 7 (1) l'rovcnce-Alpcs-Côle d'Azur YHTEENSÄ 5. 012,0 19,6 107,1 61,1 57,8 49,4 89. 7 24,2 77,5 • 47,8 146,0 70. 5 127,4 42,6 318,1 135,9 122. 4 53. 3 113,1 99,7 1. 763,2 o. o 3,8 19,3 17,1 13,9 0. 0 0. 0 0. 0 2,1 45,2 19,9 40,0 13,6 12,0 41,9 37,6 17,1 29. 6 0. 0 313,1 19,6 37,9 38,7 35,5 29,6 28,5 24,2 24,6 17,3 91,6 42,3 80,4 27,2 114,1 85,1 76,5 34,0 65,6 31. 7 904,4 100% 35% 63% 61% 60% 32% 100% 32% 36% 63% 60% 63% 64% 36% 63% 62% 64% 58% 32% 51% 0,0 2,6 15,6 12,2 0. 0 0. 0 o. o 0,0 1. 1 18,5 5,7 15,5 2,1. 11,7 22. 9 30. 5 6. 7 0,0 0. 0 145,1 9,8 19,6 25,3 21. 3 7,9 14,3 12,1 12,3 8,7 41. 7 16,9 35,7 8. 9 62. 8 27. 0 49,9 15,2 18. 0 15,8 423,3 50% 52% 65% 60% 27% 50% 50% 50% 50% 46% 40% 44% 33% 55% 32% 65% 45% 27% 50% 47% Komissio päätti Ranskan viranomaisten pyynnöstä pidentää lopullisille tuensaajille suunnattujen kansallisten maksujen määräaikoja useiden edellisten suunnitteluvaiheiden (1989-1991 ja 1992-1993) ohjelmien osalta. " Délégation à l'aménagement du territoire et à l'action régionale (aluesuunnittelusta ja alueellisesta toiminnasta vastaava osasto). 24 17 aluetta 19 sijaan, koska Alsacen ja Centren yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin liitettiin hyväksymisen yhteydessä yksi maksusitoumus. Scistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 75 ITALIA Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) Alakohtainen jaottelu : Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (tl) Tekninen apu (e) Rahastokohtainen jaottelu : EAKR ESR Yhteensä 542,3 141,7 684,0 11 YOA KeskiarvoA'OA 334,7 204,3 86,0 48,4 10,6 79% 21% 100% 62,2 (d) 7% (e) 2"' (c) 13% (a) 48% (b) 30% Uudella suunnittelukaudella 1994-1996 yhteisö tukee 11 Pohjois- ja Keski-Italian aluetta25 684 miljoonalla eculla. Kaikki yhtenäiset ohjelma-asiakirjat oli hyväksytty vuoden 1994 loppuun mennes sä ja yhteisön tuki vaihteli 6 miljoonasta ecusta Valle d'Aostassa 205 miljoonaa ecuun Piemontessa. Ohjelmissa painotetaan aiempaa enemmän uusiin työllisyyslähteisiin liittyvää toimintaa. Tähän kuuluu pk-yritysten avustaminen uuden teknologian käyttöönottamisessa tukemalla sekä TTK- toimintaa että teknologian siirtoa (tiede- ja teknologiakeskukset, pk-yrityksille suunnatut innovatiivi set palvelut, erityiset koulutustoimenpiteet, tuottajien ja tutkimus- ja innovaatiotyön tulosten mah dollisten käyttäjien välisen yhteenliittymän muodostaminen). Erityistä huomiota kiinnitetään myös inhimillisten voimavarojen kehittämiseen, jonka osalta kaikkiin ohjelmiin kahta aluetta lukuun ottamatta (Valle d'Aoste ja Lombardia) on liitetty tätä koskeva ensisijainen tavoite. Tämä tavoite sisältää laaja-alaisia ja/tai innovatiivisia toimenpiteitä, jotka koskevat ammattitaitoa sekä talousjär jestelmän ja uusien tukimuotojen kokeilun tukemista. Se koostuu kolmesta osasta: työttömyyden uhkaamien tai työttömien suuryritysten työntekijöiden inhimillisten voimavarojen kehittäminen, uusien työllisyyslähteiden tarjoamiin mahdollisuuksiin liittyvää koulutusta koskevat uutta luovat hankkeet (liitännäistoimenpiteet ja paikallista kehittämistä koskevat aloitteet) ja koulutusjärjestel män lujittaminen. Ympäristönsuojeluun kiinnitetään erityistä huomiota. Rakennerahastojen rahoitusosuus on yh teensä 105 miljoonaa ecua (48 miljoonaa ecua, jos otetaan huomioon ainoastaan ympäristöä välittömästi koskevat toimet) eli 15 prosenttia kokonaistuesta. Alueiden välillä on kuitenkin suuria eroja, sillä toiset alueet eivät saa lainkaan tukea (Emilia-Romagna) ja toisilla alueilla tuen osuus on jopa 20 prosenttia (Piemonte). Yleensä toimenpiteet liittyvät teollisuuteen, erityisesti valvontajärjestelmiin, ympäristöä koskeviin perusrakenteisiin, hylättyjen alueiden saneeraukseen, puhtaisiin tekniikoihin suunnattavia investointeja koskeviin tukiohjelmiin ja tiettyihin erityisiin koulutustoimiin. Esimerkiksi Lombardiassa pk-yritykset saavat huomattavaa tukea jätevesien ja muun jätteen käsittelylaitteistojen uudistamiseen. Piemontessa suuri osa rahoituksesta kohdenne taan puhtaisiin tekniikoihin, teollisuusjätteen varastointiin ja kierrätykseen sekä hylättyjen teolli suusalueiden puhdistamiseen. Ohjelmissa tuetaan myös entistä enemmän paikallista kehittämistä toteuttamalla toimia, joihin kuuluu uusia investointeja, palveluja, talouden elvyttämistä ja uusia innovatiivisia rahoitusvälineitä koskevia tukiohjelmia. Js Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Piemonte, Toscana, Umbria, Valle d'Aosta ja Venezia. 76 Seisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Toteuttaminen vuonna 1995 Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpano alkoi useimmilla alueilla heti ohjelmien hyväksy misen jälkeen. Tulokset ovat kuitenkin vaihdelleet suuresti toimesta riippuen. Pk-yritysten tukiohjel mat (pienteollisuus, matkailu, palvelut) ovat yleensä onnistuneet erittäin hyvin ja maksusitoumukset ovat toteutuneet monilla alueilla lähes 100-prosenttisesti. Vaikka uudet perusrakenteita koskevat toimenpiteet ovat poikineet paljon hakemuksia, niiden toteuttaminen on kuitenkin hitaampaa, koska tarjouspyyntöjä koskeva Italian lainsäädäntö on monimutkaista. On huomattava, että rahoitukseen oikeutettujen hankkeiden valinnassa on korostettu avoimuutta ja rakennerahastojen tuen arvoa lisäävää periaatetta. Valintaperusteiden mukaisesti ainoastaan kaikkein lupaavimmat hankkeet on valittu. Kaikkien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen seurantakomiteat kokoontuivat vuonna 1995 ja toteutti vat tarvittavat toimenpiteet, jotta yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja hyväksyttäessä lykätyt toimet voi taisiin aloittaa. Komiteat hyväksyivät hankkeiden eri valintaperusteet ja käynnistivät ehdotuspyyn nöt. Toiset seurantakomiteat toteuttivat tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä, joiden tavoitteena oli mukauttaa ohjelmia alueilla tapahtuneen kehityksen perusteella (Liguria ja Toscana). Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 Taulukko 29: Tavoite 2 — Italia — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoo naa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RK:n tuki (1) Maksusitou mukset 1995 Maksusitou mukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 YOA Emilia-Romagna YOA Friuli Venezia Giulia YOA Lazio YOA Liguria YOA Lombardia YOA Marche YOA Piemonte YOA Toscana YOA Ombria YOA Vallc d'Aosta YOA Venezia YHTEENSÄ 39,4 104,8 193,4 274,7 76,1 57,0 695,9 485,1 80,1 15. 4 223. 7 2. 245,7 12,0 24,0 64,0 96,0 23,0 21,0 205,0 127,0 • 35,0 6,0 71,0 684,0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 12. 0 24,0 20,3 30,5 23,0 21,0 65,1 40,4 35,0 6,0 22,6 299,9 100% 100% 32% 32% 100% 100% 32% 32% 100% 100% 32% 44% 0,0 0,0 0. 0 0,0 o. o o. o o. o o. o 0. 0 o. o 0. 0 0,0 6,0 12. 0 10,2 15,3 11,5 10,5 32,6 20,2 17,5 3. 0 11,3 150,0 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% Kansallisen tason rahoituksen toteutumisen osalta ohjelmien toteuttamisesta vastaavien kansallisten viranomaisten suorittamien maksujen tilanne on erityisen huolestuttava vuoden 1995 alhaisen toteu- tumistason vuosi (0-8% kaudeksi 1994-1996 suunnitelluista maksuista). On myös mainittava, että edellisen suunnittelukauden ensimmäisen vaiheen (1989-1991) täytäntöön pano on saatettu päätökseen. Vaikka maksujen taso oli 80-90 prosenttia kaikista käytettävissä olevista määrärahoista (158 miljoonaa ecua), vajaakäyttö johtuu osittain toteuttamisen aikana ilmenneistä vaikeuksista (pitkät ja epäselvät hallinnolliset menettelyt, sellaisten hankkeiden hylkää minen, joiden maksusitoumukset oli jo suoritettu) ja osittain liiran devalvoinnista. Devalvoinnin seurauksena EAKR:n tuen käyttäminen kokonaan olisi vaatinut kansallisilta viranomaisilta lisävaro jen käyttöönottamista, mitä ei pidetty kansallisen talousarvion kurinalaisuuden mukaisena. Kukin alue on esittänyt loppukertomuksessaan yleiskattavan ennakkoarvion talouteen ja työllisyyteen kohdistuneesta vaikutuksesta. Komission valitsema ulkopuolinen arvioija tekee kuitenkin tarkem man jälkiarviointia koskevan tutkimuksen. Lisäksi on toteutettu tiedotus- ja mainontatoimia ESR:n toimenpiteiden näkyvyyden parantamiseksi. Toisessa vaiheessa 1992-1993 yhteisö tuki yhdeksää ohjelmaa yhteensä 183 miljoonalla eculla (EAKR: 127 miljoonaa; ESR: 56 miljoonaa). Ohjelmien kokonaisinvestoinnit (kansalliset, julkiset ja yksityiset varat) ovat 1 miljardi ecua ja keskimääräinen kerrannaisvaikutus 5,7:n luokkaa. Vaikka Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 77 alueelliset maksusitoumukset ovat toteutuneet 100-prosenttisesti lähes kaikissa tapauksissa, toteutta minen on viivästynyt, koska ohjelmat hyväksyttiin vuoden 1992 lopussa, mikä puolestaan vaikutti maksuihin paikallisella tasolla. Tämän seurauksena seitsemän alueen maksujen määräaikoja on siirretty kuudella kuukaudella. Vuoden 1995 lopussa maksuista oli toteutunut noin 50 prosenttia. Koska menot tavallisesti kasvavat huomattavasti maksujen määräaikoja edeltävien viimeisten kuu kausien aikana, tilanteen on syytä uskoa paranevan vuonna 1996. LUXEMBURG Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) Alakohtainen jaottelu : Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Rahastokohtainen jaottelu : EAKR ESR Yhteensä 6,0 1,0 7,0 7 YOA Keskiarvo/YOA 1,0 2,0 2,0 2,0 86% 14% 100% 7,0 Toteuttaminen vuonna 1995 (d) 29% 14% (C) 29% ( b) 28% Luxemburgin YOA:ssa ympäristönsuojeluun on kohdennettu suurin tavoitteen 2 mukainen rahoi tusosuus eli 30 prosenttia rakennerahastojen määrärahoista (2,2 miljoonaa ecua). Tämä tavoite kattaa teollisuusalueiden puhdistamisen ja jätteiden käsittelyn. Vuonna 1994 hyväksytyn Luxemburgin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano edistyy vaih televasti. Jotkut toimenpiteet (vastaanottoalueiden kunnostaminen ja matkailun perusrakenteen toteuttaminen) edistyvät ennakoidusti. Toisten toimenpiteiden toteuttaminen ei ollut vielä tosiasialli sesti alkanut vuonna 1995 käynnistysvaikeuksien vuoksi. Vuoden 1996 aikana tehtäneen joitakin muutoksia (erityisesti Ronniebergin jätteiden keräämistä koskeva hanke). Taulukko 30: Tavoite 2 — Luxemburg (miljoonaa ecua) Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen Ohjelma ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki U) Maksusitou mukset 1995 Maksusitou mukset 1994-1995 (2) % (2)/(I) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 YOA Luxemburg | 20,7| 7,0| 0,0| 8,0| 114%| 0. 0| 4. 0] 50% 78 ALANKOMAAT Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) Alakohtainen jaottelu : Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Rahastokohtuinen jaottelu EAKR ESR Yhteensä 206,0 94,0 300,0 5 YOA KeskiarvoA'O A Toteuttaminen vuonna 1995 141,4 112,8 41,5 5,0 9,2 69% 31% 100% 60,0 Scistcniiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 (d)2% (e)3% (c) (a) 46% (b) toteutetaan monenlaisia ympäristötoimenpiteitä. Alankomaissa (Groningen, Zuid-Oost Brabant ja Zuid-Limburg) nimenomaan ympäristöön kohdennetaan yhteensä 13 mil joonaa ecua yhteisön määrärahoista (5 miljoonaa ecua välittömiin toimenpiteisiin) eli 4,5 prosent tia kokonaistuesta. Toimenpiteet keskittyvät kaupunki- ja teollisuusalueiden vetovoiman paranta Kolmessa YOA. ssa miseen. Tavoitteeseen 2 kuuluvat Alankomaiden alueet26 saavat rakennerahastojen tukea yhteensä 300 miljoonaa ecua vuonna 1994 hyväksyttyjen viiden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan muodossa. Nämä ohjelmat käynnistyivät yleisesti ottaen tyydyttävästi vuonna 1995, mikä näkyy yhteisön maksusitou musten tasossa, mutta ohjelmien tosiasiallinen toteuttaminen paikallisella tasolla vaihtelee ohjelma kohtaisesti. Zuidoost Brabantin YOA:n täytäntöönpano käynnistyi hitaasti sen myöhään tapahtu neen hyväksymisen vuoksi, mutta edistyminen nopeutui vuoden 1995 lopussa ja vuoden 1996 alussa 54 prosenttia määrärahoista oli kohdennettu hyväksyttyihin hankkeisiin (EAKR: 48%; ESR: 66%). Hankkeisiin kuuluu monia suurhankkeita, jotka houkuttelivat yksityisiä investoijia (noin 250 yritys tä). Arnhem-Nijmegenin ohjelman lopullisten tuensaajien tosiasialliset menot ovat nyt 40 prosenttia vuoden 1994 kokonaiskustannuksista. ESRrn osalta 16,6 miljoonasta ecusta on sidottu noin 2 miljoonaa ecua, minkä vuoksi perustettiin erityinen työryhmä, jonka tarkoituksena on kasvattaa ESR:n osarahoittamien hankkeiden määrää. Ryhmä on saanut aikaan rohkaisevia tuloksia. Toteuttamisen hyvä edistyminen: Zuidoost Brabantissa. taloudelliseen toimintaan tarkoitettujen alueiden saneerausta koskeva toimenpide saadaan päätökseen vuoden 1996 alus sa. Suuria odotuksia kohdistetaan KIC-hankkeeseen (Kennisintensieve Industrie Clustering), johon kuuluu sekä Zuidoost Brabantin että Zuid- Limburgin (toinen tavoitteen 2 kohdealue) ja Pohjois- ja Keski-Limbur- gin (tavoitteen 5b kohdealueita) yritysten välinen teknologinen yhteistyö. Arnhem-Nijmegenissä ohjelman tavoitteena on 3 000 työpaikan syntymi nen. Näyttää siltä, että hyväksyttyjen hankkeiden luomien työpaikkojen kokonaismäärä on jo täyttänyt kyseisen tavoitteen. Twentessà vuonna 1995 hyväksytty tärkein hanke oli pk-yrityksille suun nattua tukea koskeva yleinen ohjelma (kokonaiskustannukset: 11,4 mil joonaa ecua, EAKR:n tuki: 8,5 miljoonaa ecua). Ohjelma koostuu kol mesta osasta: tuki/neuvonta, investointituet ja lainat uutta luoville hank keille. Komissio hyväksyi kaksi ensimmäistä osaa keväällä 1995. 26 Zuidoost-Brabant, Arnhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente ja Zuid-Limburg. Seistenicis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 79 Twenten yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa noin 43 prosenttia EAKR:n tuesta (39,4 miljoonaa ecua) käytettiin yksittäisiin hankkeisiin. Tämä tarkoittaa sitä, että EAKR osallistui rahoitukseen noin 24 miljoonalla eculla. Jos noudatetaan maksusitoumusten aikataulua, maksuissa ilmenee viivytyksiä, sillä vuoden 1995 erää ei ole maksettu. Groningen-Drenthen ohjelman tilanne on vastaava. Vaikka lähes 40 prosenttia EAKR:n tuesta (48,6 miljoonaa ecua) on sidottu, maksut ovat viivästyneet ja vuoden 1995 erä on siirretty vuodelle 1996. Zuid-Limburgin ohjelman toteuttaminen alkoi muuta massa kuukaudessa erityisesti, koska se on jatkoa edellisille ohjelmille. Vuoden 1995 loppuun mennessä tuesta oli sidottu 32 prosenttia. Koska monet valituista hankkeista ovat laaja-alaisia (erityisesti taloudelliseen toimintaan tarkoitettujen alueiden ja laitosten kehittäminen), tosiasialliset maksut suoritetaan myöhemmin. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 Taulukko 31: Tavoite 2 — Alankomaat — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksusitou mukset 1995 Maksusitou mukset 1994-1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 YOA Aihncm-Nijmegen YOA Groningen-Drenthe YOA Twenle-Overijsel YOA Zuid-Limburg YOA Zuid-Oost Brabant YHTEENSÄ 171,6 252,7 197,5 130. 3 172,0 924,1 56,0 76,0 58,0 43,0 67,0 300,0 o. o 9. 1 0,0 0,0 0. 0 9,1 17,9 33,4 18. 6 13,8 21. 4 105,0 32% 44% 32% 32% 32% 35% 0,0 12,3 o,o 0,0 0,0 12,3 ''. 0 16. 7 9. 3 6,9 10. 7 52,5 50% 50% 50% 50% 50% 50% YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) Alakohtainen jaottelu : Tuotantoympäristö (a) Inhimilliset voimavarat (b) Perusparannus ja saneeraus (c) Ympäristönsuojelu (d) Tekninen apu (e) Rahastoko/itäinen jaottelu : EAKR ESR Yhteensä 1. 606. 9 535. 1 2. 142,01 13 YOA Keskiarvo/YOA| 1. 038,0 755,0 189,0 138,0 22,0 75% 25% 100% 164,8 (b) Toteuttaminen vuonna 1995 (d) 6% (e) 1% (a) 49% on liitetty lähes kaikkiin Yhdistyneen kuningaskunnan Ympäristönsuojelutoimenpiteet ohjelma-asiakirjoihin. Niitä tuetaan 138 miljoonalla eculla (6,5°Io yhteisön on monenlaisia, ne muodostavat kaksi erillistä tavoitetta. Monet alueet pyrkivät mainettaan ja suuntaavat tästä syystä toimensa kaupunkikeskusten keskittävät saasteita voitaisiin vähentää. yhtenäisiin tuesta). Vaikka niitä parantamaan saneeraukseen. Toiset alueet teollisuuden tekniikoiden kehittämiseen yrityksissä, toimenpiteensä puhtaiden jotta KO Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Vuoden 1995 ensimmäisten kuukausien aikana koottiin vuoden 1994 lopussa hyväksyttyjen 13 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan27 seurantakomiteat ja määritettiin hankkeiden valintaa koskevat me nettelyt ja perusteet. Seurantakomiteat muodostivat kullakin alueella lukuisia alakomiteoita (työryh mät, neuvoa-antavat ryhmät jne. ), joiden tehtävänä on tukea ohjelmien toteuttamista ja erityisesti hankkeiden arviointia ja valintaa. Työryhmät järjestäytyvät joko alueellisella tai alueiden sisäisellä tasolla (esimerkiksi Yorkshiren ja Humbersiden osalta on olemassa erillinen neuvoa-antava ryhmä, joka vastaa hankkeiden valinnasta kolmella kohdealueella: South Yorkshire, West Yorkshire ja Humberside) tai alakohtaisesti (esimerkiksi ohjelman kustakin ensisijaisesta tavoitteesta vastaava alakohtainen ryhmä; pk-yritykset, TTK-toiminta, paikallinen kehittäminen jne. ). Komissiolla on edustajansa kaikissa komiteoissa. Uudet toimintamenetelmät: Seurantakomiteoiden ja työryhmien apuna toimivat sihteeristöt. Komis sio on kiinnittänyt erityistä huomiota seurantakomiteoille vastuussa ole vien riippumattomien sihteeristöjen muodostamiseen, mutta paikalliset yhteistyöosapuolet ovat avustaneet riippumattomien sihteeristöjen (ulko puolelta palvelukseen otettu henkilöstö, jonka valintaa on rahoitettu osittain teknisellä avulla) perustamista ainoastaan Skotlannissa. Siellä sihteeristöistä on saatu hyviä tuloksia. Englannissa ja Walesissa sihteeris töt on perustettu paikallisten hallintoyksiköiden (alueelliset "government offices" tai " Welsh Office") henkilöstön avustuksella tai joissain tapauk sissa yhteistyön kautta löydetyn henkilöstön avustuksella ja palkkakus tannukset korvataan osittain osana teknistä apua. Seurantakomiteat ovat vahvistaneet hankkeiden valintaa koskevat avoi met perusteet kaikilla alueilla. Kaikki hankkeet arvioidaan käyttäen pisteytysjärjestelmää, joka perustuu eri seurantakomiteoiden yhdessä määrittelemiin perusteisiin. Käytetyissä perusteissa otetaan huomioon hankkeen mahdollisuudet luoda pysyviä työpaikkoja. Muita perusteita ovat kustannus-hyötysuhde, hankkeen elinkaari ja sen täydentävyys mui den hankkeiden kanssa. Alle 5 miljoonan ecun suuruisten hankkeiden tarkastelusta ja valinnasta huolehtivat tavallisesti työryhmät, jotka ra portoivat kyseiselle seurantakomitealle. Kalliimpien hankkeiden hyväk syntä kuuluu yleensä seurantakomitealle. Toimintamenetelmät otettiin käyttöön kaikilla alueilla helmi-maaliskuussa 1995. Seuraavien kuukau sien aikana keskityttiin hankepyyntöjen käynnistämiseen säännöllisin väliajoin vuoden mittaan ja hankkeiden valintaan. ESR:n rahoittamat toimenpiteet valittiin yhden tarjouspyynnön perusteella kullakin alueella. Näin tehtiin myös EAKR:n rahoittamien toimenpiteiden kohdalla, kun kyseessä olivat pienemmät ohjelmat. Huomattavimpien hankkeiden tapauksessa esitettiin useita hankepyyn- töjä, joista saadut tulokset vaihtelevat. Esimerkiksi West Midlandsin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta ensimmäinen pyyntö johti yli 800 ehdotukseen. Vastaukset vaihtelevat toimenpidekohtaisesti. Perinteiset ehdotukset, kuten "teollisuusalueet ja -rakennukset" ja "matkailun kehittäminen", ylsivät toisinaan nopeasti vahvistettuihin tukikattoihin. Innovatiivisemmat toimenpiteet, kuten puhtaiden tekniikoiden käyttäminen ja paikallinen taloudellinen kehittäminen, etenivät hitaammin. Hakijoista erityisesti yhdistyneillä elimillä oli usein ongelmia hankkeiden toteuttamisessa tarvittavan osarahoi tuksen löytämisessä. Seurantakomiteat ratkaisivat myös joitakin yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen täytäntööpanoon liitty viä peruskysymyksiä. Tämä koski erityisesti paikalliseen kehittämiseen liittyvien ensisijaisten tavoit teiden toteuttamista, joiden osalta ohjelmissa pyritään edistämään alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa ("bottom up") ja torjumaan kunkin alueen tiettyihin osiin keskittyneiden kaikkein vähäosaisimpien yhteiskuntaryhmien syrjäytymistä. Jos kyseisiä alueita ei oltu määritelty yhtenäisis sä ohjelma-asiakirjoissa, seurantakomiteat määrittelivät ne vuoden 1995 aikana. Plymouthin alueen kohdeväestö on kaikkien keskittynein ja edustaa 14 prosenttia tavoitteen 2 alueen väestöstä. Itä-Skotlanti, Länsi-Skotlanti, East Midlands, Gibraltar, Itä-Lontoo ja the Lee Valley, teollistunut Etelä-Wales, Koillis-Englanti, Greater Manchester Lancashire Cheshire, Plymouth, Thanet, West Cumbria ja Furness, West Midlands, Yorkshire ja Humberside. Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 81 Osa tuesta kohdennettiin teknisenä apuna esimerkiksi työohjelmien valmisteluun tai sihteeristöjen täydentämiseen laajennetun yhteistyön kautta löydetyillä osapuolilla. Alueelliset yhteistyön osapuolet täydensivät seurantaan ja arviointiin liittyviä perusmittareita, joista toiset eivät olleet vielä käytettävissä, kun yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin vuoden 1994 lopussa. Vielä vuoden 1995 lopussa joitakin tärkeitä mittareita ei ollut otettu käyttöön tietyillä tukea saavilla alueilla. Aikaisempien ohjelmien arviointi (esimerkiksi Itä-Skotlannin ohjelma) tai erityisai heita koskevat tutkimukset käynnistettiin, ja seurantakomiteat tarkastelevat niistä saatavia tuloksia myöhemmin. Lisäksi komissio aloitti vuonna 1995 Ison-Britannian paikallista taloudellista kehittä mistä koskevan tutkimuksen. Joillakin alueilla, kuten Koillis-Englannissa, järjestettiin erityisiä seminaareja tämän alan toimintamahdollisuuksien tunnetuksi tekemiseksi. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1996 Taulukko 32: Tavoite 2 — Yhdistynyt kuningaskunta — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksusitou mukset 1995 Maksusitou mukset 1994-1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 YOA ltä-Lontoo & the Lee valley YOA East Midlands YOA Ita-Skotlanti YOA Gibraltar YOA Suur-Manchester YOA Teollistunut Etetä-Wales YOA Koillis-Englanti YOA Plymouth YOA Thanet YOA West Cumbria & Fumess YOA West Midlands YOA Länsi-Skotlanti YOA Yorkshire & Humberside YHTEENSÄ 191,3 218,2 293,0 11. 5 814,5 526,4 723,7 69,2 69,1 65,3 938,4 665,8 813,7 5. 400,1 74,0 79,0 121,0 5,0 329,0 188,0 308,0 29,0 14,0 25,0 371,0 286,0 313,0 2. 142,0 6. 1 6,5 40,1 0,0 32,7 15,6 95,7 0,0 0. 0 0,0 123,0 94,8 103,8 518,3 29,7 31,7 78,6 5,0 137,3 75,3 193,6 29,0 14,0 25,0 240,9 185. 7 204,4 1. 250,0 40% 40% 65% 100% 42% 40% 63% 100% 100% 100% 65% 65% 65% 58% 4,4 5,8 6,6 0,0 27,5 14. 3 37,4 0,0 0. 0 0,0 19,1 IS. S 19. 3 153,0 16,1 18,4 25,9 2. 5 79,8 44,2 86,3 14. 5 7,0 12,5 78. 1 63. 9 69. 6 518,9 54% 58% 33% 50% 58% 59% 45% 50% 50% 50% 32% 34% 34% 42% Yleisesti ottaen ohjelmiin kuuluvista toimenpiteistä saadut tulokset ovat huomattavia rakennerahastojen maksusitoumusten toteutumisen kannalta. Periaatteellisen hyväksynnän saaneet ohjelmat olivat vuoden lopussa saaneet noin puolet tätä tarkoitusta varten vahvistetusta kokonaistuesta. Paikallisen tason menot ovat kuitenkin edenneet hitaammin. Joulukuussa 1995 muutettiin neljää yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa (Itä-Skotlanti, Länsi-Skotlanti, Yorks hire ja Humberside sekä West Midlands) erityisesti, koska haluttiin määritellä yksityissektorin rahoituso suus paremmin ja siirtää vuonna 1994 käyttämättä jääneet EAKR:n ja ESR:n määrärahat varainhoito vuodelle 1995. K2 4. Tavoitteet 3 ja 4 Seistenu'ts vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 4. 1. Tavoitteiden 3 ja 4 toteuttaminen vuonna 1995 Kaikki tavoitteen 3 ohjelmat on hyväksytty uudeksi kaudeksi, sillä yhdeksän vanhan jäsenvaltion kaikki yhteisön tukikehykset, toimenpideohjelmat ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin vuonna 1994 ja uusien jäsenvaltioiden kolme yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin vuonna 199528. Tavoitetta 3 toteutetaan siis yhteensä 4 yhteisön tukikehyksellä, 46 toimenpideohjelmalla ja 7 yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla (joista 3 koskee uusia jäsenvaltioita). Tavoitteen 4 osalta yhdeksän jäsenvaltion ohjelmat hyväksyttiin myös vuonna 1994. Uusien jäsenvaltioiden osalta vuonna 1995 hyväksymättä oli ainoastaan Ruotsin yhtenäinen ohjelma-asiakirja. Tavoitetta 4 toteutetaan yhteen sä 9 yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla (joista kaksi koskee uusia jäsenvaltioita), yhdellä yhteisön tukikehyksellä ja 5 toimenpideohjelmalla. Tavoitteen 3 toteutuminen edistyi tyydyttävästi kaikissa jäsenvaltioissa vuonna 1995. Erityistä huomiota kiinnitettiin suunnittelukauden 1994-1999 uusiin suuntaviivoihin, joihin kuului uusia tukimahdollisuuksia sekä kohderyhmän (työmarkkinoilta syrjäytymisen uhkaamat kaikki henkilöt) että toimenpiteiden (sijoittautumisväylät, perus-, jatko- tai oppisopimuskoulutusta koskevat järjes telmät) osalta. Koska tavoitteen 4 yhteisön tukikehykset ja yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin joulukuussa 1994, jäsenvaltiot valmistelivat toimia omassa tahdissaan vuonna 1995. Toiminnassa keskityttiin tiedonjakeluun varsinkin seminaarien ja tiedotuskampanjoiden muodossa, yhteistyön järjestämiseen ja hankkeiden valintaan. Joissain jäsenvaltioissa toimet käynnistettiin jo saman vuoden aikana. Toisissa ne käynnistyivät vuonna 1996. Tavoitteeseen 4 on lisätty uusia piirteitä, kuten toimien ennakointi, laajennettu yhteistyö ja kilpailusääntöjen noudattaminen, mikä on kuitenkin viivästyttä nyt ennakoitua toteuttamista jonkin verran. Taulukko 33: Tavoitteet 3 ja 4 — vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994/95-1996/99 (miljoonaa ecua) | II 1)K 396,2 •• 400,9 101% 97. 8 24% 74. 5 19% | Tavoite 3 (1994/95-1999 paitsi UK. : 1994-1996) 263,0 • Suunniteltu 263. 0 Hyväksytty % 100% 85,0 Maksusitoumukset 1994-1995 • V. ia tuesta 32% 74,2 Maksut 1994-1995 %:ia tuesta 28% Tavoite 4 (1994/95-1996 paitsi E, 1, N, UK: 1994-1999) Suunniteltu 13,0* 13,0 Hyväksytty % 100% 6. 0 Maksusitoumukset 1994-1995 46% %:ia tuesta 3. 0 Maksut 1994-1995 %:ia tuesta 23% ' Suunnileltu/YOA 1 Suunniteltu/YTK 25. 4 •• 25,7 101% 4,6 18% 2,3 9% | I) | E | F | 1 i L | N | AT | H | SE | UK | Vlitrrnsl 1. 682. 1 •• 1. 682,1 100% 307,8 18% 234,3 14% i. 474,4 •• 1. 480,3 100% 426. 6 29% 244,5 17% 2. 562,4 • 2. 562,4 100% 778,4 30% 503. 7 20% 1. 316,3 •• 1. 300,1 99% 200,5 15% 100,2 8% 104. 5 * 104,5 100% 29,6 28% 14,8 14% 368,6 • 368,6 100% 118,1 32% 65,8 18% 299. 6 • 299,6 100% 95,4 32% 47,7 16% 398. 8 • 398,8 100% 60,6 15% 30,3 8% 20,7 •• 20. 7 100% 6,5 31% 5. 6 27% • 0,9 0. 9 99% 0. 5 59% 0,3 38% 922,8 • 922. 8 100% 282. 3 31% 253,3 27% 156,2 • 156,2 100% 22. 2 14% 11,1 7% 334,0 • 334,0 100% 64,1 19% 32. 0 10% 61,0 • 61,0 100% 11. 7 19% 5. 9 10% 258,4 • 258. 4 100% 60. 3 23% 30,2 12% 84. 6 • 84. 6 100% 14. 8 18% 7. 4 9% 347. 0 • 347,0 100% 73. 0 21% 36. 5 11% 1. 501,0 • 1. 501,0 100% 975. 0 65% 818. 6 55% II 078. 3 11. 072. 7 100% 3. 357,1 30% 2. 407,6 22% 173,0 • 0. 0 0% 0,0 0% 0. 0 0% 329. 7 • 0. 0 0% 0,0 0% 0,0 0% 2. 015,3 1. 512. 9 75% 363. 6 24% 188,7 12% Yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden eri toimijat kiinnittivät myös huomiota ESR:n vuoden 1995 määrärahojen vajaakäyttöön29. Tämä tilanne johtuu erityisesti toteuttamisen puutteista ja viivytyk sistä tietyissä jäsenvaltioissa sekä monien päätösten tekemisessä ilmenneistä viiveistä. Tilanne vaihte lee eri tavoitteista ja jäsenvaltioista riippuen, mutta jäsenvaltioita ja komissiota koskevia toimenpi teitä sisältävä toimintasuunnitelma voitiin hyväksyä, ja tilanne parantunee vuonna 1996. " Katso I. A. 7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. " Katso myös II. A. Talousarvion toteuttaminen. Scistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 83 teollisiin muutoksiin torjuntaa ja työelämään Ympäristön huomioon ottaminen tavoitteissa 3 ja 4: siirtymisen Koska tavoitteet 3 ja 4 koskevat pitkäaikaistyöttömyyden helpottamista (tavoite 3) sekä työntekijöiden helpottamista inhimillisten voimavarojen kannalta, ympäristö voidaan ottaa huomioon ainoastaan välillisesti ja ammatillisen koulutuksen yhteydessä. Toimenpiteet edistävät kuitenkin pitkäl työkokemuksen ympäristökysymyk lä aikavälillä työntekijöiden sopeutumista uusiin töihin ja ihmisten tietämystä työllisyystukien sistä. Tavoitteen 3 mukaisesti ESR tukee ympäristötoimenpiteitä rahoitukseen. Niihin kuuluu ympäristön parantamistoimia, saneeraus, säilyttäminen. Tavoite 4 koskee jokien ja uimarantojen puhdistaminen paranta ammatillista koulutusta ja neuvontaa, joita tarvitaan työntekijöiden ammattipätevyyden misessa teollisten muutosten yhteydessä. Näiden lisätä ammattitaitoa, uusiin menetel miin, jotka edellyttävät usein erityisiä teknisiä työntekijät pystyisivät sopeutumaan ympäristöystävällisiin taitoja. osallistumalla teollisuusalueiden tavoitteena on ennen kaikkea ja luonnonympäristön sopeuttamisen toimien kuten jotta 4. 2. Jäsenvaltiokohtainen esitys BELGIA Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen (a) Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen (b) Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) Koulutusta ja ammattiin pääsyä koskevien rakenteiden tukeminen (e) ; Yhteensä ESR 133,0 84,8 124,6 26,4 27,4 396,2 ( d ). 7% (e) 7% (a) 34% (C) 31% (b) 21% Tavoite 3: Tavoitteeseen 3 kuuluvat toimenpiteet toteutetaan Belgiassa yhdellä yhteisön tukikehyk sellä ja viidellä toimenpideohjelmalla. Ne hyväksyttiin vuonna 1994 ja ne saavat ESR:n tukea yhteensä 396,2 miljoonaa ecua. Vuodelle 1995 vahvistettujen toimenpiteiden toteuttaminen eteni tyydyttävästi. Toimenpideohjelmien seurantakomiteat keskittyvät sopeutumisväylän optimaaliseen hallintoon liittyviin menetelmiin. Sopeutumisväylästä tehdään tuen valintaperuste vuonna 1997. Näihin keskusteluihin liittyy vuonna 1996 järjestettävä foorumi, johon osallistuvat erityisesti ESR:n tukemiin toimiin osallistuvat harjoittelijat. Seurantakomiteat pyrkivät myös määrittelemään arvioin tia koskevat erittelyt sekä nimeämään riippumattomat arvioijat. Paikallisyksiköt Brysselissä: Brysselin alueen kunnat, julkiset sosiaalikeskukset (CPAS) ja niiden yhteistyökumppanit esittivät aloitteen paikallisyksiköiden perustamises ta, jotta ne saisivat käyttöönsä yhteisen tukivälineen vaikeuksissa olevien paikallisten asukkaiden auttamiseksi. Mitään yhtenäistä mallia ei siis ole. Paikallisyksiköt pyrkivät mukauttamaan kunnallisten, alueellisten ja val takunnallisten viranomaisten toteuttamia toimenpiteitä ja antamia oikeu dellisia määräyksiä paikallisen väestön elinolosuhteisiin. Ne huolehtivat erityisesti yhteensovittamisesta paikallisella tasolla helpottaen väestön osallistumista työelämään siirtymistä koskeviin toimenpiteisiin ja roh kaisten sijoittautumisväylien kehittämistä. Brysselin paikallistoimistot tarjoavat vastaanotto- ja ohjauspalveluita. Kukin paikallisyksikkö antaa vuosittain 300-600 henkilölle alustavaa sosiaalis-ammatillista neuvontaa. Tällä hetkellä paikallisyksiköitä on yhteensä yhdeksän kappaletta Brysse lin suurimmissa kunnissa. 84 Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Ta%'olte 4 - Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Työmarkkinoiden suuntausten ennakointi (a) Koulutus-ja neuvontajärjestelmien parantaminen (b) Koulutus-ja neuvontatoiminnan kehittäminen (c) Laaja-alaiset loimet (d) ESR 8,3 6,4 8,7 2^0 25,4 Vhtecnsä (d) e% (a) 33% (c) (b) 25% Tavoite 4: Kuten tavoitteen 3 osalta, tavoitetta 4 toteutetaan yhdellä yhteisön tukikehyksellä ja viidellä toimenpideohjelmalla, jotka hyväksyttiin vuonna 1994. ESR:n rahoitusosuus on 25,4 miljoo naa ecua vuoteen 1996. Päinvastoin kuin oli alunperin kaavailtu vuonna 1995 käynnistettiin kuiten kin ainoastaan joitakin toimia, koska toimenpideohjelmien seurantakomiteat päättivät määritellä tarkemmin hankkeiden valintaperusteet ja -menettelyt, jotta tavoitteen 4 erityistavoitteet eivät vääristyisi. Keskustelujen on tarkoitus johtaa hallinnollisiin menettelyihin vuoden 1996 aikana. Taulukko 34: Tavoitteet 3 ja 4 — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoo naa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) Tavoilta 1994 TO Flaaminkielinen yhteisö TO Ranskankielinen yhteisö TO Saksankielinen yhteisö TO Brysselin pääkaupunkiseutu TO Työministeriö Yhteensä Tïywtë:j4. i:|i:A 1994 TO Flaaminkielinen yhteisö TO Ranskankielinen yhteisö TO Saksankielinen yhteisö TO Brysselin pääkaupunkiseutu TO Työministeriö Yhteensä YHTEENSÄ 632,0 361. 7 12,4 32,7 94,3 1. 133,0 45,1 11,1 0,6 3,1 6,9 66,8 1. 199,8 188,3 158,7 5. 5 12,4 36,0 400,9 18,3 3,7 0,3 1,0 2,6 25,7 426,6 0,0 25,9 0,0 1. 9 5,6 33,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0. 33,4 30,4 51,9 0,8 3. 7 10,9 97,8 3. 5 0. 2 0. 1 0,3 0. 6 4,6 102,4 16% 33% 15% 30% 30% 24'/. 19% 5% 25% 30% 24% 18% 24% 9. 4 25,9 0,1 1. 5 5,5 42,3 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 423 24. 6 38,9 0,5 2. 4 8. 1 74,5 1. 7 0. 1 0,0 0. 1 0,3 2. 3 76,8 81% 75% 56% 64% 75% 76% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 75% Tavoitteen 3 perusteella tuettuihin toimiin kuului vuonna 1995 työttömyyden torjuntaan liittyvät aktiiviset toimenpiteet. Toimenpiteissä annettiin etusija työelämään siirtymiselle (asianmukainen ohjaus mukaan lukien), jotta työttömät voisivat löytää helpommin pysyviä työpaikkoja. Tämän vaativan tavoitteen ("sijoittautumisväylä") toteuttaminen on edistynyt menestyksekkäästi. Käynnis tämisessä vuonna 1994 ilmenneet viivästykset on lähestulkoon voitettu ja rahoitus lienee toteutunut lähes 100-prosenttisesti loppusummia laskettaessa. Tavoitteen 4 toteuttaminen vaihtelee Belgian eri aluilla, sillä sen lähestymistapa ja suuntaukset ovat paljon tuoreempia. Vuonna 1995 ainoastaan valtakunnallisen toimenpideohjelman toteuttaminen vastasi alkuperäisiä suunnitelmia. TANSKA Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Nuorten ammattiin pääsy (a) Työttömien ja pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen (b) Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) Tekninen apu (d) Yhteensä ESR 55,0 144,0 58,5 5,5 263,0 (a) 21% (b) 55% Seis tenuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 85 Tavoite 3: Tanskassa tavoitetta 3 toteutetaan yhdellä yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla, joka hyväk syttiin vuonna 1994. Vuonna 1995 yhteisön maksusitoumus oli 41 miljoonaa ecua. Yhtenäinen ohjelma-asiakirja täydentää ja tukee Tanskan dynaamista työllisyyspolitiikkaa keskittämällä tuen harvoihin edunsaajiin (luku on paljon pienempi kuin kansallista tukea saavien työttömien määrä) ja hankkeisiin, jotka kestävät kauemmin kuin edellisen suunnittelukauden hankkeet. Vuoden 1995 tulokset osoittavat, että tämä periaate on ollut hedelmällinen. Tavoite 4 - Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) tavoitteet Ensisijaiset Työmarkkinoiden suuntausten ja ammatillista koululusta koskevien tarpeiden ennakointi (a. ) Ammatillinen koulutus, ohjaus, neuvonta (b) Ammatillista koulutusta koskevien järjestelmien parantaminen (c) Tekninen apu (d) Yhteensä ESR <d>4% (a)15% (c) 1,9 6,7 3,9 0,5 13,0 (b) 51% Tavoite 4: Vuosi 1995 oli kauden 1994-1996 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ensimmäinen täysi toteuttamisvuosi Tanskassa. Koska yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin myöhään, vuoden 1994 toimenpiteet viivästyivät ja mainitulta vuodelta jäi siirrettäväksi 1 miljoonaa ecua. Vuonna 1995 sidottiinkin 5 miljoonaa ecua. Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa esitettyjen toimien tavoitteena on erityisesti parantaa työmarkkinoiden nykyistä valvontajärjestelmää ja auttaa yrityksiä hyötymään siitä paremmin. ESR tukee myös kahta muuta strategista tavoitetta. Ensinnäkin tavoitteena on kehittää markkinoiden tarpeita vastaavaa ammatillista koulutusta, joka täydentää Tanskan järjestel män tarjoamia mahdollisuuksia ja jonka kohderyhmänä ovat eniten sitä tarvitsevat henkilöt. Toisek si tavoitteena on luoda yrityksille suunnattuja neuvontapalveluita erityisesti pk-yritysten käyttöön. Ohjelman valvonnan osalta perustettiin yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa määrätty pysyvä arviointi komitea. Sen yhteistyöaloina ovat työmarkkinoiden vaatimusten ennakointia ja seurantaa koskevien uusien menetelmien luominen, soveltaminen ja kehittäminen. Tutkimus sähköisen tietojenvaihdon (EDE) vaikutuksesta: Kyseisen hankkeen tavoitteena on tutkia, millä tavoin EDE muuttaa henkilökunnan pätevyysvaatimuksia ja kuinka vapautuvia inhimillisiä voimavaroja voidaan suunnata toisaalle. Pääasiallisena kohderyhmänä on henkilöstö, johon EDEn käyttöönotto vaikuttaa välittömästi. Toisella sijalla ovat johtohenkilöt. Vuonna 1995 käynnistetyn hankkeen ensim mäiseen vaiheeseen kuuluu tietojen kerääminen ja EDEn nykyisen ja tulevan käytön kartoittaminen yrityksissä, mikä toteutetaan sisäisten haastattelujen ja muista maista saatujen kokemusten avulla. Hankkeen rahoitukseen osallistuvat ESR (39%), kansallinen julkinen sektori (33%) ja yksityinen sektori (28%) Taulukko 35: Tavoitteet 3 ja 4- (miljoonaa ecua) Tanska — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n luki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) Tavoite 3 1994 YOA Tanska Tavoite 4 : 1994 : YOA Tanska 552,9 263,0 41. 0 8 5. 0 ] 3 2 %T 39,0 74,2[ 87%[ YHTEENSÄ 28,9 581,8 13,0 276,0 5,0 46,0 6,0 91,0 46% 33% 2,51 41,5 3. 0 50%J 85% 86 SAKSA Seisiemàs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Pitkäaikaistyöttömyyden uhkaamien työttömien ammatillinen sopeuttaminen (a) Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen (b) Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (e) Miesten ja naisien yhtälaiset mahdollisuudet (d) Tekninen apu ja pilottihankkeet (e) Yhteensä ESR 951,4 441,7 78,1 160,1 50,7 1. 682,0 (c) (b) (d) ,o% <e) 3% (a) 56% Tavoite 3: Tavoitetta 3 toteutetaan Saksassa yhdellä yhteisön tukikehyksellä ja 12 toimenpideohjel malla (yksi TO osavaltiota kohden ja yksi valtakunnallinen TO), jotka hyväksyttiin vuonna 1994. ESR:n rahoitus on yhteensä 1,682 miljardia ecua. Vuosi 1995 oli toimenpideohjelmien ensimmäinen täysi toteuttamisvuosi, minkä vuoksi ainoastaan 18 prosenttia (48,2 miljoonaa ecua) rahoitussuunni telmassa vuodeksi 1995 varatuista määrärahoista (yhteensä 268,7 miljoonaa ecua) sidottiin ja vuosien 1994-1995 maksusitoumuksen osuus oli 58 prosenttia suunnitelluista määristä. Useimpien ohjelmien toteuttamisessa päästiin vauhtiin vasta vuoden 1995 toisella puoliskolla. Valtakunnallisella tasolla tavoitteen 3 perusteella myönnetty ESR. n tuki täydentää kansallisten työllisyystoimenpiteiden mukaisia vakiotukia eli tukia Saksan työvoimahallinnon (Bundesanstalt fur Arbeit) "AFG-plus" -ohjelmasta, joka täydentää "AFG"-laissa säädettyjä koulutus- ja työllisyystukia (Arbeitsförderungsgesetz — laki työllisyyden edistämisestä). Merkittävintä "AFG-plus" -ohjelmassa on tukien myöntäminen ammatillista koulutusta koskevien toimenpiteiden kohderyhmälle, jolla ei ole oikeutta saada korvausta AFG:n mukaisesti. Koska kyseistä tukea maksetaan erityisesti naisille, "AFG-plus" -ohjelman täytäntöönpano edistää myös miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Osavaltioiden tasolla merkittävintä uusissa ohjelmissa on sosiaalisten yritysten ("soziale Betriebe") luominen ja kehittäminen. Niiden tehtävänä on helpottaa muita heikommassa asemassa olevien työttömien siirtymistä työelämään perustamalla yrityksiä, jotka jonkin ajan kuluttua pystyvät toimimaan ilman julkista tukea. Tällaisia sosiaalisia yrityksiä kehitetään erityisesti Ala-Saksissa. Tätä nykyä niitä on perustettu myös maan muissa osissa tosin hieman eri muotoisina. Niiden osuus toimenpideohjelmien arvioinnissa on huomattava. Naisten kouluttaminen linja-autonkuljettajiksi Munsterissä: Tämän hankkeen tavoitteena on tarjota soveltuvaa koulutusta naisille, jotka oltuaan jonkin aikaa pois työelämästä haluavat palata uudelleen työmarkkinoille linja-autonkuljettajina. Osa-aikaisen koulutuksen ta voitteena on tarjota heille mahdollisuus osa-aikaiseen työhön alalla, jolla naisia on vähän. Naisille työn tekee houkuttelevammaksi painopisteen siirtyminen fyysisestä voimasta asiakaspalvelun suuntaan. Koulutus kes tää 21 kuukautta ja siihen kuuluu sekä yleistä opetusta (ajotekniikka, tieturvallisuus ja käyttäytyminen teillä, työlainsäädäntö, matkustaja- ja tavaraliikenne, myyntitavat, toimistotyöt ja tietokoneen käyttö) että pit kiä käytännön harjoittelujaksoja, jotka järjestetään osittain vuorotellen ja tekevät mahdolliseksi tuleviin työnantajiin tutustumisen. Toimenpideohjelmien toteuttamisen osalta yhteisön tukikehyksessä kaavailtu työvoimahallinnon alueellisten tahojen sekä osavaltioiden työvoima- ja sosiaaliviranomaisten välinen läheisempi yhteis työ on jo alkanut kantaa hedelmää. Monieri osavaltioiden erityisohjelmien soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä on muutettu, jotta ne vastaisivat paremmin valtakunnallista "AFG-plus" - ohjelmaa. Ohjelmien hallintoon osallistuvat useimmat viranomaiset ovat sitä mieltä, että ohjelmien yleistä tasoa on voitu parantaa soveltamalla yhteisön tukikehyksen laatua koskevia perusteita, joiden mukaan hankkeiden on mm. vastattava paikallisia ja alueellisia pätevyysvaatimuksia ja liityttävä mahdollisimman läheisesti työtä tarjoaviin yrityksiin. Vaikka edistys on konkreettista, se tapahtuu Seislemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 87 kuitenkin hitaasti ja ohjelmien seurantaa tarvitaan täytäntöönpanon jatkumisen varmistamiseksi. Lisäksi työmarkkinoiden osapuolten ja työmarkkinoiden riippumattomien asiantuntijoiden osallistu minen seurantakomitean työhön on voimistanut poliittisiin vaihtoehtoihin liittyvää keskustelua. Monien osavaltioiden talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet tekevät yhteistyötä hankkeiden valinnassa tai alueellisten ohjelmien mukauttamisessa. Tavoitteiden 3 ja 4 väliarviointeja on valmisteltu ja seurantakomiteoiden arviointia käsittelevä työryhmä on laatinut erittelyt sekä julkaissut tarjouspyynnön. Tavoite 4 - Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecuu) Ensisijaiset tavoitteet Työmarkkinoiden suuntausten ja henkilökohtaisia tulkintoja koskevien tarpeiden ennakointi (a) Koulutus ja uudelleenkoulutus, ohjaus ja neuvonta (b) Soveltuvien koulutusjärjestelmien parantaminen ja kehittäminen (c) Tekninen apu (d) Yhteensä| ESR (C) 13% (d) 5% (a) 1 1% 11,4 73,7 13,7 5,7 104,5 (b) 71 Tavoite 4: Saksassa tavoitetta 4 toteutetaan yhdellä yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla. Yhteisön rahoitus kaudella 1994-1996 on 104,5 miljoonaa ecua. Tukitoimenpiteiden toteuttaminen aloitettiin myöhään, joten Saksan viranomaiset pystyivät käyttämään ainoastaan 3. miljoonaa ecua vuosina 1994-1995. Vuosien 1994 ja 1995 kahden erän käyttämättä jääneet varat siirretään vuosille 1997- 1999. Viivytys johtui erityisesti valtion tukia koskevan "de minimis" -säännön soveltamisesta väliai kaisesti, koska Saksan viranomaisten oli osoitettava, että suunnitellut tukitoimenpiteet olivat yhtei sön kilpailusääntöjen mukaiset. Tästä syystä yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa vahvistettujen tuki toimenpiteiden toteuttaminen voitiin aloittaa vasta touko-kesäkuussa 1995. Toisena syynä viivytyk seen on tavoitteen 4 lähestymistavan uusi luonne, mikä edellytti soveltuvien rakenteiden käyttöönot toa hankkeiden moitteettoman valinnan varmistamiseksi. Saksan viranomaiset järjestivät 6. ja 7. heinäkuuta 1995 Berliinissä seminaarin, jossa keskusteltiin rakenteellisten mukautusten suunnittelus ta ja työntekijöiden koulutustarpeiden ennakoinnista. Tavoitteen 4 ohjelmien käynnistämisen jäl keen kyseessä oli ensimmäinen Euroopan laajuinen tästä aiheesta järjestetty seminaari. Taulukko 36: Tavoitteet 3 ja 4 — Saksa — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki 0) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2V(1) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) Tavoite ';3 : ? ! ! ä Ä ! 5S 1994 Alueelliset TO TO Badcn-Wllrttemberg TO Baijeri TO llcrliini TO Bremen TO 1 lampuri TO Hessen TO Ala-Saksi TO Nordrhein-Wcstfalen TO Rheinland-Pfalz TO Saar TO Schleswig-Holstein Monia alueita koskevat TO TO Valtakunnallinen Yhteensä 115. 8 125,3 113. 0 93. 5 86,1 135,4 276,8 674. 8 65,8 90,9 90,4 52. 4 56. 5 50,8 39,5 39. 1 49,6 121,2 280,6 29,5 40,9 34,4 2. 589,7 4. 457,4 887,6 1. 682,1 Tavoite 4 1994 YOA Saksa Yhteensä Y11TEKNSA 255. 3 255,3 4. 712,7 104,5 104,5 1. 786. 6 8. 3 0,0 8. 1 6. 3 0,0 7,9 0,0 0,0 5. 0 6,4 6. 1 0. 0 48,2 0,0 0,0 48,2 16,4 8. 7 15,9 12,3 6,0 15. 5 18. 6 43,0 10,2 13,0 12. 2 136,1 307,8 ' 29. 6 29,6 337,4 3 1% 15% 3 1% 31% 15% 3 1% 15% 15% 34% 32% 35% 15% 18% 28% 28% 19% 6,6 2. 6 8. 8 6. 8 1. 8 6. 2 0. 0 12,9 4,1 7,1 6,7 40,8 104,5 0,0 0,0 104,5 10. 6 6. 9 12. 7 9. 9 4,8 10. 0 9. 3 34. 4 6. 6 10,4 9,8 108. 8 234,3 65% 80% 80% 80% 80% 65% 50% 80% 65% 80% 80% 80% 76% 14,8 14,8 249,1 50% 50% 74% 88 Seisientcis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Talousarvion toteutumisen melko alhainen taso johtuu pääasiassa siitä, että yli 50 prosenttia ESR:n tuesta saavaan tavoitteen 3 valtakunnalliseen ohjelmaan kuuluu uusia toimenpiteitä, joiden käytän nön toteuttamista ei voida aloittaa ennen kuin niiden hyväksymisestä tehdään päätös. Tämän vuoksi ohjelman toteuttamissa päästiin vauhtiin vasta vuoden 1995 toisella puoliskolla. Lisäksi edellisen suunnittelukauden ohjelmien toteuttamista jatkettiin vuoden 1995 loppuun. E S P A N JA Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen (a) Työtä hakevien nuorien työelämään siirtyminen (b) Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) Yhteensä ESR 499,3 725,8 187,6 61,7 1. 474,4 (b) 49% Tavoite 3: Tavoitteen 3 tukitoimenpiteet, Espanjan tavoitteen 1 kohdealueiden ulkopuolella, kuulu vat yhteen yhteisön tukikehykseen. Yhteisön tuki on 1,474 miljardia ecua. Toimenpideohjelmia on yhteensä 11 kappaletta, joista neljän (72% kokonaistuesta) hallinto kuuluu kansallisille elimille ja seitsemän muun (28% tuesta) itsenäisille yhteisöille. Vuonna 1995 käytettävissä oli noin 233,8 miljoonaa ecua, josta sidottiin noin 90 prosenttia. Ohjelmien toteuttaminen sujuu tyydyttävästi. Vuonna 1995 pidetyissä kahdessa seurantakomitean kokouksessa korostettiin mm. komitean strate gista asemaa yhteisön tukikehyksen ensisijaisten tavoitteiden toteuttamisessa ja tämänhetkisen tilan teen arvioinnin järjestämisessä sekä riippumattomien arvioijien käyttöön tarkoitettujen erittelyjen laatimista. Yrityshenkisyyden edistäminen Espanjassa: "Escuela de Organizaciön IndustriaV -hankkeen tarkoituksena on hel pottaa omien kehitysmahdollisuuksien valjastamiseen tarkoitettujen uusien yritysten perustamiseen liittyvän hankkeen suunnittelua ja edistää yritys- ja innovaatiohenkisyyttä teorian ja käytännön koulutuksen avul la. Tässä tarkoituksessa tarjotaan yrityshallintoon liittyvää koulutusta, joka jakautuu kolmeen integroituun osaan (teoria, käytännön kokemus ja neuvonta). Käytännön harjoittelun aikana oppilaat laativat hankkeen vetäjän yksilöllisessä ohjauksessa yrityksen perustamista koskevan hank keen (tuotteen/markkinoiden määrittely, paikallisten kehitysmahdolli suuksien analysointi, strategian laatiminen jne. ), ja loppuvaiheen aikana lopullinen hanke sekä erityisesti siihen liitetyt hankkeen elinkelpoisuuden arvioimisessa tarvittavat tiedot esitellään muodollisesti. Tavoite 4- Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet ' Ennakointi, ohjaus ja neuvonta (a) Työntekijöiden ammatillinen jatkokoulutus (b) Tekninen apu (c) ESR 36,9 308,4 23,3 368,6 Yhteensä ~~ (c) 6% (a) 10%. Tavoite 4: Tavoitteen 4 tukitoimenpiteet Espanjan tavoitteen 1 kohdealueiden ulkopuolella kuuluvat yhteen kauden 1994-1999 kattavaan yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan, joka hyväksyttiin vuoden 1994 lopussa. ESR:n rahoitus on 368,6 miljoonaa ecua. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano on viivästynyt huomattavasti, sillä ainoastaan 25 prosenttia vuoden 1994 erästä on käytetty. Tästä syystä komissio hyväksyi marraskuussa 1995 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoitustaulukoita kos- Seisieiiifis vuosikertomus - Rakennerahastoista 1995 89 kevan muutoksen, jotta vuonna 1994 käyttämättä jääneet varat voitaisiin siirtää vuodelle 1995. Viivästyminen johtuu sekä yhtenäisen ohjelma-asiakirjan myöhäisestä hyväksymisestä että FORCE- M:in (tavoitteen 4 hallinnosta ja osarahoituksesta vastaava pariteettinen elin) sisäisestä päätöksente komenettelystä. FORCEM:in vuonna 1994 toteuttamien ja ESR:n osarahoittamien tavoitteen 4 (tavoitteen 1 kohdealueiden ulkopuolella) toimien osalta on osoittautunut tarpeelliseksi korostaa pk- yrityksissä tapahtuvaa koulutusta (alle 250 työntekijää), vähiten ammattitaitoisia työntekijöitä sekä miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa vuonna 1995. Taulukko 37: Tavoitteet 3 ja 4 — Espanja — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RU:n luki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2). •!;::;;|:i::;?:::' ^ •: •'•: 1 ïo^WW^ «»pw^M0W^^Wi^iit^- Tavoite 3:fii-. 1994 :S Alueelliset TO TO Aragon TO Baleaarit TO Katalonia TO La Rioja 10 Madrid TO Navarra TO Baskimaa Monia alueita koskevat TO T O I N E M ( I) TO Monia alueita TO Yliopistot TO Useita laitoksia T«YDite 4 1994 YOA Espanja Yhteensä Yhteensä YHTEENSÄ (1) Kansallinen tyOltisyysinstituutti RANSKA 45,1 28,8 210. 3 9. 6 250,2 94,6 279,2 1. 364,4 730,6 201,2 75,6 3. 289,6 1. 045,0 1. 045,0 4. 334,5 20,3 12,9 94,6 4,3 112,6 42,6 125,7 614,0 328,8 90,5 34,0 1. 480,3 368. 6 368,6 1. 848,9 0,0 0. 0 15,6 0,0 18,4 6,8 20,7 110,0 35. 5 0,0 0,0 207,0 62,7 62,7 269,7 20,0 12,9 31,1 4. 3 36,8 13. 4 41. 3 99% 100% 33% 100% 33% 32% 33% 167. 1 58. 3 7,3 33. 9 426,6 27% 18% 8% 100% 29% 118,1 118,1 544,7 32% 32% 29% 2. 1 0. 0 18,5 0. 6 13,4 6. 7 15,5 83. 6 29,1 0. 0 0,0 169,7 38,1 38,1 207,8 2. 6 1. 0 23,0 0,6 22. 6 10,1 25. 9 112. 1 40. 5 3. 7 2,4 244,5 13% 8% 74% 14% 62% 75% 63% 67% 70% 50% 7% 57% 65. 8 65,8 310,4 56% 56% 57% (a) 28% Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Pitkäaikaistyöttömyyden uhkaamien työttömien ammatillinen sopeuttaminen (a) Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen (b) Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d). Tekninen apuja pilottihankkeet (e) Yhteensä" ESR (c) 705,8 987,2 714,2 17,9 136,9 2. 562,0 Tavoite 3: Ranskassa tavoitteen 3 ESR:n tukitoimenpidettä toteutetaan yhdellä yhtenäisellä ohjelma- asiakirjalla ja sen ESR:stä saama tuki on 2,562 miljardia ecua. Uutena piirteenä toimenpiteessä on alueellisten viranomaisten suurempi osallistuminen sekä rahoituksen (40% ESR:n määrärahoista) että suunnittelun ja hallinnon (alueellisen osa-alueen määrärahojen hajauttaminen) osalta. Toteutta minen vuonna 1994 eteni odotettua hitaammin, koska yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin myöhään, Ranskan rahoituskanavia uudistettiin, uusien alojen tukitoimenpiteitä suunniteltiin ja paikalliset viranomaiset osallistuivat toimintaan enemmän kuin aikaisemmin. Yleisesti ottaen pit käaikaistyöttömyyden uhkaamia henkilöitä koskevan ensisijaisen tavoitteen toteuttaminen edistyi kuitenkin hyvin. Nuorten työelämään siirtymistä ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat toimet käynnistyivät hitaammin ja niiden toteuttamisessa esiintyi vaikeuksia. Työelämästä syrjäytymisen 90 Scistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 uhkaamien henkilöiden työelämään yhdentämistä koskevan ensisijaisen tavoitteen toteuttamisessa esiintyi vielä edellistä suurempia ongelmia. Vuonna 1995 rahoituksen toteutumistaso oli suurempi kuin vuonna 1994 (73%). Tähän kertomuk seen ei kuitenkaan ole voitu sisällyttää laadullisia tuloksia tai tulevaisuuden näkymiä koskevia tietoja, sillä seurantakomitean vuoden 1995 aikana pitämässä kummassakaan kokouksessa ei käsitel ty ohjelman toteuttamisen edistymistä vuonna 1995. Lisäksi vuonna 1995 aloitettiin keskustelut Ranskan työllisyyspolitiikasta, mikä tulee vaikuttamaan tavoitteen 3 toimintasuunnitelmaan (joiden kin järjestelyjen poistaminen, sulautumat jne. ). Komissio on muistuttanut toistuvasti tarpeesta järjestää seurantakomitean kokous mahdollisimman pian. Arviointia koskevat erittelyt on vahvistet tu ja arvioija valittu. Ohjauskomitea kokoontui kaksi kertaa ja sen oli tarkoitus jättää välikertomus heinäkuun 1996 lopussa. Tavoite 4 - Toimintasuunnitelma 1994-1996 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Pätevyyden ja tulkintojen ennakointi (a) Koulutustoimien kehittäminen (b) Koulutusjärjestelmien parantaminen (c)- Tekninen apu (d) ESR (c) 5% (d) 8% (a) m„ 32,1 227,8 14,6 25,1 299,6. Yhteensä ~ (b) 76% Tavoite 4: Päätös tavoitteen 4 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä tehtiin vuoden 1994 lopussa, ja ESR:n rahoittaa sitä 299,6 miljoonalla eculla. Koska hankepyyntö esitettiin vasta vuoden 1995 alussa, vuonna 1994 ei hyväksytty yhtään toimenpidettä toteutettavaksi mainitun vuoden erästä. Tavoitteen 4 uuden luonteen vuoksi tiedotustoimien (hankepyynnöt, teknisten työvälineiden jakaminen, kokemusten vaihto) valmistelu vaati erityistä huomiota, jotta kyseeseen tulevia toimijoita voitaisiin valmentaa ja yritysten eri yhteystahojen huomio saataisiin kiinnitettyä erityisesti pk- yrityksissä (paikalliset kauppakamarit, sosiaalis-ammatilliset laitokset, työelämän osapuolet) ja näille suuntautuvasta tiedotuksesta voitaisiin huolehtia. Vuonna 1995 huolehdittiin erityisesti näistä toimista, joten hankkeita alettiin esittää vasta vuoden lopussa. Kansallisella tasolla hyväksyttiin 70 hanketta ja alueellisella tasolla 335. Arvioinnin osalta todettakoon, että vuoden 1995 lopussa perustettiin ohjauskomitea, jonka tavoitteena on laatia erittelyt arvioijan valintaa varten. liitännäistoimenpiteet: Autoteollisuuden murroksen Nièvren departementissa sijaitseva autonasennusyritys Valéo Sécurité on kehittänyt uusia tuotteita, tuotantomenetelmiä ja työjärjestelyjä, jotta se pystyisi sopeutumaan teollisuuden muutoksiin ja löytämään uusia mark kinoita. Kehitysstrategiaan kuuluvien muutosten lisäksi työtekijöille on tarjottu koulutusta (tuotantomenetelmien automatisointi, uusien mate riaalien käyttö, yhdennetty laadunvalvonta, kansainvälinen myynti ja kauppa) näiden itsenäisyyden ja eri alojen pätevyyden lisäämiseksi. Toi menpiteet koskivat alhaisimman ammattitaidon omaavia työntekijöitä ja tavoitteena oli näiden taitojen lisääminen työn kehityksen mukaisesti. Sekä ESR:n että Ranskan hallituksen rahoitusosuudet olivat 8 prosenttia ja itse yritys osallistui rahoitukseen 84 prosentilla. Seisienuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 38: Tavoitteet 3 ja 4 — Ranska — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset KU:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % C-W) Muksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) S. 443 4| 2. 562,4 396,8| 778,4 30% 312,9 503 ,7| 65% YHTEENSÄ 834. 5 6. 277,9 299,6; 2. 862,0: 0,0 396,8 95,4 312,9: '. 7[ ___ 50% 63% Tavoite 3: 1994 YOA Ranska Tavoite 4 1994 YOA Ranska ITALIA Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Pitkäaikaistyöttömien työelämään uudelleen siirtyminen (a) Peruskoulutus ja nuorten ammattiin pääsy (b) Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) Koulutusjärjestelmien ja työllisyyspalvelujen lujittaminen (e) Yhteensä! ESR 424,2 566,0 131,6 105,3 92,1 1. 319,2 (a) 32% Italiassa tavoitetta 3 toteutetaan yhdellä yhteisön tukikehyksellä, joka hyväksyttiin elokuussa 1994, ja 16 alueellisella ja monia alueita koskevalla toimenpideohjelmalla, jotka hyväksyttiin joulukuussa 1994. Tavoitetta 4 toteutetaan yhdellä yhtenäisellä ohjelma-asiakirjalla, joka hyväksyttiin myös vuonna 1994. Komissio päätti kuitenkin vuonna 1995 jatkaa kauden 1990-1993 joidenkin tavoittei den 3 ja 4 alueellisten ja monia alueita koskevien toimenpideohjelmien maksusitoumuksia, joten rinnakkain toteutetaan sekä uusia että vanhoja ohjelmia. Näin myös toisen suunnittelukauden tavoitteen 3 yhteisön tukikehyksen ja tavoitteen 4 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ensisijaisten tavoit teiden toteuttaminen on hidastunut. Tavoite 4- Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Ammatillista jatkokoulutusjärjestelmää koskeva ennakointi, sen suunnittelun ja hallinnon tukeminen (a) Koulutus, inhimillisten voimavarojen sopeuttaminen talous-ja tuotantojärjestelmän rakenteellisiin muutoksiin (b) Tekninen apu (c) Yhteensä ESR 58,3 323,1 17,4 398,8 ( c ) 4% ( a ) 1 5% (b) 81% ESR:llä on tärkeä asema Italian koulutuksen kehittämisessä. Useimmat alueelliset koulutusjärjestel mät ovat läheisesti riippuvaisia yhteisön tuesta joko rahoitukseen osallistumisen tai koulutuksen suuntaviivojen kannalta. Lisäksi uuteen toimintasuunnitelmaan kuuluu nettomääräisen tuen lisäämi nen, josta vastaavat keskusviranomaiset. Italia lisäsi uuteen toimintasuunnitelmaan myös hankkei den valintaa tarjouskilpailumenettelyllä koskevan järjestelmän, joka varmistaa koulutusjärjestel mien hallinnon avoimuuden ja tehokkuuden, mutta myös hidastaa jonkin verran ohjelmien toteutta mista. Tämän vuoksi kaikki alueet ja itsenäiset provinssit valitsivat hankkeet alueellisissa virallisissa lehdissä julkaistujen tarjouskilpailuilmoitusten perusteella vasta vuoden 1995 lopussa. Esitetyt hank keet koskevat koulutusta ja uusien työpaikkojen syntymiseen liittyviä toimenpiteitä (tavoite 3) sekä yritysten tarpeiden ennakoinnista tehtyjen tutkimusten tulosten levittämiseen tähtäävää kartoitusta ja koulutusta (tavoite 4). 92 Scistcnuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Tavoitteiden 3 ja 4 mukaisesti osarahoitettujen toimien toteuttamisessa on ilmennyt jonkin verran viivästyksiä, joten vuonna 1995 ei tehty yhtään maksusitoumusta tai suoritettu yhtään maksua. Vuodeksi 1995 varatut määrärahat siirretäänkin seuraaville vuosille. On korostettava, että puutteelli nen osarahoitusjärjestely on nyt uudistettu. Tilanteen voidaankin odottaa paranevan tulevaisuudes sa. Taulukko 39: Tavoitteet 3 ja 4 — Italia — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n luki (I) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % WO) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3K(2) Tavoite 3 1994 Alueelliset TO TO Bolzano TO Emilia-Romagna TO Friouli Venezia Giulia TO Lazio TO Liguria TO Lotnbardia TO Marche TO Piemonte TO Toscana TO Trento TO Ombria TO Vallc d'Aosta TO Venezia Monia alueita koskevut TO TO Tekninen apu TO Uutta luovat toimet TO Koulutus Tavoite 4 & : KÄ 1994 YOA Työministeriö Yhteensä Yhteensä YHTEENSÄ LUXEMBURG 54,4 409,8 118,6 271,7 94,0 389,1 81,7 271,6 145. 8 62,7 67. 7 27. 6 240,7 77,8 118. 9 456. 8 2. 889,0 886. 1 886,1 3. 775,1 24. 5 184,4 53,4 122. 3 42. 3 175. 1 36,8 122. 2 65,6 28,2 30,5 12. 4 108,3 35,0 53,5 205. 6 1. 300,1 398,8 398,8 1. 698,8 0,0 0,0 0. 0 o. o 0,0 0,0 0,0 o. o o. o 0. 0 o. o 0. 0 0,0 o. o o. o o. o 0,0 0,0 0,0 0,0 3,7 27,6 8,0 18,3 6,3 26,2 5,5 18. 3 9. 8 4. 2 4. 6 1. 9 16,2 5. 9 9. 0 34,8 200,5 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 15% 17% 17% 17% 15% 60,6 60,6 261,1 15%| 15% 15%| 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 o. o 0. 0 0. 0 0. 0 o. o o. o o. o 0,0 0,0 0,0 1. 8 13. 8 4. 0 9. 2 3. 2 13. 1 2. 8 9. 2 4. 9 2. 1 2. 3 0. 9 8. 1 3. 0 4. 5 17,4 100,2 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 30,3 30,3 130,5 50% 50% 5 0% Tavoite 3 - Toiinintasuunnilelnui 1994-1999 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen (a) Nuorten ammattiin pääsy (b) Työelämän ulkopuolelle mahdollisesti joutuvien henkilöiden sopeuttaminen (c) Miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet (d) Laaja-alaiset toimet (e) ^ ^^ ESR (d) 6% (e) 4% ( a) 2 7% 5,5 3,1 9,9 1,2 __ (c) 46% (b) 15% Yhteensä 20/7 Luxemburgin tavoitteen 3 yhtenäinen ohjelma-asiakirja saa 20,7 miljoonaa ecua yhteisön rahoitusta kaudella 1994-1999 ja se perustuu viiteen ensisijaiseen tavoitteeseen, joihin kuuluu yhteensä 14 koulutustoimenpidettä. Kyseiset toimenpiteet ovat auttaneet yhteensä 421 henkilöä. Tavoitteen 4 (0,9 miljoonaa ecua) kohderyhmänä ovat ammattitaidottomat työntekijät erityisesti sellaisilla aloilla, joilla tarjotaan hyvin vähän tai ei ollenkaan koulutusta. Luxemburgissa on kuitenkin yhä enemmän pitkäaikaistyöttömyyttä. Sen vuoksi ESR:n tuella on lujitettu työttömiä koskevia aktiivisia tukitoimenpiteitä palkkaamalla sosiaalityöntekijöitä ja perus tamalla uusi palveluyksikkö sijoittautumista, kartoitusta ja tukea varten. Tavoitteiden 3 ja 4 rahoi tuksen toteutuminen edistyy tyydyttävästi. Scisienuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 93 Tavoite 4 - Toinäntasuunnitelnut 1994-1996 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Työmarkkinoiden suuntausten ja ammattipätevyyttä koskevien tarpeiden ennakointi (a) Koulutus ja uudelleenkoulutus, ohjaus ja neuvonta (b) Koululusjärjeslelmien parantaminen ja kehittäminen (c) Laaja-alaiset toimet koko YOA:n osalta (d) ESR (c) 0,1 0,5 0,1 0,1 0,9 Yhteensä (d) 13% (a) 12% (b) 62% Taulukko 40: Tavoitteet 3 ja 4 — Luxemburg — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 5994-1995 (2) % (2)/(I) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) Tavoilta : Ä ::- S :^ 1994 TO Yksityiset hankkeenedistäjiit TO Julkiset hankkeenedistäjat Yhteensä Tavoite 4 1994 YOA Julkiset hankkeenedistäjat Yhteensä YHTEENSÄ ALANKOMAAT 21,6 24. 4 46,0 2. 3 2. 3 48. 3 9,7 11,0 20,7 0,9 0,9 21,6 1. 5 1. 8 3,3 0. 3. 0. 3 3,6 3,0 3,5 6,5 3 1% 32% 31% 0. 5 0,5 7,0 0,59 - 59% 32% 1. 7 2,3 •4,0 0,2 0,2 0,2 2,5 3. 1 5,6 0,3 0,3 5,9 83% 90% 87% 0. 65 65% 8 5% Tavoite 3 - Toimintasuunnitelma 1994-1999 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Koulutus (a) Sijoittautuminen (b) Sijoittautumisväylät (c) Tekninen apu (d) ESR 480,0 120,0 277,0 46,0 923,0 Yhteensg (d) 5% (a) 52% Tavoite 3: Vuonna 1994 hyväksytyn tavoitteen 3 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttaminen aloitet tiin samana vuonna ja siinä päästiin vauhtiin vuoden 1995 alussa. Vuodeksi 1995 varatut 143,8 miljoonaa ecua voitiinkin sitoa kokonaisuudessaan. Tärkein toteutettu toimenpide oli yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa määrätty koulutustoimi. Siihen kuuluu esi-, perus- ja ammattikoulutusta, johon on liitetty käytännön harjoittelujaksoja yrityksissä tai koulutuslaitoksissa sekä yksilöllistä seurantaa ja henkilökohtaista ohjausta. Vuonna 1995 kiinnitettiin erityistä huomiota myös uuteen toimenpitee seen kuuluvien "sijoittautumisväylien" toteuttamiseen. Yhdennetyn lähestymistavan ansiosta kysei nen toimenpide luotiin erityisesti helpottamaan sosiaalisesti syrjäytyneiden palaamista takaisin työ markkinoille. Alankomaissa on toteutettu myös työhönsijoittumista koskeva toimenpide. Eri toi menpiteissä korostetaan mm. koulutusta, työelämään siirtymisen valmistelua, yhdennettyjä aloitteita läheisemmän yhteistyön edistämiseksi paikallisten viranomaisten kanssa, terveydenhuoltoalalla työs kentelevien palvelukseen ottamista ja osittain vammautuneiden henkilöiden työmarkkinoille uudel leen sijoittamista. On myös toteutettu toimenpiteitä, jotka koskevat työllisyyskeskuksia ja työkoke muksen hankkimista. Nuoret työttömät ovat hyötyneet koulutusohjelmista, joiden kohderyhmänä ovat erityisesti koulunkäynnin aikaisin lopettaneet henkilöt, erityisistä työpaikan takaavista järjeste lyistä ja oppisopimusjärjestelyjen laajentamisesta. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantakomitea kiinnitti erityistä huomiota edellisen vuoden aikana hyväksyttyjen valintaperusteiden parantamiseen, koska avoimuuden puute oli aiheuttanut ongelmia ohjelmien hallinnosta vastaaville tahoille. Komi tea viimeisteli vuoden kuluessa laatua koskevat perusteet varmistaakseen, että valittavat hankkeet 94 Scistcniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 olisivat tasoltaan parempia, jolloin alueet voisivat soveltaa joitakin omia perusteitaan, ja parantaak- aluepolitiikan täydentävyyttä. Samaan aikaa aloitettiin aluee. hsten tyovo. mato,- " n S e n ja mistojen uudistaminen. Sosiaalisesti syrjäytyneitä koskeva hanke Pohjois-Brabantissa: Alunperin hanke oli provinssin työvoimatoimiston kokeellinen hanke. Sen ansiota on voitu perustaa toimisto, joka tarjoaa henkilökohtaista neuvontaa mielenterveysongelmien vuoksi työmarkkinoilta syrjäytyneille henkilöille. Kyseisiä henkilöitä seurataan henkilökohtaisesti koko koulu tus- ja rekrytointivaiheen ajan sekä heidän uudelleenluokittelunsa jäl keen. Tällä tavoin heillä on mahdollisuus vapautua syrjaytyneisyydes- tään ja joissain tapauksissa löytää työpaikka. Tavoite 4- Toimintasuunnitelma 1994-1999 (twljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Koulutukseen kohdistuvan kiinnostuksen rohkaiseminen (a) Koulutuksen ja tarpeiden vastaavuus (b) Koulutusohjelmat (c) Tekninen apu (d) ESR 13,0 29,1 106,7 7. 4 156,2 (c) Yhteensä (d) 5% (a) e% (b) 19% Tavoite 4: Koska Alankomaiden tavoitteen 4 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan toteuttaminen voitiin aloittaa vasta vuoden 1995 toisella puoliskolla, varattuja määrärahoja ei ollut vielä sidottu vuoden 1995 lopussa. Huomattava viivästyminen johtuu ohjelman toteuttamista koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin liittyvästä epävarmuudesta ja tarpeesta perustaa väliaikainen erityisyksikkö sosiaali- ja työvoimaministeriön yhteyteen. Kesäkuussa 1995 järjestettiin lopulta konferenssi, jonka tavoitteena oli edesauttaa tavoitteen 4 ohjelman käynnistämistä30 ja jonka aikana esiteltiin virallisesti mahdolli sille hankkeiden edistäjille tarkoitettu tiedotuslehti. Myös yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantako mitea muodostettiin vuoden puolivälissä ja se hyväksyi hankkeiden valintaperusteet. Alankomailla on kuitenkin ollut vaikeuksia soveltuvien osarahoituslähteiden löytämisessä ja olemassa olevien varojen käyttämisessä uusia rakenteita muodostettaessa. Näiden eri syiden vuoksi ensimmäiset hankkeet esitettiin vasta vuoden 1995 lopussa. Taulukko 41: Tavoitteet 3 ja 4 — Alankomaat — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutu minen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR-. n tuki 0) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 994-1995 (3) % (3)/(2) I*volte3 ; 1994 YOA Alankomaat T a v o i t t i; 1994 YOA Alankomaat 1. 407,8 922,8 143,8 282,3 31% 142. 6 253,3| 90% YHTEENSÄ 363,6 1. 771,4 156,2 1. 079,0 0. 0 143,8 22. 2 304,5 14% 28», 0. 0 142,6 11. 1 264,4 50% 87%: »• Konferenssissa käsiteltiin myös EMPLOYMENT- ja ADAPT-yh. eisöaloitteita (katso myös l. B. l Yhteisöaloitteet). Seistenias vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 95 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Tavoite 3 - Toiminlasuunnitelntn 1994-1996 (miljoonaa ecua) Ensisijaiset tavoitteet Yli 6 kuukautta työttömänä olleiden henkilöiden työelämään siirtyminen (a) Alle 25-vuotiaiden nuorten ammattiin pääsy (b) Työmarkkinoiden ulkopuolelle mahdollisesti jäävien henkilöiden työelämään sijoittautuminen (c) Miesten ja naisten yhtälaiset mahdollisuudet (d) Tekninen apu (e) Yhteensä ESR 566,0 475,0 (c) 353,0 91,0 16,0 1. 501,0 (d 6 %( e) 1% 37% On syytä muistaa, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimintasuunnitelma kaudeksi 1994-1996 on laadittu ainoastaan tavoitteen 3 osalta, sillä Britannian viranomaiset eivät halunneet esittää kyseisek si kaudeksi tavoitetta 4 koskevaa ohjelmaa. Tavoite 3: Tavoitteen 3 yhtenäinen ohjelma-asiakirja kattaa kauden 1994-1996 ja sille on myönnetty yhteisön rahoitusta yhteensä 1,501 miljardia ecua. Tästä summasta sidottiin 497 miljoonaa ecua vuonna 1995. Ohjelma-asiakirjassa määritellään työmarkkinoille siirtymistä tai palaamista koskevien toimenpiteiden neljä ensisijaista kohderyhmää: pitkäaikaistyöttömät, nuoret vähän ammattitaitoiset tai kokonaan ammattitaidottomat työntekijät, syrjäytymisvaarassa olevat henkilöt ja naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta toimenpiteestä eniten hyötyvät osapuolet. Kukin kohderyhmän osalta toteutetaan kolmenlaisia toimenpiteitä: ohjaus ja neuvonta, koulutus sekä työhaku. Tämä lähestymistapa tekee mahdolliseksi kehittää yhdennettyjä hankkeita, jotka tarjoavat niihin osallistuville henkilöille järjestelmällisen ja ohjatun väylän, joka johtaa puutteellisesta koulu tuksesta tai työttömyydestä soveltuvaan pätevyyteen ja työhön. Hankkeiden valinnasta huolehtivat monenlaiset elimet (kansallinen hallitus, paikallishallinnot, "training and enterprise councils" ja "local enterprise companies" Skotlannissa, korkeakoulut, yliopistot ja hyväntekeväisyysjärjestöt). Seurantakomitea hyväksyi edellisen vuoden aikana kullekin elimelle tavoite- ja toimenpidekohtaisesti vuosittain myönnettävät määrärahat. Toteuttamisessa esiintynyt viivästyminen vuonna 1994 johtui takautuvasta valinnasta vuonna 1995. Kun hankkeet oli valittu, huomattiin kaikkien eri elinten osalta kuitenkin, että ensisijaisten tavoittei den ja toimenpiteiden välinen jako ei vastannut yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoitussuunnitelmas sa esitettyä jakoa. Sen vuoksi rahoitussuunnitelmaa oli tarkistettava. Sama tilanne toistui vuonna 1995, koska hankkeita ei ollut riittävästi yhtäläisten mahdollisuuksien ensisijaisen tavoitteen tai kaikkiin neljään ensisijaiseen tavoitteeseen liittyvän työnhakua koskevan suoran tukitoimenpiteen osalta. Suurin osa rahoituksesta (95%) päätettiin keskittää kaikkiin neljään ensisijaiseen tavoittee seen liittyvään koulutustoimenpiteeseen. Tavoitteen 3 seurantakomitea päätti perustaa pysyvän arviointiryhmän, jonka tehtävänä on valmis tella, tutkia ja valvoa arviointimenettelyä ja raportoida siitä seurantakomitealle. Arviointimenettely perustuu osallistujien asiakirjojen analyysiin, tuensaajien seurantaan ja erityisiin tutkimuksiin. Taulukko 42: Tavoitteet 3 ja 4 — Yhdistynyt kuningaskunta Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituk- sen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjclma ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RJl:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2V(1) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) Tavoite 3 1994 YOA Yhdistynyt kuningaskunta 3. 898,9 1. 501,0 497,0 97S,0| 65%]" 436,2 818,6| 84% 96 5. Tavoite 5a 5. 1. Tavoite 5a maatalous Toimintasuunnitelma 1994-1999 Seisientäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Tavoite 5a on olennainen osa yhteisön maaseudun kehittämistä koskevaa politiikkaa31. Koska se on horisontaalinen tavoite, se koskee maataloustoimintaa koko unionin alueella. Se liittyy läheisesti yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja vaikuttaa huomattavasti rakennerahastojen taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen tähtäävään työhön uudistamalla maatalouden rakenteita. Sen saa ma rahoitus on 5,4 miljardia ecua32. Tavoitteen 5a toimenpiteet toteutetaan erityisten asetusten mukaisesti, joista tärkeimpiä ovat tuotantorakenteista annettu asetus (ETY) N:o 2328/91 ja tuottei den kaupanpitämisen ja jalostamisen rakenteista annetut asetukset (ETY) N:o 866/90 ja N:o 867/90. Kyseisiä asetuksia tarkistettiin vuonna 1994 asetuksella (EY) N:o 2843/9433, mikä yksinkertaisti aikaisempaa lainsäädäntöä ja lisäsi tuen myöntämisen joustavuutta. Kilpailukyky ja työllisyys: Maatalousalan kilpailukyvyn parantamiseen ja työllisyystason säilyttämi seen tähtääviä toimenpiteitä tuetaan kaikilla tasoilla maanviljelijän toiminnan aloittamisesta tilojen nykyaikaistamiseen ja tuotteiden kaupanpitämiseen: • koulutustuet34 auttavat parantamaan toimintaansa aloittelevien viljelijöiden teknistä tietämystä, jotta nämä voivat vastata jatkuvasti muuttuvan taloudellisen ympäristön asettamiin haasteisiin; • nuorille viljelijöille tilanperustamista varten myönnettävät tuet35 myötävaikuttavat sukupolvien uusiutumiseen sekä ehkäisevät maatalousalan raskainta ja sen kilpailukyvyn kannalta kielteisintä ilmiötä, aktiivisen väestön ikääntymistä; • maatilojen investointituet36 edistävät laitteiden uudistamista, tuotantomenetelmien rationalisoin tia ja tuotannon kannattavuuden lisäämistä, toiminnan monipuolistamista, elin- ja työolosuhtei den parantamista ja työllisyyden säilyttämistä; • maatilojen tukipalveluita koskevat tuet37 (hallinnolliset palvelut, keskinäinen apu, kirjanpito) täydentävät laadullisesti kilpailukyvyn parantamista; • tuottajaryhmittymille suunnattu tuki38 tietyillä alueilla havaittujen tuotteiden markkinoille saatta misessa esiintyvien erityisongelmien korjaamiseksi korjaa myös alueellisia epäkohtia; • investointituet maa- ja metsätalouden tuotteiden jalostamista ja kaupanpitämistä varten39 edistä vät maatalouteen nojaavan teollisen ja kaupallisen toiminnan uudistamista takaamalla viljelijöille paremmat markkinat ja varmistamalla, että nämä saavat osuuden tuotteidensa lisäarvoon liitty vistä voitoista. Hyväksyessään jäsenvaltioiden ehdottamia konkreettisia toimenpiteitä komissio varmistaa, että ne vastaavat muihin alueellisiin tavoitteisiin (1, 5b ja 6) liittyviä toimenpiteitä sekä muita yhteisön politiikkoja, erityisesti ympäristöpolitiikkaa ja yhteistä maatalouspolitiikkaa. Tästä syystä sovelle taan lukuisia sääntöjä (valintaperusteet, alakohtaiset kiellot ja rajoitukset, edellytykset, jotka on täytettävä jne), joilla varmistetaan kyseisten toimien ja YMP:n välinen johdonmukaisuus40. Alan kilpailukyvyn parantamiseen vaikuttavat myös huomattavasti ylituotannon ehkäiseminen ja tuotan non ohjaaminen sellaisten tuotteiden suuntaan, jotka voidaan markkinoida tavanomaisten markki- nointiväylien kautta. " Katso myös II. D. 2. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen. JJ Esitys kaudelle 1994-1999. 33 Katso vuosikertomus 1994. 34 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 28 artikla. 35 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 10 ja 11 artikla. 34 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 5-9 artikla. " Asetus (ETY) N:o 2328/91, 13-16 artikla. 3' Asetus (ETY) N:o 1360/78. " Asetukset (ETY) N:o 866/90 ja N:o 867/90. 40 Katso II. D. 2. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen. Seistemiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 l>7 Ympäristön huomioon ottaminen maatalouteen liittyvässä tavoitteessa 5a: Maatalouden rakenteiden mukauttamisen yhteydessä EMOTR:in ohjausosaston tavoitteen 5a mukaisesti myöntämät tuet vaikuttavat suotuisasti ympäristöön edistämällä maatiloille suunnattu ja investointeja, joiden tavoitteena on ympäristön suojelu ja parantaminen. Lisäksi komissio muutti vuonna 1994 maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupanpitämisen rakenteiden mukautta misen yhteydessä investointien valintaperusteita edistääkseen jalostusteollisuuden investointeja, jotka liittyvät ympäristöystävällisiin teknologisiin uutuuksiin, saastumisen ehkäisyyn ja jätteiden käsittelyyn sekä orgaanisesti viljeltyihin tuotteisiin. Neuvoston vuonna 1992 hyväksymien YMP:n uudistuksen liitännäistoimenpiteiden ympäristövai kutus olisi myös otettava huomioon. EMOTR. in tukiosaston rahoittamasta kolmesta toimenpi teestä yksi koskee ympäristönsuojelun ja luonnonympäristön säilyttämisen vaatimuksia vastaavia maatalouden tuotantomenetelmiä*1. Asetuksessa säädetään erityisesti maataloustuotannon rajoit tamisesta lannoitteiden ja kasvi- ja hyönteismyrkkyjen käyttöä vähentämällä sekä tilojen karjaa tai hehtaarikohtaista eläinmäärää alentamalla. Vuonna 1995 tätä tuettiin kahdessatoista jäsenval tiossa 484,5 miljoonalla eculla. Vuonna 1996 menojen ennakoidaan olevan yli 1,3 miljardia ecua viidessätoista jäsenvaltioissa. Alueellinen tasapaino ja työllisyys: Alueiden tasapainoiseen kehittämiseen pyritään erityisesti toteut tamalla vuoristoalueita ja muita epäsuotuisia alueita koskevia erityistoimenpiteitä42. Niiden tavoit teena on säilyttää kyseisten alueiden maataloustoiminta maksamalla hyvitystä siellä olevista pysyvis tä luonnonhaitoista. Toimenpiteisiin kuuluvat erityisesti tuotantoyksikkökohtaiset tasaushyvitykset ja suuremmat investointituet kuin muilla alueilla. Niiden tavoitteena on säilyttää yhteiskuntarakenne väestökadon vakavasti uhkaamilla alueilla ja estää tällä tavoin työpaikkojen väheneminen, maalta pako ja autioituminen. 41 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2078/92, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, EYVL N:o L 215, 30. 7. 1992. 42 Asetus (ETY) N:o 2328/91, 17-20 artikla. 98 Seistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 43: Epäsuotuisten alueiden pinta-ala (1 000 ha) direktiivin 75/268/ETY mukaisesti (tilanne vuoden 1996 alussa) J Ä S E N V A L T I OT Epäsuotuisten alueiden K M M(" Vuoristoalueet (3J Muut epäsuotuisat art. ) alueet (3. 4 art. ) Epäsuotuisat alueet, joilla on erityisiä haittoja (3. 5 art. ) KA1M yhteensä V. :ia jäsenvaltion Epäsuotuisat alueet Jäsenvaltio epäsuotuisista alueista [iclgia Tanska Satua Kreikka Espanja Hanska Hanska (paitsi MD) Ranska MD Irlanti llalia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuniiip. a»kunla Yhteensä KU K 12 Itävalta Suomi Huotsi Yhteensä KUU IS •A 273 7. 987 964 11. 343 7. 809 7. 7V-/ 15 3456 3405 122 2056 8 341 45. 756 208 516 1 on 47. 511 61% 336 3914 7 503 5. 284 i. 197 81 5. 218 1. 227 23. 482 2<H7 1 407 526 27. 462 iS% 273 0 8. 522 5 280 19. 546 13 897 73. 720 777 3. 468 8 841 124 I II 3433 8 342 71. 837 2419 2 K. 4 1 869 78. 290 100% 1. 357 2770 17012 6 408 26 330 30 011 29. SS4 177 4 892 16 496 127 2 011 3 998 18 658 130 070 3 524 2 54') 3 614 139. 777 199 402 700 804 729 7} 12 218 3 I II 150 1 2. 600 164 2. H) 333 J 317 4% 20V. OV. 50% 82% 74'/'. 4b% 4C% 100% 7 1% 54% 98% 6% 86% 4 5% 5 SV. f i V. ' 1% 56% KMIVI. IvayiCUy nioaiaiOUSmad. JUäld y m c i. i n. u ia a i v. u t. a. ww ~ww. -. ». w. « « —,. — Espanjassa, I 239 000 ha Ranskassa, 450 000 ha Irlannissa. I 550 000 ha Italiassa, 700 OO0 ha Portugalissa, l 220 000 ha Yhdistyneessä kuningaskunnassa, 250 000 ha Itävallassa ja 100 000 ha Ruotsissa Jäsenvaltioiden valinnat kauden 1994-1999 ohjelmissa: Tavoitteen 5a toimenpiteet tarjoavat koko naisuudessaan joustavan oikeudellisen kehyksen, jonka sisällä jäsenvaltiot voivat sekä valita toimen piteet että määrittää kunkin alueen erityistarpeisiin parhaiten soveltuvat toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Joustavuuden ansiosta jäsenvaltiot ovat voineet antaa etusijan haluamil leen toiminta-aloille, viljelijäryhmille ja alueille. Jäsenvaltioiden valinnat kaudelle 1994-1999 Belgia Tanska Saksa (f) 42% ( f) 24% ( a) 45% (f) "% ( a) 13% (b) 5% (e) (d) 4% (C) 18% (C) 2 1% (b) 2*> ( e) 50% (d) 1% 8% D Tiloilla toteutettavat investoinnit (a) B Tuottajaryhmittymät (b) • Jalostus ja kaupanpitäminen (c) D Koulutus ja tukipalvelut (d) • Vuoristoalueet ja epäsuotuisat alueet (e) • Nuoret maanviljelijät (f) Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 99 Ranska Italia (a) 12% (f) 12% (a) 26% (d) 2% (c) 30% Yhdistynyt kuningaskunta 5% 0. 3% ifl ( t) 0. 1% (b) (e) 19% (d) 2% Luxemburg (f) 26% (e) 44% (b) 5% (a) 56% • Tiloilla toteutettavat investoinnit (a). DTuottajaryhmittymät (b) •Jalostusja kaupanpiläminen (c) D Koulutus ja tukipalvelut (d) •Vuoristoalueet ja epäsuotuisat alueet (e) O Nuoret maanviljelijät (0 Toteuttamista koskevat arviot: Ohjelma-asiakirjojen hyväksymisen ja uusien jäsenvaltioiden menoja koskevien arvioiden43 esittämisen jälkeen tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueiden ulkopuolella44 toteutetta vien tavoitteen 5a toimenpiteiden ohjeellinen rahoitussuunnitelma kaudelle 1994-1999 on seuraava: Taulukko 44: Tavoite 5a maatalous — toteuttamista koskevat arviot 1994-1999 (miljoonaa ecua) Belgia Tanska Saksa F. spanja Yhteensä 170,4 127,0 1. 069,9 326,0 Ranska 1. 745,5 Kalia Luxemburg h a v a i t a0' Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta Suomi1 Ruotsi(l) 680,0 39,0 385,8 118,0 361,0 331,0 90,1 Yhteensä 5. 443,7 Tuotanto Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanlo Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanto Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanlo Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanto Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanto Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanto Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanlo Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanto Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanto Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanto Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanto Kaupanpiläminen ja jalostus Tuotanto Kaupanpiläminen ja jalostus ( l) Kausi 1995-1999. Katso myös l. A. 7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin 140,4 30,0 100,3 26,7 851,7 218,3 207,0 119,0 1. 486,6 258,9 494,4 185,6 37,3 1,7 323,5 62,3 78,8 39,2 134,5 226,5 287,9 43,1 67,2 22,9 4. 209,6 1. 234,1 % 82% 18% 79% 21% 80% 20% 63% 37% 85% 15% 73% 27% 96% 4% 84% 16% 67% 33% 37% 63% 87% 13% 75% 25% 77% 23% 43 Yksityiskohtaisempi esitys uusista jäsenvaltioista: I. A. 7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. 44 Tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueilla tavoitteen 5a toimenpiteet esitetään yhteisön tukikehyksissä/yhtenäisissä ohjelma- asiakirjoissa. KK) Seistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Maataloutta koskevan tavoitteen 5a toteuttaminen vuonna 1995 Vuonna 1995 toteutunut aineellinen ja rahoituksellinen täytäntöönpano tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueiden ulkopuolella on seuraavanlainen. Taulukko 45: Tavoite 5a maatalous — rahoituksen toteutuminen vuonna 1995 (maksusitoumukset — miljoonaa ecua) J ä s e n v a l t io " t u o t a n t o r a k e n t e i t a" k a u p a n p i t ä m i n en A s e t. Y h t e e n sä k o s k e v at t o i m e n p i t e et 8 6 6 / 90 V ä l i l l i s et J a l o s t us ja B e l g ia T a n s ka S a k sa E s p a n ja R a n s ka Italia L u x e m b u rg Itävalta A l a n k o m a at S u o mi R u o t si Ylidislynyt k u n i n g a s k u n ta (1) Y H T E E N SÄ (1) Tarkistettu YOA 2 2 , 6 50 16,731 1 3 8 , 2 30 1 9 , 9 20 2 1 6. 9 72 5 , 1 88 6 1 , 4 98 4. 8 89 5 4 , 5 23 13,721 2 2 , 8 02 5 7 7 , 1 24 7 , 5 83 2 6. 9 02 1,176 3 5 , 1 11 0 , 2 83 6 , 8 97 7 7 , 9 52 3 0 , 2 33 16. 731 1 6 5 , 1 32 2 1 , 0 96 2 5 2 , 0 83 5,471 6 1 , 4 98 4 , 8 89 6 1 , 4 20 13. 721 2 2 , 8 02 6 5 5 , 0 76 Suurin osa jalostusta ja kaupanpitämistä koskevista ohjelmista oli hyväksytty ja ensimmäisen erän maksusitoumukset tehty vuoden 1994 loppuun mennessä. Lukuisat jäsenvaltiot eivät kuitenkaan saaneet vuoden 1995 toista erää ennen vuoden loppua, koska ohjelmat eivät olleet edistyneet riittävästi. Itävallan ensimmäisestä erästä tehtiin maksusitoumukset vasta vuoden 1996 alussa. Ruotsi ei hakenut vuoden 1995 summaa. Taulukko 46: Tavoite 5a maatalous — aineellinen toteutuminen vuonna 1994 Jäsenvaltio Nuorien maanviljelijöiden aloittaminen (10 art. ) Tuensaajien määrä Tav. 1 Tav. 1 Yhteensä ulkop. 72 1. 212 7. 086 772 438 4. 049 984 705 3. 501 159 357 718 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti llalia Luxemburg» Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta YHTEENSÄ • Vuosi 1993, paiisi tasaushyvitysten osalla vuosi 1994 844 438 5. 033 705 4. 713 7. 245 357 2. 213 59 0 1. 059 0 22. 666 1. 495 59 15. 111 7. 555 1. 059 Nuorten maanviljelijöiden investointituet (11 art. )' Tuensaajien määrä Tav. 1 ulkop. Tav. 1 Yhteensä Investointituet (7 art. ) Tuensaajien määrä Tav. 1 ulkop. Tav. 1 Yhteensä Tasaus hyvitykset (art. 19) Tilojen määrä 26 251 1. 890 21 290 55 4 1. 025 8 3. 570 342 420 689 753 2. 256 412 101 90 14 5. 077 368 420 689 251 2. 643 2. 277 290 467 101 94 1. 025 22 8. 647 81 _ 2. 466 9. 762 57 2. 660 273 25 2. 353 1. 066 1. 436 2. 110 3. 277 7. 400 1. 696 96 858 1. 147 1. 436 2. 110 2. 466 13. 039 7. 457 2. 660 1. 969 96 8S3 2. 353 237 17. 914 409 18. 348 646 36. 262 6. 873 140. 612 231. 275 187. 538 187. 059 140. 612 105. 619 39. 056 2. 515 3901 89. 510 60. 912 1. 195. 482 Vuosi 1995 ohjelmointikaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Taulukko 47: Tavoite 5a maatalous — Ohjelmien rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Suunniteltu Hyväksytty % Maksusitoumukset 1994-1995 %:ia tuesta Maksut 1994-1995 % ia tuesta • Suunnilcllu/YOA •* Suunniteltu/YTK, asetus ( E T Y) N:o 866/90 B 170,4 • 170,4 100% 53. 0 31% 16,5 10% DK 127. 0 • 127,0 100% 38,7 30% 19. 2 15% D 1. 069,9 • 1. 069,9 100% 322,7 30% 209,8 20% E 326. 0 • 326,0 100% 101,9 31% 80,3 25% F 1. 745,5 * 1. 745,5 100% 678,6 39% 402,8 23% I 680,0 •* 680,0 100% 117,5 17% 58,7 9% L 39,0 • 39,0 100% 12. 2 31% 5,4 14% N 118,0 • 118,0 100% 25,3 21% 12,2 10% AT 385,8 • 385,8 100% 61,5 16% 30,7 8% Fl 331,0 * 331,0 100% 61,4 19% 30,7 9% SE 90,1 • 90,1 100% 13. 7 15% 6. 9 8% UK 361,0 • 361,0 100% 85,2 24% 41. 7 12% Yhteensä 5. 443,7 5. 443,7 100% 1. 571,6 29% 914,9 17% Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 101 5. 2. Tavoite 5a kalastus Toimintasuunnitelma 1994-1999 Kalastusrakenteiden mukauttamiseen pyritään toteuttamalla tukitoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on toisaalta taata kalavarojen ja kalastustoiminnan välinen kestävä tasapaino ja toisaalta tukea ja vahvistaa koko kalatalouden alaa Euroopassa. Rahoitusvälineenä toimii KOR. Pyyntiponnistusten mukauttamisen osalta KOR osallistui vuonna 1995 Euroopan kalastuslaivaston pienentämisen rahoi tukseen kauden 1993-1996 monivuotisen ohjausohjelman mukaisesti kalastusalusten toiminnan lo pullisen päättämisen kautta (alusten romutus tai maastavienti tai yhteisyritysten muodostaminen). Lisäksi on jatkettu Euroopan kalastus- ja vesiviljelyteollisuuden lujittamista erityisesti tuotteiden jalostuksen ja kaupanpitämisen, vesiviljelyn ja satamavälineistön aloilla. Ympäristön huomioon ottaminen kalastukseen liittyvässä tavoitteessa 5a: Monet KOR. in osarahoittamat toimenpiteet, mukaan lukien pyyntiponnistusten mukauttaminen, tähtäävät kalastustoiminnan ympäristöön ja kalavaroihin (joita käytetään edelleen liikaa) kohdis tuvien haitallisten vaikutusten vähentämiseen. Tähän kuuluu toisaalta mm. aineellisten investoin tien tukeminen rannikkovesien kalavaroja ja tiettyjä rannikkoalueita suojeltaessa sekä kalastussa tamien, vesiviljelyn ja jalostusteollisuuden välineitä nykyaikaistettaessa. Toisaalta yhteisen kalas tuspolitiikan mukaiset kalavarojen ja meren ekosysteemin suojeluun yleisesti tarkoitetut tekniset säännöt ovat vaikutukseltaan selkeästi ennakolta ehkäiseviä ympäristön säilyttämisen suhteen. Tavoite 5a ja suojellut merialueet: Tiettyjen rannikkoalueiden parantaminen ja suojelu on KOR. 'in toiminnan neljäs tavoite. Suojel tuja merialueita voidaan perustaa ottamalla käyttöön vaihtuvia tai kiinteitä yksiköitä, joihin kuuluvat keinotekoiset riutat, meriä koskevien rajoitusten luominen, kalastustoiminnan kieltämi nen jne. Tällainen toiminta edistää poikasten suojelua ja parantaa kyseisten alueiden elinoloja ja varojen kehittämistä. KOR tukee näitä hankkeita yli 30 miljoonalla eculla, josta 16 miljoonaa ecua on maksettu Espanjalle. Kalastukseen liittyvään tavoitteeseen 5a kuuluu ainoastaan tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueiden ulko puolella toteutettavia toimenpiteitä (viimeksi mainituilla alueilla kalastukseen liittyvät tukitoimenpi teet kuuluvat yhteisön tukikehyksiin/yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin). Ohjelmia on yhteensä 12 kappaletta. Yhdeksän vuonna 1994 hyväksyttyä ohjelmaa koskee vanhoja jäsenvaltioita ja kolme vuonna 1995 hyväksyttyä uusia jäsenvaltioita45. Vuonna 1995 maksusitoumusten määrä oli 176,9 miljoonaa ecua ja maksujen määrä 81 miljoonaa ecua (josta vastaavasti 65 miljoonaa ecua ja 19,1 miljoonaa ecua koski uusia jäsenvaltioita). Tavoitteen 1 kohdealueilla KOR:in tukitoimenpiteet toteutetaan viidellä kalastusta koskevalla toi menpideohjelmalla sekä yhdeksään yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan ja kolmeen toimenpideohjel maan sisältyvillä "kalastusta ja vesiviljelyä" koskevilla luvuilla. Vastaavasti tavoitteen 6 kohdealueil la Suomen ja Ruotsin kaksi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa sisältävät "kalastusta ja vesiviljelyä" koskevan tavoitteen. Vuonna 1995 tavoitteen 1 kohdealueilla maksusitoumusten määrä oli 270,8 miljoonaa ecua ja maksujen määrä 81,3 miljoonaa ecua. Tavoitteen 6 kohdealueilla vastaavat määrät olivat 1,4 miljoonaa ecua ja 0,7 miljoonaa ecua. 45 Katso I. A. 7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. 102 Scisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 48: Tavoite 5a kalastus — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toimintalinjat, 1994-1999 (miljoo naa ecua) Pyyntiponnistusten sopeutuminen ja uudelleensuuntaaminen Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet Laivaston uudistaminen Vesiviljely Suojellut merialueet Satama] ai tteet Tuotteiden jalostus ja kaupanpiläminen Tuotteiden menekin edistäminen Sosiaalis-ialoudelliset toimenpiteet (2) Muut toimenpiteet (1) Indeksoidut maarat U DK D ( l) E K I L N UK Yhteensä 5. 2 0,0 7. 9 1. 9 0. 7 1. 5 5. 9 1. 2 pm 0. 2 37,7 0. 0 35,0 9,2 3. 2 9. 8 30,1 7. 2 pm 7. 6 6,8 0. 0 12. 3 7,1 0,0 5. 6 39. 4 2,5 pm 1. 8 40,6 0,0 35,9 7. 2 1. 8 6,0 23. 9 1. 8 pm 2. 4 Yhteensä 24,5 139,9 75,5 119,6 16. 2 27. 0 20,3 33,7 0. 0 8. 1 54,8 5. 0 pm 24. 8 189,9 35. 4 0,0 33,6 20,5 1. 2 5. 6 28. 1 3. 6 pm 6,4 134,4 0,0 0,0 0,0 0. 7 0,0 o. o 0. 3 0. 1 pm 0,0 1. 1 8. 0 0. 0 2. 2 1. 5 0,0 20. 4 8. 5 6. 0 pm 0,0 H. 5 18. 5 13. 3 3. 8 0. 4 4,3 22. 7 12. 1 pm 0,2 46,6 88,7 163,4 45,5 160,5 85,6 7,3 6U 213. 7 39. S pm 43,4 820,2 (2) Jäsenvaltiot oval voineet ottaa käyttöön nama loimenpiicet ase luk ien (EY) No 3699/93 muuttamisen jalke Toimenpiteita koskevat summat maa/iteiaan kokonaismäärärahojen puitteissa. Kalastusta koskevan tavoitteen 5a toteuttaminen vuonna 1995 Vuonna 1995 suurimmat edistysaskelet olivat sosiaalis-taloudellisten toimenpiteiden ja Espanjan ja Portugalin kalastajia koskevan erityistoimenpiteen hyväksyminen sekä tiettyjen jäsenvaltioiden KO Rrin määrärahojen kohdentaminen uudelleen. Kalastajia koskevat sosiaalis-taloudelliset toimenpiteet: Vuonna 1995 KORrin rahoittamiin toimiin lisättiin alusten vähentämistä sekä kalastuksen ja kalanviljelyn rakenteiden parantamista koskevien toimenpiteiden rinnalle uusi sosiaalis-taloudellinen ulottuvuus. Neuvoston marraskuussa hyväksy mässä asetuksessa46 säädetään, että KOR voi jäsenvaltioiden pyynnöstä rahoittaa kahdenlaisia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on lieventää alan kauaskantoisen rakenneuudistuksen yhteiskunnal lisia vaikutuksia, erityisesti yhteisön kalastuslaivaston pienentämiseen liittyvää työpaikkojen vähene mistä. Toimenpiteisiin kuuluvat avomeren kalastusta harjoittavien kalastajien kansallisia varhaiselä kejärjestelmiä koskevat tuet (tietyin edellytyksin, jotka koskevat ikää ja ammatin harjoittamisen pituutta) ja henkilökohtaiset korvaukset nuorille kalastajille, joiden on pakko jättää työnsä, koska kalastusalusten toiminta on pysyvästi lopetettu. Nämä toimenpiteet täyttävät useiden jäsenvaltioi den, Euroopan parlamentin ja alalla työskentelevien osapuolten vaatimukset eivätkä ne aiheuta rakennerahastojen talousarvioon lisärasitusta, sillä ne rahoitetaan jo myönnettyjen KORrin määrära hojen uudelleenkohdentamisen kautta. Espanjan ja Portugalin kalastajia koskeva erityistoimenpide: Marokon kanssa tehdyn kalastussopi muksen päättyminen ja uuden sopimuksen väliaikainen puuttuminen pakotti 700 espanjalaisen ja portugalilaisen kalastusaluksen, jotka harjoittivat toimintaansa Marokon suvereniteettiin tai lain käyttövaltaan kuuluvilla vesillä, lakkauttamaan toimintansa toukokuusta marraskuuhun 1995. Hen kilökohtaista kuukausikorvausta koskevan järjestelmän mukaisesti kyseisten miehistöjen kohdalla toteutettiin erityistoimenpide47, jonka tarkoituksena oli lieventää tämän tilanteen seurauksia. Toi menpiteen kustannukset rajoitettiin 31,8 miljoonaan ecuun (27 miljoonaa ecua Espanjan osalta ja 4,8 miljoonaa ecua Portugalin osalta), josta unioni maksoi 23,85 miljoonaa ecua. Lisäksi näille kahdelle jäsenvaltioille toimenpideohjelmien osana jo myönnetyistä KORrin määrärahoista osa kohdennettiin uudelleen, jotta varustajille voitaisiin korvata alusten harjoittaman toiminnan tilapäi nen keskeyttäminen asetuksen (EY) Nro 3699/93 14 artiklan mukaisesti. Toiminnan keskeyttämisen aikana otettiin käyttöön 52 miljoonaa ecua (48 miljoonaa ecua Espanjan osalta ja 4 miljoonaa ecua Portugalin osalta), josta unioni maksoi 39 miljoonaa ecua. KOR:in määrärahojen kohdentaminen uudelleen: KORrin monien ohjelma-asiakirjojen myöhäinen hyväksyminen vuonna 1994 ja täysin uuden rahoitusvälineen täytäntöönpanoon liittyvät vaikeudet aiheuttivat useissa jäsenvaltioissa vuodelle 1994 suunniteltujen KORrin määrärahojen käytössä 44 Asetus (EY) N:o 2791/95, 20. 11. 1995, EYVL N:o L 283, 25. 11. 1995. 47 Neuvoston päätös 95/451/EY, tehty 26 päivänä lokakuuta 1995, EYVL N:o L 264, 7. 11. 1995. Scisicnias vuosikertomus — Raketincraliastoisla 1995 103 viivästyksiä. Jotta tämä viivästyminen ei vaikuttaisi koko suunnittelukauteen, komissio ja kyseiset kahdeksan jäsenvaltiota päättivät yhteistyössä kohdentaa maksusitoumukset uudelleen siirtämällä osan vuoden 1994 määrärahoista vuodelle 1995. Espanja, Italia, Alankomaat ja Yhdistynyt kunin gaskunta hyötyivät tavoitteen 5a osana tehdystä järjestelystä. Tavoitteen 1 osana suoritettiin vastaa va uudelleenkohdentaminen Saksan, Espanjan, Ranskan, Italian, Kreikan ja Portugalin osalta. Sääntelyn mukauttaminen: Kalastusalaa koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä annettua asetusta (EY) Nro 3699/93 muutettiin kahdesti vuoden 1995 aikana. Ensim mäisen muutoksen48 yhteydessä otettiin käyttöön bruttovetoisuus vetoisuuden yksiköksi aluksille (jota käytetään toiminnan pysyvää lopettamista koskevien tukien laskemisessa). Toinen muutos koski merikalastajien sosiaalis-taloudellisia toimenpiteitä (ks. edellä). Kolmas ehdotus neuvoston asetukseksi esitettiin ennen vuoden vaihdetta49 ja tavoitteena oli toisaalta säilyttää yli 30 vuotta vanhojen alusten lopullisesti käytöstä poistamista koskeva palkkio nykyisellä tasollaan sekä toisaalta asettaa yläraja kalastustoiminnan tilapäistä päättämistä koskevien toimenpiteiden kustannuksille. KORrin määrärahojen maksamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta komissio hyväksyi uuden asetuksen50, jossa säädetään niiden puolivuosittaisten otteiden ja vuosittaisten täytäntööpano- kertomusten esittämistä koskevasta menettelystä, joiden perusteella ennakot ja loppusummat makse taan. Toimenpiteiden tavoitteena on yhdenmukaistaa ja rationalisoida KORrin tuen maksamista koskevia järjestelmiä sekä lisätä avoimuutta. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 49: Tavoite 5a kalastus — vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Suunniteltu Hyväksytty % Maksusitoumukset 1994-1995 %:ia tuesta Maksut 1994-1995 %:ia tuesta B 24,5 24,5 100% 4. 1 17% 3. 3 13% DK 139,9 139,9 100% 46,6 33% 30,3 22% D 74,5 74,5 100% 24,9 33% 16,1 22% E 119,6 119,6 100% 39,8 33% 10,0 8% F 189,9 189,9 100% 63,3 33% 41,1 22% I 134,4 134,4 100% 44,8 33% 11,2 8% L 1. 1 1. 1 100% 1,1 100% 0,2 15% N 46,6 46,6 100% 9. 2 20% 6,2 13% AT 2,0 2,0 100% 2,0 100% 0,2 10% Fl 23,0 23,0 100% 23,0 100% 6,9 30% SE 40,0 40,0 100% 40,0 100% 12,0 30% UK 88,7 88,7 100% 14,8 17% 11,8 13% Yhteensä 884,2 884,2 100% 313,4 35% 149,3 17% Jäsenvaltiokohtainen esitys Taulukko 50: Tavoite 5a kalastus — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil joonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 YOA Belgia YOA Tanska YOA Saksa YOA Espanja YOA Ranska YOA Italia YOA Luxemburg YOA Alankomaat YOA Yhdistynyt kuningaskunta YHTEENSÄ 91,9 438,8 369,2 334,1 843,0 380,8 3,7 123,5 240,8 2. 825,8 24,5 139,9 74,5 119,6 189,9 134,4 1. 1 46,6 88,7 819,2 0,0 23,3 12,5 19,9 31,6 22,4 0,9 1. 4 0,0 111,9 4. 1 46,6 24,9 39,8 63,3 44,8 1,1 9. 2 14,8 17% 33% 33% 33% 33% 33% 100% 20% 17% 248,4 30% 1,2 18,6 9,9 o. o 25,3 0,0 0,1 2,3 4,4 61,9 3,3 30,3 16,1 10,0 41,1 11,2 0,2 6,2 11,8 80% 65% 65% 25% 65% 25% 15% 68% 80% 130,2 52% 48 Neuvoston asetus (EY) N:o 1624/95, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995, EYVL N:o L 155, 6. 7. 1995. 49 KOM(95)627 lopullinen, 5. 12. 1995. 50 Komission asetus (EY) N:o 1796/95, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 174, 26. 7. 1995. 104 Seisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Belgia: Belgian tavoitteen 5a yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan kuuluva KORrin rahoitusosuus kau delle 1994-1999 on 24,5 miljoonaa ecua, josta 4,1 miljoonaa ecua koskee vuotta 1994 samoin kuin vuotta 1995. Vuonna 1995 alkoi ohjelmaan kuuluvien'kalastusponnistusten mukauttamiseen sekä laivaston uudistamiseen liittyvien tavoitteiden toteuttaminen. Tanska: Tanskassa kalastukseen liittyvään tavoitteeseen 5a kohdennettiin 23,3 miljoonaa ecua vuonna 1995. Seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa vuoden aikana ja hyväksyi hankkeiden valintaa koskevat yksityiskohtaiset perusteet. Ohjelman toteuttaminen eteni tyydyttävästi. Vuoden 1995 aikana Tanskassa tehtiin huomattavaa lainsäädäntötyötä kansallisen lainsäädännön mukautta miseksi rakennerahastojen toukokuussa 1995 tärkeän konferenssin, jossa käsiteltiin kalastusalan tulevaisuutta Tanskassa. toimintaperiaatteisiin. Tanskan viranomaiset järjestivät Saksa: Vuoden 1995 aikana muodostettiin seurantakomiteat sekä hyväksyttiin niiden sisäinen työjär jestys ja hankkeiden valintaperusteet. Tämä auttoikin ohjelmien nopeaa käynnistämistä (hyväksytty joulukuussa 1994) ja määrärahoja käytettiin tyydyttävästi. Vuoden 1994 vuotuisesta erästä kohden nettiin 2/3, joten vuoden 1995 erä voitiin sitoa ja vuoden 1994 toinen ennakko sekä vuoden 1995 ensimmäinen ennakko maksaa (KORrin maksut yhteensä 16,1 miljoonaa ecua myönnetystä 24,9 miljoonasta ecusta). Espanja: Koska Espanjan yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin 22. päivänä joulukuuta 1994, sen täytäntöönpano alkoi vasta vuonna 1995. Vuoden 1994 erästä toteutui 25 prosenttia (KORrin maksut yhteensä 10 miljoonaa ecua myönnetystä 19,9 miljoonasta ecusta). 19. lokakuuta 1995 määrärahoja kohdennettiin uudelleen siirtämällä 15,1 miljoonaa ecua vuoden 1995 erään. Komissio pystyi sen ansiosta kohdentamaan vuoden 1995 erän. Ranska: Yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin 22. päivänä joulukuuta 1994 ja sitä alettiin toteuttaa vasta vuonna 1995. Ohjelman toteuttaminen on kuitenkin edennyt tyydyttävästi ja 64 prosenttia vuoden 1994 erästä on käytetty. Varainhoitovuoden toinen erä onkin voitu maksaa, ohjelman vuoden 1995 erä kohdentaa ja sen ensimmäinen ennakko maksaa säädetyssä määräajassa (KORrin maksut yhteensä 41,1 miljoonaa ecua myönnetystä 63,3 miljoonasta ecusta; kansallinen rahoitusosuus 42,5 miljoonaa ecua). Italia: Vuonna 1995 määrärahojen käytössä ilmeni ongelmia, jotka johtuivat kansallisen rahoituso suuden käyttöönoton viivästymisestä sisäisten hallinnollisten syiden vuoksi (talouspolitiikkaa käsitte levän ministeriöiden välisen komitean ratkaisujen myöhäinen hyväksyminen; Sardinian kyseisiä ratkaisuja koskeva muutoksenhaku). Viivytysten vuoksi kansalliseen osarahoitukseen tarvittavat määrärahat saatiin käyttöön vasta lokakuussa 1995. KORrin kahden ohjelman (tavoite 5a ja tavoite 1) seurantakomiteat hyväksyivät 23. lokakuuta 1995 vuoden 1994 erän uudelleenkohdentamisen, jonka tarkoituksena oli mukauttaa se tosiasiassa tapahtuneeseen edistykseen Sen ansiosta komissio pystyi kohdentamaan vuoden 1995 erän. Lähes kaikki rahoitettavat hankkeet kuuluvat asetuksen (ETY) Nro 4028/86 mukaiseen viimeiseen erään (1994), joka maksetaan KORrin määrärahoista. Luxemburg: Ohjelman päätavoitteena on tukea vesiviljelyn ja vesiviljelyalan tuotteiden jalostamisen ja kaupanpitämisen kehittämistä. Seurantakomitea kokoontui kaksi kertaa vuoden 1995 aikana ja pääasiallinen tuensaaja on jo tehnyt huomattavia investointeja lisätäkseen ja parantaakseen joiden kin kalalajien tuotantoa vesiviljelyssä. Alankomaat: Ohjelman seurantakomitea perustettiin vuonna 1995. Kun sen sisäinen työjärjestys ja hankkeiden valintaperusteet oli hyväksytty, ohjelman tosiasiallinen toteuttaminen alkoi kalastusalus ten lopullisesti käytöstä poistamista koskevilla ensimmäisillä toimenpiteillä. Lisäksi Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat seurantakomitealle ohjelman muiden osien (vesiviljely, tuotteiden jalostami nen ja kaupanpitäminen, kalastustuotteiden menekin edistäminen) yhteydessä käynnistetyt eri toi menpiteet. Kuitenkin 29. marraskuuta 1995 tehtiin päätös määrärahojen kohdentamisesta uudelleen ja vuoden 1994 alkuperäistä erää (7,8 miljoonaa ecua) pienennettiin 1,2 miljoonalla eculla ja vuoden 1995 erää korotettiin 7,8 miljoonasta ecusta 14,3 miljoonaan ecuun. Seistentàs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 105 Yhdistynyt kuningaskunta: Tavoitteen 5a yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa keskitytään pyyntipon nistuksen mukauttamiseen, alusten uudistamiseen ja niiden turvallisuuden parantamiseen, jalostus teollisuuden mukauttamiseen ja satamien kehittämiseen. Vastaava kansallinen lainsäädäntö hyväk syttiin kesäkuussa 1995 ja tietyt KORrin toimenpiteet käynnistettiin vuoden 1995 lopussa. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoitussuunnitelmaa oli tarkistettava; vuoden 1994 erää alennettiin 30 prosentil la ja vuoden 1996 erää korotettiin vastaavasti, jotta menot jakautuisivat tasaisemmin koko kaudelle. Seurantakomitea hyväksyi kokouksessaan hankkeiden valintaperusteet. Kaudella 1993-1998 toteute taan alusten käytöstä poistamista koskeva toimenpide. Tällä hetkellä noin 7 prosenttia aluksista on poistettu käytöstä ja vuoden 1998 lopussa määrän arvioidaan olevan noin 12 prosenttia. 106 6. Tavoite 5b 6. 1. Toimintasuunnitelma 1994-1999 Seistcmäs vuosikertomus —- Rakennerahastoista 1995 Taulukko 51: Tavoite 5b— Tukeen oikeutettujen alueiden pinta-ala, väestö ja rahoitus jäsenvaltiokoh- taisesti, 1994-1999 Jäsenvaltiot Pinta-ala (kmJ) Väestö (1 000 as. ) Rakennerahastojen luki (miljoonaa ecua) Belgia tanska Saksa Hspanja Ranska halia Luxemburg Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta EUR 9 Itävalta Suomi Ruotsi EUR 3 Yhteensä 6. 831 8. 374 96. 178 85. 223 291. 558 80. 486 831 5. 405 67. 987 642. 873 50. 040 95. 219 52. 746 198. 005 840. 878 448 361 7. 823 1. 731 9. 759 4. 828 30 800 2. 841 28. 621 2. 276 1. 094 754 4. 124 32. 745 78,1 54,0 1. 229,0 664,0 2. 239,4 903,7 6,0 150,0 820,5 6. 144,7 411,0 194,0 138,0 743,0 6. 887,7 Vuosina 1994 ja 1995 suunnittelukaudeksi 1994-1999 hyväksyttyjen ja tavoitteeseen 5b kuuluvien 78 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tarkastelu osoittaa, että komission vahvistamat pääasialliset tavoitteet on otettu huomioon. Puiteasetuksen 4 artiklassa tarkennetaan, että "yhteisön toiminta täydentää vastaavaa kansallista toimintaa tai myötävaikuttaa siihen". Tästä syystä komissio on mukauttanut tukitoimenpiteitään kunkin jäsenvaltion ja alueen erityistilanteiden perusteella. Ohjelmat ovatkin hyvinkin erilaisia, mikä heijastaa Euroopan maaseutualueiden monimuotoisuutta. Kansallisiin ja alueellisiin tilanteisiin mukautetut ensisijaiset tavoitteet Maatalouden monipuolistaminen, puutalouteen liittyvän toiminnan tukeminen ja maaseudun perus rakenteiden toteuttaminen saavat yhteensä yli 27 prosenttia yhteisön rahoituksesta. Tämä prosenttio suus voi kuitenkin vaihdella suuresti jäsenvaltiosta toiseen: Tanska, Espanja, Ranska, Italia ja Itävalta esittivät ohjelmia, joissa tähän tarkoitukseen varattujen määrärahojen osuus on keskimää räistä korkeampi. Tämä tarkoittaa sitä, että tavoitteen 5b kohdealuilla sijaitsevat maatilat voivat saada tukea, kun ne ryhtyvät tuotteiden laadun parantamista koskeviin hankkeisiin erityisesti maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) Nro 2081/92 mukaisesti. Herkillä maaseutualueilla viljelijöitä rohkaistaan erityisen aktiivisesti kehit tämään matkailua (maatilamatkailu) ja säilyttämään ja suojelemaan ympäristöä. Myös tuotteiden monipuolistamista rohkaistaan. Nämä toimenpiteet suunnitellaan ja mukautetaan eri alueiden tai jopa "mikroalueiden" tilanteen perusteella, ja ne täydentävät hyödyllisellä tavalla yhteistä maatalous politiikkaa, jonka vaikutuksia niiden on tarkoitus vahvistaa31. Pk-yritysten perustamisen ja kehittämisen tukeminen on toiseksi suurin toimenpidealue (25% yhtei sön rahoituksesta). Tämä on asetettu tärkeimmäksi tavoitteeksi Belgiassa, Saksassa, Alankomaissa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja siihen tarkoitettujen määrärahojen osuus on yhtei sön keskiarvoa suurempi. Tavoitteena on tukea kylien kaupan ja pienteollisuuden säilyttämistä ja kehittämistä ja tällä tavoin edistää maaseutuväestölle tarjottavien palveluiden parantamista. Tuotan tokin on otettu huomioon, sillä määrärahoja käytetään myös pk-yrityksiin suunnattavien suorien 51 Katso II. D. 2. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen. Seistemàs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 107 investointien helpottamiseen tai niiden kehittämiseen ja/tai sijoittautumiseen (taloudelliseen toimin taan tarkoitetut alueet, teolliset kiinteistöt jne. ). Tukitoimenpiteiden pääasiallisena tavoitteena on auttaa maaseutualueiden pk-yrityksiä hyötymään yhtenäismarkkinoiden myönteisistä vaikutuksista. Inhimillisiin voimavaroihin investoiminen on kolmanneksi suurin toimenpidealue. Lähes 15 prosent tia yhteisön rahoituksesta käytetään koulutustoimiin ja työllisyystukiin. "Henkiseen pääomaan" investoimisen on liityttävä erottamattomana osana muihin tuotannollisiin investointeihin. Maaseu dulla pääasiallisena tavoitteena on mukauttaa koulutusjärjestelyjä alueiden ja niiden asukkaiden erityistarpeisiin (alhainen väestötiheys, hyvin erikoistuneet kehittämishankkeet eivät useinkaan vas taa ennalta määrättyjä koulutusmalleja). Komissio on painottanut erityisesti, että tässä yhteydessä etusijalle olisi asetettava todellisten tarpeiden perusteella suunniteltu ja toteutettu koulutus, joka tukee paikallista kehityssuuntausta. Matkailuun (joka täydentää edellä mainittua maatilamatkailua) käytetään yli 12 prosenttia yhteisön määrärahoista. Tanskassa tämä on asetettu tärkeimmäksi tavoitteeksi. Myös Yhdistynyt kuningas kunta ja Italia ovat päättäneet käyttää huomattavan osan määrärahoista tähän tarkoitukseen, joka edustaa niiden osalta vastaavasti toiseksi ja kolmanneksi tärkeintä tavoitetta. Matkailuun liittyvien majoitusjärjestelyjen parantamista ja lisäämistä pidetään tärkeinä. Tarvittaessa toteutetaan täyden täviä investointeja maaseutualueiden vetovoiman parantamiseksi (alueiden parantaminen, matkai- luopasteet, kulttuuri-, arkkitehtuuri- ja luonnonperinnön kehittäminen). Suurimpana haasteena on uusien matkailupalvelujen kehittäminen markkinoille (kulttuuriin, kokemukseen ja ulkoilmaurhei- luun liittyvä matkailu jne. ). Ympäristön huomioon ottaminen tavoitteessa 5b: Laadukas ympäristö voi edistää maaseutualueiden kehittämistä. Se tukee monia matkailuun ja maatalouteen liittyviä toimia, jotka voivat puolestaan edistää paremman ympäristön syntymistä. Tästä syystä tavoitteen 5b osana ympäristöhankkeisiin suoraan suunnattavien investointien osuus on noin 720,5 miljoonaa ecua kaudella 1994-1999 eli 11,7 prosenttia tämän tavoitteen määrära hoista. Suurin osa määrärahoista (56°7o) keskitetään useimmiten ennakolta ehkäiseviin toimenpi teisiin, jotka edistävät ympäristön ja biodiversiteetin säilyttämistä. Toinen huomattava rahoituso suus (30%) käytetään saasteiden vähentämiseen liittyviin korjaaviin toimenpiteisiin. Esimerkkeinä mainittakoon ympäristönsuojelua tunnetuksi tekevien ryhmien ja rakenteiden perustaminen eri tyisesti maatilamatkailun kehittämisen yhteydessä (luontopolut, koulutus- ja vastaanottopisteet) ja meren biotooppien suojeluun tähtäävät toimenpiteet (lohen uudelleenistutus, rappeutuneiden alueiden saneeraus). Erittäin herkillä alueilla (esimerkiksi kosteikot) yhteisön tuessa otetaan huomioon taloudelliseen toimintaan kohdistuvat erityiset rajoitukset, jotta niille voitaisiin tarjota lisää mukautumiskeinoja. Lisäksi monipuolistamiseen liittyvää ja laadukkaaseen ympäristöön perustuvaa tuottavaa toimintaa rohkaistaan, kuten elintarviketeollisuuden ja maatalouden tutki mukseen ja kehittämiseen liittyviä palveluja, "vihreää matkailua", luonnonmukaista viljelyä tai luonnon säilyttämistä. Maaseutualueilla kuten muuallakin rohkaistaan myös pk-yrityksiin tehtä viä investointeja, jotka koskevat ympäristöystävällisiä tuotteita ja tekniikoita, uusiutuvia energia lähteitä ja energiaa sekä vettä säästäviä tekniikoita. Taulukko 52: Tavoite 5b ja ympäristö — ympäristöasioihin kohdennettujen määrärahojen jakautu minen, 1994-1999 (EUR 9 — miljoonaa ecua — vuoden 1994 hintoina) l uonuonymparisltt, maisemat, biodivcisiteetii (a) Puhdistaminen/käsittely (puhtaat tekniikat, teollisuusjätteet) (b) Metsien hyödyntäminen (c) (C) 14% 400,5 216. 2 103. 8 720,5 (b) «BP ^ 30%^fi^8™S2fi^56% Yhlcensii 108 Seislemtis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Yhteisön investointien vaikutukset eri jäsenvaltioissa: Komission yhteisön investointien vaikutukseen kohdistamat odotukset verrattuna odotettuihin koko naisinvestointeihin olivat kahdenlaisia. Ensinnäkin varmistaa, että kullekin ohjelmalle myönnetty yhteisön tuki synnyttäisi suoraan "vipuvaikutuksen" ansiosta huomattavan kokonaisinvestoinnin. Toiseksi välttää, että yhteisön rahoitus hukkuu julkisten tukitoimenpiteiden laajaan joukkoon niin, että yhteisön tuen laadullista vaikutusta ei voida erottaa. Kunkin hyväksytyn yhtenäisen ohjelma- asiakirjan rahoitussuunnitelman tarkastelu osoittaa, että yhteisön investoinnin ja suunnitellun koko naisinvestoinnin välinen suhde liittyy suoraan ohjelmien sisältöön (ensisijaiset tavoitteet, toimenpitei den sisältö, toimintatyypit). Yhden yhteisöltä saadun ecun olisi synnytettävä keskimäärin 3,9 ecun investointi: • Italia ja Itävalta ehdottivat ohjelmia, joissa yhden yhteisöltä saadun ecun oli tarkoitus synnyttää 5,2-6,5 ecun investoinnit; • Suomen, Belgian, Ranskan, Tanskan, Alankomaiden, Saksan ja Luxemburgin osalta yhteisöltä saadun yhden ecun odotettu vaikutus on 3,2-4,3 ecua suunnitellusta kokonaisinvestoinnista; • Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa odotetaan 2,5-2,7 ecun investointia kunkin yhtei sön myöntämän ecun osalta. Scisteniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 109 6. 2. Tavoitteen 5b toteuttaminen vuonna 1995 Taulukko 53: Tavoite 5b Vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyt yhtenäiset ohjelma-asiakirjat (miljoonaa ecua) VUONNA 1994 HYVÄKSYTYT YOA VUONNA 1995 HYVÄKSYTYT YOA Yhictn. ï EMOTR EAKR ESR Ji^cnv. ltto/Alue Yhtcxml EMOTR EAKR ESR Jiicnv. HU/Aluc Tanika S«kj. Baijeri Hessen Alo-SaJuI RJielnland-r/ah Schlcrwig-1Johtein L. p. n J. Aragon Katalonia La Rioja Madrid h'avarra Baskimaa K u u lu Alsace Aoullaine Atrvergne Basse-Sormandie Bourgogne Bretagne Centre Champagne'Ardenne Franche kernit Haute-Normandie Languedoc. Roussillon Umnusin Lorraine nfidi-Pyrénits Payx^e-la-Loire Poitou^harentes Provence-Alpes^âte d'Azur Rliàne-Alpes I d i. Hotzano Entllia-Romagna Lajia Lombardia Toscana Trento Omhrta Votle a"Aoita Venexia Lmcmhurj; Alanknmaaf l-riesland Crontngen / Drenthe Umhourg Overijssel Zeeland YMUtynyl kunlngailcunta tjsst Anglia English Northern Uplands Ijiitnais-Kngtanti 2J. » 3. 5 12. 4 7. 9 »8,7 42. 4 18. 3 7. 9 2(1,7. '«. r 7. » 2. K 4. 2 41. 1 5. 2 20. 4 15. 5 58,6 2 7/ 23. 7 7. 5 12. 2 /. '. -' 12. 3 8. 3 3. 9 105,7 1(15. 9 17. 8. 18. 1 30. 5 39. 5 U. 2 1. 6 8. 7 2. 9 18,4 5. 1 4. 7 8. 7 13. 2 if. : 2," 1. 5 0. 5 27. 9 5. 5 4. 3 8. 1 9. 9 2tU,r> 7 0J 20. 7 17. 1 34. 4 8. 2 2» fi 36. 2 24. 2 115. 1 514. 7 6. 1 5. 1 6. 9 !. » 6. 1 8. 0 8. 9 33. 3 151. 0 It'. i 20. 7 13. 3 3 7/ 34. 1 72 /, 3. 7 3. 2 6,4 2. 1 4. 8 9. 5 7,4 35. 6 198,5 3IK 78,1 10. 3 41. 4 26. 4 145,7 74. 9 46. R 34. 1 41,1 46. 1 21,1 12. 7 8. 6 2J9. J 44,0 35. 8 76. 2 83. 5 4J3,5 30. 4 25. 4 47,7 12 J 39. 5 53,7 40,6 184,0 944,2 100% M,I) I. (I«JJ 560. 2 80. 8 245. 1 111. 3 85. 9 tn. » 2VK. 6 »4R. (I 38. 9 19. 3 56. 6 26. 5 21,* 454,2 235. 3 42. 0 98. C 44. 5 34. 4 M 3,9 197. 7 BR. f 26,3 24. 3 37. » 19,1 21,6 414,3 207. 3 32. 3 98,0 •4. 5 34. 4 148,4 72. 8 36. 0 10. 1 13. 2 12. 1 4. 5 il),» B*lxt» 212,6 Aleeljesland 117. 6 l'ottonia 6. 5 Hcslhoek 49,0 Sain» 22,3 17. 2 75. 5 Bade n-H Orllemberg n'ordrheln-lt'est/alen Saar 28. 1 Lipanja 23. 4 Balroarll. 2. 6 Kanilta 11. 7 Keskusylùnko 6. 7 Pyreneet 3. 0 lulla Z. II8. 1 1. IHK1. I »7. 7,2 29U. K t'riuli l'enezia Giulia 4B. 8 225. 3 164. 7 133. 3 112. 7 186. 3 »4. 1 29. 3 78. 1 11. 2 119. 9 128. 0 96. » 2R3. I 122,0 130. 1 95. 0 169,4 é*4,2 43,(1 57. 1 145. 7 40. 3 133. 0 19,9 75. 5 4. 2 145. G 6. 1 150,(1 68,7 34,9 19. 1 15. 5 11. » 387. ( 6o. r I08. ( 2i9,r 19. 0 113. 5 80,3 47. C 61. 2 73. 0 36. 1 12. 1 34. 3 5. 0 63. 5 68. 5 36,3 24. 2 »1. 5 63. 3 61,3 39,4 91. 1 35. 9 14. 2 33. 2 4. 8 41. 2 39,1 48. 3 122,2 130. 9 47. 0 59,3 46,0 75. 7 305,2 2R. 5 70. 0 18. 1 58. 5 9. 2 33,1 2,2 65,5 2,1 5(1,6 20. 6 11. 5 8,1 4. » 5. r 78,6 10. 5 27. f 41. 1 57. 7 47. 4 38,7 75. 0 2*4,4 17. V 21. 5 51. 5 18. 1 56. 1 7,8 32,6 2. 0 56,8 3,1 « 13 43. 5 16. 8 8,1 8. 9 4. 6 250,4 40,5 64. 8 145. 1 5. 5 Liguria 30,3 21,1 Marche Piemonte ( 25. 0 Yhdistynyt kunbi|(ailcun(a Borders Region KeskiJiollanll / Tas-sldc Dumfries and Calloway English hftdland Uplands Grampian Lincolnshire The Marches Hales YHTEENSÄ «995 12,1 22. 2 12,0 3. 0 10,6 1. 4 15,2 20. 5 12 2- 30. 0 17,3 23,4 10. 3 18,6 94,7 5. 2 7. 1 24,1 4. 0 18,5 2. 8 9. 7 O. C 23,3 0,H 17,* 4,6 6. 6 2,9 1,8 1. 6 S8,(» 9. 0 16. 2 32. R YHTEENSÄ1994 5. 180,5 2. 3M. 2 2. 113,5 100% 4$% 41% 7*0,8 15% YHTEENSÄ 1994-I99Î (. 144,7 /O0X 2. 604,7 2*28. 2 < 7* 911. 8 1SH Vuonna 1995 komissio hyväksyi 30 tavoitteen 5b yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, joista yhdeksän koskee uusia jäsenvaltioita". Kaudelle 1994-1999 hyväksyttyjen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen määrä on tällä hetkellä yhteensä 78 kappaletta (48 hyväksyttiin vuonna 1994). Vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyistä ohjelmista 77:n rahoitukseen osallistuu kolme rahastoa (EAKR, EMOTR ja ESR) ja ainoastaan yksi yhtenäinen ohjelma-asiakirja (Valle d'Aosta) rahoitetaan EAKRrstä ja EMOTRrsta. " Katso I. A. 7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin. IK) Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Yleisesti ottaen useimpien tavoitteeseen 5b kuuluvien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen tosiasiallinen toteuttaminen aloitettiin vuoden 1995 aikana. Kaudeksi 1994-1999 suunniteltu rahoitus on 6,9 miljardia ecua. Lisäksi uusien jäsenvaltioiden (Itävalta, Suomi, Ruotsi) osalta on tehty huomattavas ti työtä tukeen oikeutettujen alueiden päättämisen, yhteisön rahoituksen suuruuden määrittämisen, yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen valmistelun ja hyväksymisen sekä seurantakomiteoiden ensimmäis ten kokousten järjestämisen suhteen. Vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyille tavoitteen 5b ohjelmille myönnettiin tukea lähes 6,750 miljardia ecua. Kahden vuoden aikana komissio teki maksusitoumukset 1,181 miljardista ecusta (eli 17,5% kauden 1994-1999 määrärahoista) ja maksoi 662 miljoonaa ecua (eli 9,8% määrärahoista). Sen jälkeen kun 78 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa oli hyväksytty, komissio teki maksusitoumukset ensim mäisestä erästä ja maksoi puolet kohdennetuista määrärahoista. Alueet ovat voineet hakea seuraavia maksuja ja maksusitoumuksia hankkeiden paikallisella tasolla tapahtuneen todellisen edistymisen perusteella. Lukuun ottamatta Itävaltaa, Suomea ja Ruotsia, joiden yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin myöhemmin, 21 aluetta ovat voineet hakea yhteisön toista maksua (EMOTRrin, EAKRrn ja ESRrn ensimmäisen erän toinen ennakko), 15 aluetta ovat voineet hakea yhteisön kolmatta maksua (ensimmäisen erän saldo) EMOTRrin osalta ja 13 aluetta EAKRrn osalta. Ainoas taan jotkut alueet saattoivat hakea neljättä maksua (toisen erän toinen ennakko) eli 5 aluetta EAKRrn osalta ja 8 aluetta EMOTRrin osalta. Taulukko 54: Tavoite 5b — Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 (miljoonaa ecua) Suunniteltu Hyväksytty % Maksusitoumukset 1994-1995 %:ia tuesta Maksut 1994-1995 %:ia tuesta B 78,1 78,1 100% 9,2 12% 4,6 6% DK 54,0 54,0 100% 9,8 18% 5,7 10% D 1. 229,0 1. 229,0 100% 261,7 21% 134,2 11% E 664,0 664,0 100% 162. 1 24% 118,4 18% F 2. 239,4 2. 239,4 100% 373,2 17% 207,9 9% I 903,7 903,7 100% 107,0 12% 53,5 6% L 6,0 6,0 100% 0,8 14% 0,4 7% N 150. 0 150,0 100% 25,6 17% 12,6 8% AT • 4)1,0 411,0 100% 78,3 19% 39,2 10% Fl 194,0 194,0 100% 32,8 17% 15,9 8% st: 138,0 0,0 0%. 0,0 0% 0,0 0% UK 820,5 820,5 100% 120,7 15% 69,4 8% Yhteensä' 6. 887,7 6. 749,7 98% 1. 181,2 18% 661,9 10% Ohjelmien edistymisestä on ensinnäkin huomautettava, että ohjelmien rahoituksen täytäntöönpanoa on nopeutettava. Tämän vuoksi on syystä tavoitella määrärahojen parempaa liikkumista. Seuranta komiteoissa on rohkaistava julkisten osarahoittajien suurempaa osallistumista. Tarvittaessa voidaan päättää ohjelmien mukauttamisesta. Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kolmen rahaston yhdentämiseen liittyvään tavoitteeseen ja tällä tavoin saavutettava konkreettisia tuloksia, jotka heijastavat inhimillisiin voimavaroihin tehtävän investoinnin ja tuotantosektoriin tehtävän investoin nin välistä yhteyttä. Seistamiis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 111 6. 3. Jäsenvaltiokohtainen esitys53 BELGIA Tavoite Sb- Toimintasuunnitelma 1994-1999 Väcslö(l 000 as. ) Pinta-ala (km3) 1 448 6. 831 Miljoonaa ecua ( g) i% i YOA Yhteensä I Keskiarvo/YOA Rahastokohtainen jaottelu EMOTR I EAKR ESRJ 7 8j 26,0 23J3" 41,1 1^2 O Maatalous, metsätalous ja puutarhaviljely (a) • Talouden voimistaminen ja monipuolistaminen (b) • Merikalastuksen vakauttaminen (c) D Matkailun kehittäminen (d) • Kylien vetovoima ja elämänlaatu (e) • Inhimilliset voimavarat ja koulutus (0 • Tekninen apu (g) Toteuttaminen vuonna 1995 Komissio hyväksyi vuoden 1995 alussa kolme yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa: Flanderissa kaksi ohjelmaa Westhoekin ja Meetjeslandin alueiden osalta ja Valloniassa yhden ohjelman Kaakkois- Belgian osalta. Flanderin ja Vallonian alueet vastaavat näiden yhteisön tukitoimenpiteiden toteutta misesta. Etusijalle on asetettu pk- ja pkt-yritysten kehittäminen sekä maa- ja metsätalouden moni puolistaminen. Kolme seurantakomiteaa kokoontuivat vuoden 1995 aikana. Arviointi- ja tiedostu- sohjelmia koskevista ehdotuksista keskustellaan seuraavissa kokouksissa. Yksityiskohtaiset hankkei den valintaperusteet on laadittu ja toimitettu komitean jäsenille. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 55: Tavoite 5b — Belgia — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil joonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki 0) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(D Maksut. 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Meeljesland Vallonia Westhoek YIITEENSÄ 34,2 135,4 96,6 266,2 10,3 41,4 26,4 78,1 1. 2 4,9 3. 1 9,2 1,2 4. 9 3. 1 9,2 12% 12% 12% 12% 0,6 2,4 1. 5 4,6 0. 6 2. 4 1. 5 4. 6 50% 50% 50% 50% Ohjelmien rahoituksen täytäntöönpanoa on nopeutettava vuonna 1996, sillä vuosina 1994-1995 komissio sitoi 12 prosenttia ja maksoi 6 prosenttia koko kauden määrärahoista. " Kunkin jäsenvaltion ohjelmiin liittyviä pääasiallisia tavoitteita kuvataan yksityiskohtaisemmin vuoden 1994 vuosi kertomuksessa. 112 TANSKA Tavoite Sb - Toimintasuunnitelma 1994-1999 Väestö (I 000 as. ) Pinta-ala (km») 361 8. 374 Miljoonaa ecua I YOA Ylileensä Keskiarvo/YOA Ruhastokohtainen jaottelu EMOTR EAKR ESR 54,0 54,0 21,6 21,6 10,8 Toteuttaminen vuonna 1995 Seistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 (d) 2% (a) 25% (b) 36% D Monipuolistaminen, ympäristönsuojelu (a) • Yritysten kehittäminen (b) • Matkailu (c) • Tekninen apu (d) Komissio hyväksyi Tanskaa koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 21. joulukuuta 1994. Siinä määriteltiin kolme pääasiallista tavoitetta, joita pidetään yhtä tärkeinä: maa- ja metsätalouden monipuolistaminen, muiden kuin maatalouteen liittyvien alojen monipuolistaminen ja kehittäminen sekä matkailun kehittäminen. Tanskan maatalousministeriö vastaa ohjelman toteuttamisesta. Ohjel man seurantakomitea kokoontui vuoden 1995 lopussa. Komitean jäsenille ilmoitettiin hankkeiden valintaperusteet. Arviointi- ja tiedotusohjelmista tehdään päätös vuonna 1996. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 56: Tavoite 5b — Tanska — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo naa ecua) Ohjelma ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (D Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3). % (3)/(2) 1994 Tanska | 201. 5| 54,0| 3,4| 9,8| 18%| 2,5| 5,7| 58% Sen jälkeen kun 18 prosenttia yhteisön määrärahoista oli sidottu vuosien 1994 ja 1995 välillä, komissio maksoi 10,5 prosenttia koko kaudelle hyväksytyistä määrärahoista. SAKSA Tavoite Sb - Toinûntasuunnitelma 1994-1999 Väestö (1 000 as. ) Pinla-ala (km1) I j Miljoonaa ecua 7. 823 96. 178 8 YOA YlitccnsllJ KeskiarvoA'QA ~ Rahaslokohtainen jaottelu EMOTRl EAKR ESR] 1229,0 153,6 522,9 475,1 231,0 (d) o. iv> ( a) 42% O Maatalouden rakenteiden monipuolistaminen ja sopeuttaminen (a) • Muiden alojen kuin maatalouden kehittäminen (b) • Inhimillisten voimavarojen kehittäminen (c) O Ympäristönsuojelu (SAAR) (d) Scisieniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 113 Toteuttaminen vuonna 1995 Saksan alueiden osalta hyväksyttiin joulukuun 1994 ja maaliskuun 1995 välillä kahdeksan yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa. Näissä ohjelmissa kiinnitetään erityistä huomiota pk- ja pkt-yritysten kehittämi seen ja seuraavaksi tärkeimpänä pidetään maa- ja metsätalouden monipuolistamista. Kunkin ohjel man toteuttamisesta vastaavat osavaltiot. Kahdeksan seurantakomiteaa kokoontui vuoden 1995 aikana. Hankkeiden toteuttamiseen käytettävien alueellisten tukijärjestelmien yhteydessä. Väliarviointi on tarkoitus aloittaa vuonna 1996 ja päättää vuonna 1997. tarkat valintaperusteet määritettiin ohjelmien Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 57: Tavoite 5b — Saksa — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil joonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RU:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Baden-V/ilrtiemberg Nordrhein-Wesfaien Saar 1994 Baijeri Hessen Ala-Saksi Rheinland-Pfalz Schleswig-Holstein YHTEENSÄ 450,8 117,9 108,0 2. 933,4 232. 3 706. 5 426,8 229,6 5. 205,3 74,9 46,8 24,1 560. 2 80,8 245,1 111,3 85,9 1. 229,0 8,8 5,5 2. 8 70,4 14,1 15. 6 8. 0 10,7 135,8 8,8 5. 5 2. 8 135,5 23,7 44,4 20. 2 20,9 261,7 12% 12% 12% 24% 29% 18% 18% 24% 21% 4,4 2,7 1. 7 34. 9 8. 0 11. 3 6. 4 1,8 71,2 4. 4 2,7 1. 7 67,4 12,8 25,7 12,5 7,0 134,2 50% 50% 61% 50% 54% 58% 62% 33% 51% Yhtenäisten ohjelmien rahoituksen toteuttaminen etenee tyydyttävästi. Komissio on sitonut 21 prosenttia ja maksanut 11 prosenttia koko kaudelle vahvistetuista määrärahoista. ESPANJA Tavoite Sb - Toiniintusuunnitelnm 1994-1999 Väestö (1000 as. ) Pinta-ala (km') ^ 7 YOA I 1. 731 85. 223 Miljoonaa ecua Yhteensä] 664,0 (d) Kcskiarvo/YOA Rahastokohtainen jaottelu 94. 9 414,6 160,8 8^6 EMOTRl EAKR ESR Toteuttaminen vuonna 1995 ( e) 13% ( a) 3 1% ( b) 24% OPerusinlrastrukluunl (a) O Taloudellisen toiminnan monipuolistaminen (b) • Luonnonvarojen suojelu (c) O Maaseuluympanstön parantaminen (d) • Inhimilliset voimavarat (e) Espanjaa koskevat kaikki tavoitteen 5b yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin vuonna 1994, lukuun ottamatta Baleaarien YOArta (hyväksytty 18. tammikuuta 1995). Ohjelmia on yhteensä seitsemän. Niihin kuuluu viisi ensisijaista tavoitetta: taloudelliseen kehittämiseen tarvittavat perusra kenteet (maaseudun tiet, sähköistäminen ja teollisuuden pieninfrastruktuurit, tilojen jakaminen ja olemassaolevien kasteluverkkojen parantaminen); talouden monipuolistaminen ja työpaikkojen luo minen (maatalouden monipuolistaminen, laatupolitiikka, pienteollisuus-, teollisuus- ja palvelualan 114 Seistenuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 laajentaminen, pk-yritysten tuet); ympäristön suojelu ja kehittäminen (metsämaiden suojelu ja eroosion torjunta, suojeltujen luonnonalueiden kehittäminen); maaseudun elinolojen parantaminen (pieninfrastruktuurin parantaminen ja kylien saneeraus) ja inhimilliset voimavarat (koulutus, työlli syystuki, työllisyysrakenteiden parantaminen, tieteen ja teknologian mahdollisuuksien parantami nen). Ohjelmien toteuttamisesta vastaavat itsenäiset yhteisöt. Ohjelmien seurantakomiteat perustettiin vuoden 1995 ensimmäisen puoliskon aikana. Madridin ja Baleaarien komiteat kokoontuivat toisen kerran vuoden 1995 lopussa. Useimpia yhtenäisiä ohjelma- asiakirjoja koskevien näkökohtien kansallisesta yhteensovittamisesta vastaava kansallinen seuranta komitea kokoontui heinäkuussa ja joulukuussa. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 58: Tavoite 5b — Espanja — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat j» hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset Klt:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(I) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 199S Baleaarit 1994 Aragon Katalonia La Rioja Madrid Navarra Baskimaa | 146,9| 46,l| 8,2| 8,2| 18%| 763,6 366,7 166,5 112,9 161,0 81,2 1. 798,7 298,6 148,0 38,9 49,3 56,6 26,5 664,0 41,0 17,1 1. 9 6,5 10,1 3,8 88,6 78,8 34,7 6,2 11. 3 16,4 6,4 162,1 26% 23% 16% 23% 29% 24% 24% YHTEENSÄ 6,8| 37,8 15,8 1,8 5. 4 10,9 3,2 81,7 6. 8| 82% 56,8 24,6 4,0 7. 8 14. 1 4. 6 118,4 72% 71% 64% 69% 86% 71% 73% Rahoituksen täytäntöönpano eteni yleisesti ottaen erittäin nopeasti vuoden 1995 aikana, jotta yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymisessä vuonna 1994 ilmennyt viivästys saataisiin korjat tua. Komissio sitoi 24 prosenttia ja maksoi 18 prosenttia yhtenäisille ohjelma-asiakirjoille koko kaudeksi myönnetyistä määrärahoista. RANSKA Tavoite Sb • Toitiùntasuuim'tielma 1994-1999 Väestö (1 000 as. ) Pinta-ala (km') I | Miljoonaa ecua 9. 759 291. 558 20 YOA Yhteensä] 2239,4 (c) Keskiarvo/YOA | 112,0 Rahastoko/tiainen jaottelu EMOTR I EAKR ESR] 1. 007,1 939,4 292,9 Toteuttaminen vuonna 1995 ( d) 2% ( a) i4% ( b) 5 1% D Maatalouden monipuolistaminen (a) • Taloudellinen kehitys (b) Q Maaseutualueiden vetovoima (c) • Tekninen apu (d) Ranskan 18 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin vuonna 1994. Keskusylänköä ja Ranskan Pyreneitä koskevat kaksi lisäohjelmaa hyväksyttiin vuoden 1994 ensimmäisen neljänneksen aikana. Vuoden 1995 lopussa oli vielä tarkoitus hyväksyä teknistä apua koskeva erityisohjelma. Kaikissa ohjelmissa on asetettu etusijalle maa- ja metsätaloustuotannon mahdollisuuksien monipuolistamista Seistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 115 ja kehittämistä koskevat strategiat. Toinen sija on annettu muiden kuin maatalouteen liittyvien alojen monipuolistamiselle ja kehittämiselle. Ohjelmien toteuttamisesta vastaavat Ranskan valtion edustajat kullakin alueella. Vuonna 1995 pidettiin 30 seurantakomiteoiden kokousta. Kaikille osapuolille annettiin tiedoksi hankkeiden valintaperusteet, jotka esitettiin kullakin alueella laadituissa soveltamisasiakirjoissa. Useimmat komiteat tarkastelivat ja ehdottivat arviointiohjelmia. Arvioijat oli tarkoitus valita vuo den 1996 ensimmäisen puoliskon aikana, jotta väliarviointiin liittyvät työt voitaisiin aloittaa toisella vuosipuoliskolla. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 59: Tavoite 5b — Ranska — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Kcskusyliiuko Pyreneet 1994 Alsace Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bourgogne Bretagne Centre Champagnc-Ardcnne Franche-Comté Haute-Normandie Langucdoc-Roussillon Limousin Lorraine Midi-Pyrénées Pays-dc-la-Loire Poitou-Charenles P. A. C. A. (l) Rhône-Alpes YHTEENSÄ (1) Provcncc-Alpes-Côtc d'Azur 27,4 17,8 169. 1 762,4 724,7 433,4 407,6 510,6 259,7 100,1 437,6 32,9 344. 3 560. 8 304. 6 849,9 334. 2 450,8 288,0 844,5 7. 860,4 12,7 8,6 48,8 225. 3 164,7 133. 3 112,7 186,3 84,1 29,3 78. 1 11. 2 119. 9 128,0 96,8 283,1 122,0 130,1 95,0 169,4 2. 239,4 1. 1 1. 1 0. 2 2. 8 25. 7 12,8 20,4 0,0 1,1 0,0 6. 9 0,0 0. 0 14,0 1. 4 4,9 12,5 3,8 0,3 1,6 110,5 1. 1 1. 1 6. 7 34,4 44,9 31. 5 29,7 26,2 5. 1 4,1 13,9 I,' 11,7 32,0 10,2 33. 9 27,8 20,9 12. 1 24. 9 373,2 8% 13% 14% 15% 27% 24% 26% 14% 6% 14% 18% 10% 10% 25% 11% 12% 23% 16% 13% 15% 17% 0. 5 0,5 0,0 3,4 19,0 7. 8 9,4 3,1 0. 5 0. 0 4,8 0. 0 0,0 12,5 1. 2 3. 7 4. 2 2,6 1. 9 1. 5 76,6 0. 5 0,5 50% 50% 3. 3 19,2 28,6 17,1 14,1 16,2 2. 5 2. 1 8,3 0. 5 5. 8 21. 5 5. 6 18. 2 11. 8 11,1 7. 8 13,2 207,9 48% 56% 64% 54% 47% 62% 49% 50% 60% 50% 50% 67% 55% 54% 42% 53% 65% 53% 56% Rahoituksen toteutumisen osalta voidaan todeta, että komissio sitoi 17 prosenttia ja maksoi 9 prosenttia Ranskalle myönnetystä yhteisön rahoituksesta (koko kausi). Ohjelmien hyväksymisessä vuoden 1994 lopussa aiheutuneen viivytyksen korjaamiseksi on ponnisteltava ankarasti. ITALIA Tavoite Sb- Toimintasuunnitelma 1994-1999 Väestö (1000 as. ) Pinta-ala (km2) I 4. 828 80. 486 Miljoonaa ecua 13 YOA Yhteensä I 903,7 (c) Kcskiarvo/YOA Rahastokohtainen jaottelu 69,5 410,8 370,3 122,6 EMOTR I EAKR ESjtJ (d) 12% (e) 1% (a) 32% O Maatalouden uudistaminen ja monipuolistaminen (a) O Muun kuin maatalousalan lujittaminen (b) • Ympäristö (c) DInhimilliset voimavarat (d) ( b) 4 3* • Tekninen apu (e) 116 Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Toteuttaminen vuonna 1995 Vuoden 1995 ensimmäisen neljänneksen aikana saatiin päätökseen Italian 13 yhtenäisen ohjelma- asiakirjan hyväksymismenettelyt. Kyseisissä ohjelmissa etusijalle on asetettu maa- ja metsätalouden monipuolistaminen. Erityistä huomiota kiinnitetään myös pk- ja pkt-yritysten kehittämiseen ja matkailuun. Lisäksi on pyritty varmistamaan, että kuhunkin ensisijaiseen tavoitteeseen kuuluvien koulutustoimenpiteiden lisäksi hyväksytään erillinen inhimillisten voimavarojen kehittämistä koske va tavoite. Italian ohjelmat edellyttävät yksityissektorin huomattavaa osallistumista. Ohjelmien toteuttamisesta huolehtivat itsenäiset alueet ja provinssit. Komissio osallistui 17 seurantakomitean kokouksiin, joissa käsiteltiin hankkeiden valintamenettely jen ja -perusteiden avoimuuden tärkeyttä. Kaikki komiteat valmistelivat ja hyväksyivät arviointioh jelmat. Puolueettomien arvioijien tarjouspyynnöllä tapahtuva valinta saadaan päätökseen vuoden 1996 puolivälissä. Komiteat päättivät myös tiedotus- ja mainontaohjelmista. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 60: Tavoite 5b — Italia — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil joonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi 1995 Friuli Venezia Giulia Liguria Marche Piemonte 1994 Bolzano Emilia-Romagna Lazio Lombardia Toscana Trento Ombria Valle d'Aosta Venezia YHTEENSÄ Kokonais kustannukset RU:n tuki O) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksu! 1995 Maksu!. 1994-1995 (3) % (3)/(2) 273,4 189,6 429,9 438,2 157,1 311,6 514,9 213,8 744,9 66,0 341,9 13,9 1. 033,2 4. 728,4 44,0 35,8 76. 2 83. 5 43,0 57,1 145,7 40,3 133,0 19,9 75,5 4,2 145,6 903,7 5. 2 4,2 8,9 9,8 0,0 3. 4 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 0,0 0,0 31,5 5,2 4,2 8. 9 9,8 5. 1 6,8 16,7 4,8 15,8 1. 1 10,7 0,6 17,3 107,0 12% 12% 12% 12% 12% 12% 11% 12% 12% 6% 14% 14% 12% 12% 2,6 2. 1 4,5 4,9 o. o 1,7 o. o o. o 0,0 o. o o. o o. o o. o 15,8 2. 6 2. 1 4,5 4,9 2,6 3. 4 8,3 2. 4 7. 9 0. 6 5,4 0. 3 8. 6 53,5 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% Kaudella 1994-1995 komissio sitoi 12 prosenttia ja maksoi 6 prosenttia Italian yhtenäisille ohjelma- asiakirjoille varatusta yhteisön tuesta. Vuonna 1995 käynnistettyjen tarjouskilpailujen ja esitettyjen hankkeiden tarkastelun jälkeen käytettävissä olevien varojen käyttöasteen voitiin odottaa kasvavan vuodesta 1996 alkaen. LUXEMBURG Tuvoite Sb - Toimintasuuiinitelnut 1994-1999 Väestö (1000 as. ) Pinta-ala (km') | Miljoonaa ecua 1 YOA Yhteensä I Kcskiarvo/YOA Rahastokohlainen jaottelu 30 jm 6\Ö~ 6,0 <c) EMOTR I EAKR ESRJ Tjl 3,1 0^8 (a) 2 1% (b) '28% DMaa- ja metsätalouden elävöittäminen (a) O Teollisuuden ja palveluelinkeinojen työllisyys (ti) • Matkailu ja elämänlaatu (c) Seistcmäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 117 Toteuttaminen vuonna 1995 Luxemburgin tavoitteen 5b kohdealutta koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin joulu kuussa 1994. Ohjelman ensisijaisina tavoitteina ovat työpaikkojen luominen ja säilyttäminen pk- ja pkt-yrityksissä sekä matkailun ja elämänlaadun kehittäminen. Ohjelman toteuttamisesta huolehtii maatalousministeriö. Seurantakomitean ensimmäinen kokous oli tarkoitus pitää vuonna 1995, mutta se siirrettiin vuodeksi 1996. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 61: Tavoite 5b — Luxemburg — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelma ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki d) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1994 Luxemburg | 25,5| 6,0j 0,0| 0,8| 14%| 0,2j 0,4| 50% Rahoituksen toteutumisen osalta voidaan todeta, että komissio sitoi 14 prosenttia ja maksoi 7 prosenttia koko kaudelle vahvistetusta yhteisön tuesta. ALANKOMAAT Tavoite Sb - Toinuniasuunnilclitui 1994-1999 Väestö ( 1 0 00 as. ) Pinta-ala (km') 1 J 800 S. 405 Miljoonaa ecua 5 YOA " Yhteensä! 150,0 (d) Keskiarvo/YOA | 30. 0 Rahastokohtainen jaottelu (e) 11% M is (a) 8% (b) 25% EMOTRl EAKR ESR) 5ÖJ6. 81. 8 ]__ (C) 42% O Maatalouden Ja puutarhaviljelyn kehittäminen (a) O Yritysten perustaminen (b) • Matkailuinfrastruktuuri (c) O Ympäristön suojelu (d) • Inhimilllisel voimavarat (e) O Tekninen apu (f) Toteuttaminen vuonna 1995 Komissio hyväksyi Alankomaiden viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa joulukuussa 1994. Tukitoimen piteet kohdistuvat pääasiassa pk- ja pkt-yritysten tukemiseen ja ympäristönsuojeluun. Ohjelmien toteuttamisesta vastaavat alueet. Komissio osallistui kahdeksaan seurantakomitean kokoukseen vuoden 1995 aikana. Kokouksissa annettiin tiedot hankkeiden valintaperusteista. Arviointiohjelmia valmistellaan parhaillaan ja ensim mäiset tarjouspyynnöt on tarkoitus käynnistää vuoden 1996 aikana. 118 Seislentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 62: Tavoite 5b — Alankomaat — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi 1994 Friesland Groningen / Drenlhe Limburg Overijssel Zeeland YHTEENSÄ Kokonais kustannukset RR:n luki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksu! 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 266,9 157,4 48,4 70,2 49,2 592,1 68,7 34,9 19,1 15,5 11,8 150,0 4. 5 0,0 0,0 1,4 1. 4 7,3 12. 7 4. 2 2. 3 3. 3 3. 2 25,6 18% 12% 12% 21% 27% 17% 4. 1 1,7 0,4 1,2 2. 0 9,5 5. 2 2. 1 1,1 1. 6 2,5 12,6 41% 50% 50% 50% 79% 49% Vuosina 1994-1995 komissio sitoi 17 prosenttia ja maksoi 8 prosentti koko kaudelle vahvistetuista yhteisön määrärahoista. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Tavoite Sb - Toimintasuunnitelma 1994-1999 Väestö (1 000 as. ) Pinta-ala (km3) I 2. 8 | Miljoonaa ecua 41 67. 987 11 YOA : Yhteensä] Kcskiarvo/YQA | Rahasiokohtatnen jaottelu EMOTR I EAKR ESRJ 820,5 74,6 151,2 535,0 134,3 (c) Toteuttaminen vuonna 1995 (f) 1% D Maatalouden monipuolistaminen (e) 3% I (a) 6% (a) O Yritykset (ei maatalousalan) (b) (d) • Matkailu (c) O Ympäristönsuojelu (d) • Inhimilliset voimavarat (e) ( b) 55% O Tekninen apu (0 Vuoden 1994 lopun ja vuoden 1995 alun välisenä aikana hyväksyttiin Yhdistyneen kuningaskunnan 11 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa. Yleisesti ottaen etusijalle on asetettu erityisesti pk- ja pkt-yritysten tukeminen sekä matkailun kehittäminen. Ohjelmien toteuttamisesta vastaavat kansalliset viranomai set. -Vuonna 1995 järjestettiin 18 seurantakomitean kokousta, joissa komiteoiden jäsenille annettiin tiedoksi hankkeiden valintaperusteet. Arviointiohjelmat saadaan valmiiksi vuonna 1996. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 119 Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1999 Taulukko 63: Tavoite 5b — Yhdistynyt kuningaskunta Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset KR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 Maksut 1994-1995 (3) % (3)/(2) 1995 Borders Region Keski-Skollanti / Tayside Dumfries and Galloway English Midland Uplands Grampian Lincolnshire The Marches Wales 1994 East Anglia English Northern Uplands Lounais-Englanti YHTEENSÄ 76,6 64,0 125,3 33,3 96,2 133,6 90,8 483,4 132,4 262,3 514,5 2. 012,3 30,4 25,4 47,7 12,2 39,5 53. 7 40. 6 184,0 60,0 108,0 219,0 820,5 7. 7 3. 8 6,7 1,4 5. 6 7,5 6,2 27. 1 1,4 2. 2 5. 1 74,6 7. 7 3,8 6. 7 1. 4 5. 6 7. 5 6,2 27,1 8,6 15,0 31,2 120,7 25% 15% 14% 12% 14% 14% 15% 15% 14% 14% 14% 15% 3. 1 2,0 3. 6 0. 7 2,9 4,0 3. 4 15,3 1. 0 1. 7 8,8 46,4 3. 1 2. 0 3,6 0,7 2,9 4,0 3. 4 15. 3 4,6 8,1 21,8 69,4 41% 54% 54% 52% 52% 53% 55% 56% 53% 54% 70% 58% Komissio sitoi 15 prosenttia ja maksoi 8 prosenttia koko kaudelle vahvistetusta yhteisön tuesta. 120 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 7. Uusien jäsenvaltioiden liittäminen rakennepolitiikkoihin Vuoden 1994 liittymisneuvotteluissa kiinnitettiin erityistä huomiota kolmen uuden jäsenvaltion yhteisön rakennepolitiikkaan liittämiseen ja siitä annetaan tarkempia määräyksiä itse liittymisasia kirjassa. Liittymisasiakirjassa määrätään rakennerahastojen uuden tavoitteen (tavoite 6) käyttöönot tamisesta erittäin harvaan asutuilla alueilla, tehdään Itävallan Burgenlandin osavaltiosta tavoitteen 1 kohdealue ja vahvistetaan jäsenvaltiokohtaisesti tavoitteiden 1 (Itävalta) ja 6 (Suomi ja Ruotsi) sekä tavoitteiden 2-5b (kaikki kolme maata) maksusitoumusmäärärahat. Liittymisasiakirjassa ei anneta tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueiden luetteloa eikä vahvisteta tavoitteiden 2-5b määrärahojen jakautu mista. Määrärahojen jakaminen kuuluu komission toimivaltaan ja se teki asiaa koskevat päätöksen sä vuoden 1995 aikana54. Vuonna 1995 uusien jäsenvaltioiden kohdalla keskityttiin pikemminkin eri tavoitteisiin liittyvien ohjelma-asiakirjojen valmisteluun kuin ohjelmien toteuttamiseen, koska yhteisön sääntöjä alettiin soveltaa kyseisissä maissa vasta 1. päivästä tammikuuta 1995 alkaen. Tästä syystä katsottiin, että näiden maiden eri ohjelmiin liittyvät tavoitteet olisi esiteltävä eri jaksossa. Muiden jäsenvaltioiden osalta tässä kertomuksessa keskitytään vuoden 1995 aikaiseen täytäntöönpanoon ja toteuttamiseen. On kuitenkin korostettava, että lähes kaikki tavoitekohtaiset tukiohjelmat hyväksyttiin erittäin nopeasti vuoden 1995 aikana. Monet niistä voitiinkin käynnistää ennen vuoden 1995 päättymistä. Kolmen uuden jäsenvaltion osalta hyväksyttiin vuonna 1995 yhteensä 35 ohjelma-asiakirjaa: 17 Itävallan osalta, 9 Suomen osalta ja 9 Ruotsin osalta. Vuoden lopussa oli hyväksymättä ainoastaan kuusi Ruotsin yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, joista yksi koski tavoitetta 4 ja viisi tavoitetta 5b. Suurin osa hyväksytyistä ohjelmista liittyi tavoitteisiin 2 ja 5b (10). Toisen ja kolmannen sijan saavat tavoite 5b (9) ja tavoite 5a maatalous (5). Muiden tavoitteiden osalta hyväksyttiin yksi ohjelma/jä senvaltio (tavoite 1:1, tavoite 3: 3, tavoite 4: 2, tavoite 5a kalastus: 3, tavoite 6: 2). Kestävän kehityksen säilyttämisen tarve: Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa ollaan ympäristötietoisia. Ympäristön tila kaikissa kolmessa uudessa jäsenvaltioissa on erittäin hyvä. Erityisesti Ruotsin ja Suomen pohjoisosia (harvaan asuttu tavoitteen 6 kohdealue) pidetään viimeisinä Euroopan alueina, joissa villi luonto on säilynyt lähes koskemattomana. Itävallassa on joitakin Euroopan kauneimmista vuoristoalueista. Ympäristöasioiden huomioon ottaminen näkyy myös näiden jäsenvaltioiden kehittyneessä ympä ristölainsäädännössä. Tavoitteiden 6 ja 2 kohdealueilla Suomessa ja Ruotsissa suurin ympäris töongelma on luultavammin rajat ylittävän saastumisen uhka. Maan ja veden happamoituminen aiheuttaa jonkin verran vahinkoa. Toinen tärkeä kysymys näissä maissa on luonnonvarojen kestävä hyväksikäyttö. Itävallassa tärkeimpiä ympäristökysymyksiä ovat todennäköisesti vuoris toalueiden luonnonympäristön suojelu liikenteen aiheuttamalta saastumiselta ja kestävien matkai- lumuotojen edistäminen. Ympäristö kaikkien ohjelmien laaja-alaisena tavoitteena: Uusien jäsenvaltioiden ohjelmien yhteisenä piirteenä on ympäristön huomioiminen kaikkien toimenpiteiden taustalla olevana horisontaalisena teemana. Ruotsin ohjelmiin kuuluvissa useim missa toimenpiteissä ympäristökysymyksiä käytetään horisontaalisena perusteena. Luonnollisesti ei ole mahdollista ilmaista taloudellisesti päätöstä asettaa etusijalle kestävään kehitykseen ja luonnonolojen parantamiseen tähtääviä toimia. 54 Vuoden 1994 laajentumisen rakenteellisia kysymyksiä käsitellään yksityiskohtaisemmin vuoden 1994 vuosikerto muksessa. Scisieniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 121 7. 1. Tavoitteet 1 ja 6 Tavoite 1 ITÄVALTA Burgenlandin alue Itävallassa on ainoa tavoitteen 1 kohdealue kolmessa uudessa jäsenvaltiossa. Vuonna 1995 tämän kolmen Keski-Euroopan maan raja-alueen keskimääräinen BKT oli noin 70 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Sen 270 000 asukasta elävät pääasiassa maaseutualueilla, joiden pinta-ala on 4 000 km2. Komissiolle 20. huhtikuuta 1995 esitetty yhtenäinen ohjelma-asiakirja hyväksyttiin 15. marraskuuta 1995. Rakennerahastojen tuki on 165,6 miljoonaa ecua ja ohjelman kokonaiskustannukset 831,4 miljoonaa ecua. Tavoite 1: Itävalta - toimintasuunnitelma 1995-1999 Ensisijaiset tavoitteet kustannukset Yhteensä EAKR ESR EMOTR Kokonais KJi. it tuki Kansallinen julkinen rahoitus Yksityinen rahoitus Kauppa ja teollisuus (. ) Tutkimus/kehittäminen (b) Matkailu (c) Maatalous ja ympäristö (d) Kasvun edistäminen ja vakaa työllisyys (t) Tekninen apu (0 360. 9 82. 6 191. 5 125. 0 63. 0 8. 4 56. 8 15. 5 38. 7 24. 2 26. 3 4. 1 53. 8 12. 5 38. 7 0. 7 2. 0 Yhlnniä 831,4 I6S. 6 107,6 3. 0 3. 0 25. 6 1. 5 33,1 24,2 0. 6 24,8 114. 4 26. 9 63. 2 48,2 26. 7 4. 2 2*3,6 189. 7 40. 2 89. 6 52. 6 10. 0 182,1 (e) e% (0 1% ( a) 43% ( d) 15% (C) 23% ( b) 10% Alueellista kehittämistä koskevan ohjelman yleisinä tavoitteina ovat dynaamisen teollisuus-, kauppa- , matkailu- ja maatalousalueen luominen Keski-Eurooppaan ja sisäisten taloudellisten erojen vähen täminen yhtenäistämällä elämänlaatua koko alueella. Rahoitettujen toimenpiteiden tarkoituksena on luoda 7 300 uutta työpaikkaa (6 000 teollisuudessa, 1 000 teknologian alan pk-yrityksissä ja 300 teknologiakeskuksissa). Joitakin yleisiä tavoitteita: • Erityistä huomiota kiinnitetään mahdollisuuksiin lisätä naisten, am mattitaidottoman työvoiman ja nuorten työtilaisuuksia erityisesti maaseutualueilla. Tällä tavoin voidaan pysäyttää väestökato ja vähen tää muuttoliikettä; • Paikallisen työvoiman koulutukseen ja pätevöittämiseen tähtäävien toimenpiteiden tavoitteena on täyttää alueen tarpeet teknologian alan pk-yritysten yrittäjien koulutuksen ja paikallisen talouden kehittämi sen suhteen; • Kansainvälistyminen, yhteistyö ja verkottuminen, joka heijastaa Bur genlandin alueen maantieteellistä tilannetta ja sen yhteistyötä Unkarin ja muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa; • Ainutlaatuisen ympäristön säilyttäminen: Luonnon ja ympäristön suojelua koskevan toimenpiteen (0,8 miljoonaa ecua rakennerahas toista; kokonaiskustannukset 2,26 miljoonaa) tavoitteena on osallis tua hankkeiden rahoitukseen matkailualan kannalta houkuttelevilla suojelualueilla ja maisemissa: Burgenlandin ekologinen ohjelma, Neusiedlerseen, Neusiedlersee-Seewinkelin luonnonpuiston puhdista mista koskeva ohjelma ja vaarassa olevien biotooppien ja elävien lajien suojelua koskeva ohjelma. Keski-Euroopan uuden tilanteen ja Itävallan Euroopan unioniin liittymisen tarjoamia mahdollisuuk sia on hyödynnettävä myös Burgenlandin alueella vuosina 1995-1999. Tässä mielessä naapurimaiden ja muiden Itävallan alueiden kasvumahdollisuuksilla on hyvin suotuisa vaikutus Pohjois- ja Keski- Burgenlandin tulevaisuuden näkymiin. Alueen eteläosa ei saa vastaavaa hyötyä samoista ulkopuoli sista kannustimista. Siellä onkin keskityttävä omien mahdollisuuksien kehittämiseen (erityisesti kylpylämatkailu) ja yritettävä hyötyä mahdollisimman paljon rajojen yli ulottuvasta yhteistyöstä. 122 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 64: Tavoite 1 — Itävalta — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo naa ecua) Ohjelma ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) 1995 YOA Burgcnland | 831,4| 165,6| 28,8| 17%| 14. 4| 50% Tavoite 6 Tavoite 6 esitettiin liittymisasiakirjassa ja sen tarkoituksena on harvaan asuttujen alueiden kehittä minen. Tällä tarkoitetaan, että asukastiheys on enintään kahdeksan henkilöä neliökilometriä kohti. Tavoitteeseen 6 kuuluvat alueet Suomessa ja Ruotsissa määriteltiin liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 6. Yleisesti myös tavoitteeseen 6 sovelletaan rakennerahastoista annettujen asetusten säännöksiä ja erityisesti tavoitteeseen 1 sovellettavia säännöksiä. Taulukko 65: Tavoite 6 Suomessa ja Ruotsissa — perustilastot Väestö yhteensä tavoite 6 %:ia kokonaisväestöstä Pinta-ala yhteensä tavoite 6 (km2) %:ia kokonaispinta- alasta Suomi Ruotsi YHTEENSÄ 840. 000 449. 000 1. 289. 000 17% 5% - 206. 000 241. 640 447. 640 60% 50% - SUOMI Tavoitteeseen 6 kuuluvat Suomen alueet kattavat yhtenäisen pinta-alan, johon kuuluvat Lapin, Kainuun, Pohjois-Karjalan ja Etelä-Savon alueet sekä osia Pohjois- ja Keski-Pohjanmaan, Pohjois- Savon ja Keski-Suomen alueista. Keskimääräinen asukastiheys on neljä henkilöä neliökilometriä kohti. 1990-luvun lamasta johtuva työttömyyden kasvu näillä alueilla on pahentanut niiden perintei siä ongelmia, joita ovat väestön asteittainen väheneminen ja kaupunkeihin suuntautuva maaltapako. Lisäksi kaikki alueet ovat suuresti riippuvaisia maa- ja metsätaloudesta sekä julkisista palveluista. Perusteollisuus on epätasapainossa ja keskittyy joihinkin suuriin metsä-, metalli- ja kemianteollisuu den alan yrityksiin. Lisäksi pk-yrityksiä on suhteellisen vähän ja julkissektorin työpaikkojen vähene minen vaikuttaa enemmän naisiin kuin miehiin. Tavoitteen 6 yhtenäinen ohjelma-asiakirja esitettiin komissiolle 8. maaliskuuta 1995 ja se hyväksyt tiin 11. heinäkuuta 1995. Sen strategiana on kehittää alueiden valtteja eli puuteollisuuden ja metsätalouden tuotteita, erikoistuneita maatalouden haaroja, metalliteollisuutta, elektroniikkateolli suutta ja matkailua. Tarkoituksena on vahvemman pk-yrityssektorin luominen kannustamalla pai- kallisteollisuuden ja yksityissektorin yritysten perustamista sekä koulutusta ja tutkimus- ja kehittä mistoimintaa. Ohjelmassa pyritään myös käyttämään maksimaalisesti uusien teknologioiden tarjoa mia mahdollisuuksia erityisesti televiestinnän alalla pitkien etäisyyksien aiheuttaman vaikutuksen ehkäisemiseksi. Koska maatalous on tärkeää erityisesti alueen eteläosissa, noin neljäsosa ohjelmasta on suunnattava viljelijöiden tukemiseen epäsuotuisten alueiden maatalouden tukijärjestelmän mu kaisesti (tavoite 5a). Ohjelmaan kuuluu myös ESR:n toimenpiteitä, joilla tuetaan työttömiä ja koulutusta. ESR rahoittaa myös tietoyhteiskuntaan liittyviä hankkeita. Suomen viranomaisten kanssa käytyjen neuvottelujen aikana alunperin ehdotettuihin ohjelmiin tehtiin joitakin muutoksia. Yhteisön osarahoitusosuutta epäsuotuisilla alueilla vähennettiin, jotta kehittämiseen tarvittavat määrärahat löydettäisiin. Perusrakenteita koskevat hankkeet hylättiin ja inhimillisiin voimavaroihin liittyviä toimia tietoyhteiskunnan alalla lujitettiin. Lisäksi jotkut melko Seisleniäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 123 vaatimattomat toimenpiteet yhdistettiin maaseudun joustavaa kehittämistä koskevaan pakettiin, jolla rahoitetaan pääasiassa paikallisia hankkeita monilla eri aloilla mukaan lukien Pohjois-Lapin saamelaisvähemmistöön liittyvät hankkeet. Tavoite 6: Suomi - toimintasuunnitetnm 199S-1999 (miljoonaa ecua) Pääasialliset tavoitteet kustannukset Yhteensä EAKR ESR EMOTR KOR julkinen rahoitus Kokonais RR. 11 luki Kansallinen yksityinen (d) 1% Teollinen kehittäminen (a) 513,4 153. 7 133,8 19,9 Inhimillisien voimavaiujr. n Lcluttaminen (t) M. uulous, melsanhoilu. puuuihavtljcly, kalastus, maaseudun kehu ja ympanslo (r) 1 etninen apu (il) 189. 8 87,9 16. 7 71. 2 biU. S 209. 1 18. 4 9. 2 18. 6 3. 4 12. 6 2. 1 Viilenisi 1. 37d,l 459. 9 172,5 1(15. 8 rahoitus 0,0 0. 0 17-t. U V> 177,6 0. 0 0,0 3. 1» (1. 1 4,0 153. 7 206. 0 87,9 14. 0 280. 5 114. 9 531. 3 J34. 9 (b) ,<% Lopulliseen ohjelmaan kuuluu kolme ensisijaista tavoitetta: teollinen kehittäminen, yritysten luomi nen ja olemassa oleviin yrityksiin investointi; inhimilliset voimavarat, mukaan lukien koulutus ja työttömien neuvontapalvelut, tutkimus ja tietoyhteiskunta; maatalous, metsätalous, kalastus, maa seudun kehittäminen ja ympäristö. Yhteisö rahoittaa ohjelmaa 459,9 miljoonalla eculla Gösta suurin osa eli 39% maksetaan EMOTR:ista, koska tasaushyvitykset ovat huomattavia) ja kokonaiskustan nukset ovat 1,326 miljardia ecua. Ympäristötoimenpiteet: Teollisuuden kehittämistä ja ympäristönsuojelua kuuluu toimenpiteitä, joita yhteisö rahoittaa 14,4 miljoonalla eculla: • ensinnäkin halutaan rohkaista biomassan ja muiden uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja tuki: 8 miljoonaa kehittää energiaa koskevia perusrakenteita ecua; kokonaiskustannukset: 35,3 miljoonaa). Tähän kuuluvat mm. investoinnit ympäristöys tävällisiin energiantuotantoa koskeviin menetelmiin (uusiutuvat energialähteet, päästöjen vä hentäminen jne. ) ja energian järkevää käyttöä koskevat koskevien tavoitteiden osalta Suomen YOA:aan ja verkkoja (rakennerahastojen toimet; • ympäristönsuojeluun liittyvä toimenpide koskee veden toimitusjärjestelmien jätehuollon parantamista, kierrätyksen kehittämistä, matkailukeskusten ympäristöhallintoa luonnonvaroihin mia jne. (rakennerahastojen tuki: 6,4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: investointia, ympäristötutkimuksia, parantamista, ympäristönsuojelua, suunnitel koskevia 16 miljoonaa). Ohjelman tavoitteina on vähentää työttömyyttä vuosittain 2 prosentilla ja työllistää 8 000 työtöntä alueella, jossa oli 90 600 työtöntä vuonna 1994 (24% työelämässä olevasta väestöstä), lisätä yksityis ten palvelujen ja teollisuuden työpaikkojen määrä 135 000:een (117 500 vuonna 1994) ja vähentää 5 prosentilla paikallisen BKT:n ja kansallisen keskiarvon välistä eroa (eli vähentää ero 20%:sta 15%:iin). Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hallinto on jaettu alueiden ja keskushallinnon kesken. Kukin alue on hyväksynyt oman ohjelmansa, jonka se panee täytäntöön hankkeiden valintamenettelyjä ja -perustei ta koskevan yhteisen kehyksen mukaisesti ja alueen, ministeriöiden paikallisyksiköiden ja työmarkki naosapuolten edustajista koostuvan alueellisen hallintokomitean välityksellä. Tästä syystä ohjelma sisältyy yhteen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan, johon kuuluu yksi seurantakomitea. Seurantakomi tea kokoontui vuoden 1995 syys- ja marraskuussa. RUOTSI Ruotsissa on seitsemän tavoitteeseen 6 kuuluvaa aluetta, jotka sijaitsevat maan pohjoisosissa. Niihin kuuluu yksi kokonainen lääni (Jämtland) ja osia kuudesta muusta läänistä (Värmland, Kopparberg, Gävleborg, Västernorrland, Västerbotten ja Norrbotten). Niiden asukastiheys on kaksi henkilöä neliökilometriä kohti. Näille alueille on kokonaisuudessaan ominaista pienet kaupunkikeskukset, 124 Seisienitis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 jotka sijaitseva kaukana toisistaan. Kolmasosa väestöstä asuu hyvin hajallaan kyseisten keskusten ulkopuolella. Alueen harva asutus ja siitä johtuva suuri riippuvuus rannikkoalueista edellyttää perusrakenteita ja sosiaalista yhteisvastuullisuutta. Työttömyystaso on 13 prosenttia ja työllisyys riippuu suuresti julkisesta sektorista erityisesti naisten työpaikkojen osalta. Toiseksi suurimpina työllisyyslähteinä ovat metsätalous ja taantuva kaivostoiminta. Komissio hyväksyi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 6. marraskuuta 1995. Rakennerahastojen tuki on 252 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannukset 635 miljoonaa ecua. Ohjelman tavoitteena on poistaa ongelmia, jotka liittyvät alueiden syrjäiseen asemaan, perinteisen teollisuuden työpaikkojen vähene miseen (erityisesti kaivokset) sekä naisten ja nuorten maaltapaosta johtuvaan väestön epätasapai noon. Ohjelmassa halutaan myös kehittää alueen omia voimavaroja eli sen turmeltumatonta ympä ristöä, runsaita luonnonvaroja ja suhteellisen hyvin kehittyneitä perusrakenteita. Yhtenäisessä ohjel ma-asiakirjassa pyritäänkin luomaan yksityiselle sektorille työpaikkoja, jotta voitaisiin vähentää työttömyyttä ja korvata julkisen sektorin työpaikkojen suunniteltu vähentäminen, joka kohdistuu erityisesti naisiin. Pienten hajanaisten yhteisöjen säilyminen riippuu niiden mahdollisuuksista synnyt tää uusia työpaikkoja sekä kyvystä pitää alue vetovoimaisena asuin- ja työskentelypaikkana. Tavulle 6: Ruutit • iiiimiiilusuuiinitelinu 199S-I9<J9 (miljoonaa ecua) l'oâa\lalhiel tavoitteet Aulu. iim kuMannukxrt 1 yollisyys. kauppa ja teollisuus (a) Osaamisen edistäminen (li) Maalalous, kalastus ja luonnonvarat (e) Maaseudun kehin, ja yhdyskuntatyö (d) Saamelaiset (e) Tekninen apu (0 82. 6 48. 8 66. 1 41. 7 58,2 35. 7 12,5 13. 7 269. 4 102. 7 151,5 85. 4 15. 7 10. 3 63 5,01 20. O 2. 6 5. 0 Kansallinen Vk my uit julkinen tuholla 80. 2 40. 4 61. 0 41. 7 (b) IES Viiden ensisijaisen tavoitteen ympärille keskittyvä ohjelman strategia perustuu myös tiettyihin hori sontaalisiin teemoihin: tietotekniikoiden maksimaalinen hyväksikäyttö kaikilla sosiaalis-taloudellisen toiminnan alueilla; miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien takaaminen; erityisen luonno nympäristön ja kulttuuriperinnön säilyttäminen; alueen kilpailueduista hyötyminen; yksilöiden taito jen ja pätevyyden parantaminen. Yritysten tukemiseen ja niiden kilpailukyvyn lisäämiseen, TTK- toiminnan mahdollisuuksien sekä tietotekniikan kehittämiseen, maatalouden ja luonnonvarojen kehittämiseen ympäristöystävällisesti, matkailun kehittämiseen, paikallisten aloitteiden edistämiseen ja koulutus- ja pätevyystason lisäämiseen liittyy myös yksi toimenpidekokonaisuus. Saamelaisia koskevan erityistavoitteen tarkoituksena on mahdollistaa heidän ympäristönsä ja perinteisen elämän tapansa (poronkasvatus) säilyminen. Ympäristötoimenpiteet: Ruotsin YOA. aan kuuluu kaksi toimenpidettä, joita yhteisö tukee 6 miljoonalla eculla: • luonnonvarat ja maaseutumaisemien säilyttäminen: kierrätys, veden toimitus- ja poistojärjes- telmien parantaminen, erityisalueiden suojelu, tutkimus ja pilottihankkeet ympäristöystävälli sen maatalouden alalla ja parempien ympäristöhallintoa koskevien järjestelmien kehittäminen (rakennerahastojen tuki: 4 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 8 miljoonaa); • ympäristöalan asiantuntemuksen kehittämiseksi on tarkoitus tukea ympäristöteknologioihin liittyvää koulutusta, maanviljelijöiden ja metsänomistajien ympäristöhallintoon liittyvää kou lutusta, teollisuuden ja kaupan kierrätykseen liittyvää koulutusta, uusia vesitekniikoita ja matkailualan tiedottamista, joka koskee "jokamiehenoikeutta nauttia maaseudusta" fallema- nsrätt") (rakennerahastojen tuki: 2 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 4 miljoonaa). Ohjelman yleisinä tavoitteina ovat noin 9 500 työpaikan luominen ja/tai säilyttäminen, alueen henkeä kohti jakautuvan BKT:n (energiantuotantoa lukuun ottamatta) ja kansallisen keskiarvon välisen eron vähentäminen, 900 uuden yrityksen perustaminen ja tietotekniikan asiantuntemuksen lisääminen. Scistentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 125 Paikallisista ja alueellista rakenteista muodostetut hallintokomiteat panevat täytäntöön suurimman osan ohjelman rahoituksesta (80%). Joidenkin toimenpiteiden toteuttamisesta (esimerkiksi tavoit teen 5a toimenpiteet) huolehtivat keskusyksiköt. Saamelaiset puolestaan saavat yleiskattavaa tukea. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantakomitea kokoontui ensimmäisen kerran joulukuussa 1995 ja hankkeiden hyväksyminen ja toteuttaminen aloitettiin saman vuoden aikana. Taulukko 66: Tavoite 6 — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Suunniteltu Hyväksytty % Maksusitoumukset 1995 %:ia tuesta Maksut 1995 %:ia tuesta Fl 459,9 459,9 100% 81,0 18% 40,5 9% SE 252,0 252,0 100% 44,9 18% 22,5 9% Yhteensä 711,9 711,9 100% 125,9 18% 63,0 9% 7. 2. Tavoite 2 Komissio hyväksyi 22. helmikuuta 1995 Itävallan ja Suomen55 osalta ja 10. toukokuuta 1995 Ruotsin56 osalta luettelot tavoitteeseen 2 kuuluvista alueista rakennerahastoista annettujen asetusten ja Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan määräysten mukaisesti ja alueellista kehitystä ja uudistamista käsittelevän neuvoa-antavan komitean annettua yksimielisen hyväksyntänsä. Taulukko 67: Tavoite 2 uusissa jäsenvaltioissa — Perustilastot Alueiden lukumäärä 4 6 5 Väestö yhteensä tavoite 2 % :ia kokonaisväestöstä Pinta-ala yhteensä tavoite 2 (km1) 640. 000 790. 000 970. 000 8v0 15% 11% 8. 692 17. 000 35. 325 %:ia kokonaispinta-alasta 10% 5% 8% Itävalta Suomi Ruotsi ITÄVALTA Itävallan viranomaiset esittivät tavoitteen 2 neljää Itävallan kohdealuetta koskevat ehdotukset (Steiermark, Ala-Itävalta, Ylä-Itävalta ja Vorarlberg) 26. päivänä huhtikuuta 1995, ja komissio hyväksyi yhtenäiset ohjelma-asiakirjat 15. päivänä marraskuuta 1995. Ohjelmat kattavat kauden 1995-1999. Niiden kokonaiskustannukset ovat 816 miljoonaa ecua, josta rakennerahastot maksavat 101 miljoonaa ecua. Taulukko 68: Tavoite 2 Itävalta —- Rahoituksen jakautuminen alue-ja rahastokohtaisesti (miljoonaa ecua) YOA Kokonais kustannukset Yhteensä RR:n tuki EAKR ESR Sleiermark Ala-Itävalta Ylä-Itävalla Vorarlberg YHTEENSÄ 463,4 199,2 67,0 86,6 816,1 58,0 22. 4 10,8 9,9 101,0 38,8 17,9 7,1 6,4 70,2 Kansallinen julkinen rahoitus Yksityinen rahoitus 19,2 4,5 3,6 3,5 30,8 123,7 33,7 18,7 12,0 188,2 281,7 143,0 37,5 64,7 526,9 " E Y V L N : o L 5 1, 8. 3. 1995. 54 EYVL N:oL 123, 3. 6. 1995. 126 Seislentäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen strategiana on talouden uudistaminen ja monipuolistaminen alueil la, joilla metalli-, kaivos- ja tekstiiliteollisuus taantuvat nopeasti. Erityisesti painotetaan uusien yritysten perustamista ja olemassa olevien yritysten lujittamista (erityisesti pk-yritykset) uusia tekno logisia taitoja kehittämällä. Noin 60 prosenttia käytettävissä olevista varoista kohdennetaan teolli suuden ja pienteollisuuden sekä vastaavien teknologisten taitojen vahvistamiseen. Varoista 30 prose nttia käytetään inhimillisten voimavarojen pätevöittämistä koskevien toimenpiteiden rahoittamiseen ja 7 prosenttia matkailun kehittämiseen ja edistämiseen. Neljän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan puitteissa rahoitettujen toimenpiteiden ansiosta syntyvien tai säilyvien työpaikkojen määrän on arvioitu olevan 11 000. Tavoite 2: Itävalta - toinùntasuunnilelma 1995-1999 Kokonais Fääasiallisel tavoitteet kustannukset Yhteensä K/C/i tuki EAKR ESR Kansallinen Yksityinen julkinen rahoitus rahoitus (d) 9' (e) 1% Yritysinvestoinnit ( m u k a an lukien matkailu) (a) T T K, i n n o v a a u o, teknologiansiirto (u) Toimintaa lukevat iiUiastrukiuuril (c) k o u l u t us ja uudelleenkoulutus (ii) T e k n i n en apu («) V I I V E E N SÄ 573. 4 84. 4 76. 6 75,6 6. 1 116. 1 40. 11 10. 2 16. 7 50,5 2. 8 101,(1 40,8 10,2 16. 7 0. 0 2,5 70,3 0,0 0,0 0,0 30. 5 0. 3 3U. 8 84. 9 23. 2 35. 1 41. 7 3. 3 (b) 44 7. 7 51. 0 24,8 3. 4 0. 0 1KB. 2 SJ<i,Y (a) 7i% käyttööno Ympäristön huomioon ottaminen Ympäristönsuojelu on YOA. jen erottamaton osa ja se liittyy puhtaiden ton ja vaihtoehtoisten energialähteiden käytön • Steiermarkissa kahteen eri ensisijaiseen tavoitteeseen (teollisuusinvestoinnit yhdennetysti: tukemiseen: tekniikoiden logiansiirto ja neuvonta) kuuluvalla kahdella toimenpiteellä joittaviin yrityksiin vaa neuvontaa; investointia sekä energian säästämisestä ja ympäristötekniikoista ja matkailu; tekno tuetaan ympäristönsuojelua har annetta • Vorarlbergissä tietotaidon parantamista koskevalla toimenpiteellä tuetaan pilottihankkeita toimintaa, joka edistää energian järkevää käyttöä ja ympäristöystävällisempiä koita; ja tuotantoteknii- • Ala-Itävallassa ympäristötoimet kuuluvat kolmeen tuksen yhteydessä tuetaan yritysten jätteiden ja ilmansaasteiden vähentäminen yhteydessä pk-yrityksille tarkastukset jne. ); ja talouden perusrakenteiden yhteydessä siin tehtäviä investointeja (aurinkoenergia, biomassa, tuulienergia, vesivoimasähkö tekemiä investointeja (energian järkevä käyttö, (jätteiden käsittely, saasteiden tarjotaan neuvontaa jne. ); yrityksille rakenneuudis teollisuus neuvontapalveluiden vähentäminen, tuetaan uusiutuviin energialähtei toimenpiteeseen: tarjottavien talouden jne. ). Lisäksi toteutetaan erityistoimenpiteitä, joiden tavoitteena on naisten sijoittaminen uudelleen työmarkkinoille erityisesti Ala- ja Ylä-Itävallassa. Teknistä apua annetaan, jotta voidaan lujittaa ja luoda alueellisia hallintorakenteita, jotka auttavat uutta luovien hankkeiden kehittämistä ja käynnistämistä sekä alueellisten kehittämisponnistusten yhteensovittamista. Taulukko 69: Tavoite 2 — Itävalta Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mii- joonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset KR:n tuki 0) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(D Maksu sitoumukset 1995 (3) % (3)/(2) 1995 YOA Ylä-Hävalta YOA Ala-Itävalta YOA Sleiermark YOA Vorarlberg 199,2 67,0 463,4 86. 6 816,1 22,4 10,8 58,0 9,9 101,0 22,4 10,8 11,1 9,9 54,1 100% 100% 19% 100% 54% 7,6 3,9 5,6 4. 3 21,4 34% 37% 50% 44% 40% YHTEENSÄ Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 127 SUOMI Suomessa tavoitteeseen 2 kuuluu kuusi teollisuusaluetta. Toimintasuunnitelma on sisällytetty yhteen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan kaudella 1995-1996, ja Suomen viranomaiset haluavat esittää uuden ohjelman kaudeksi 1997-1999. Alueista kolme on rannikkoalueita (osia Satakunnasta ja Varsinais- Suomesta länsirannikolla ja Itä-Uudestamaasta ja Kymenlaaksosta Suomenlahden itärannikolla ja Kokkolasta luoteisrannikolla). Kolme muuta aluetta sijaitsevat sisämaassa Päijät-Hämeen (Lahti), Keski-Suomen (Jyväskylä) ja Etelä-Karjalan (Lappeenranta) alueilla. Alueiden suurimpana ongelma na on korkea työttömyysaste (keskimäärin 23% vuonna 1994 verrattuna kansalliseen keskiarvoon 20%), joka johtuu rakennemuutoksista ja työpaikkojen jatkuvasta vähenemisestä pääasiallisilla teollisuudenaloilla, joita hallitsevat metsä-, metalli- ja kemianteollisuuden suuryritykset. Näiden teollisuudenalojen työpaikkojen rakenteellinen lasku on kiihtynyt Venäjän kaupan romahdettua vuoden 1990 jälkeen. Riippuvuus muutamista suurista työnantajista on eräs näiden alueiden heikkouksista. Tämän vuoksi yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa painotetaan pk-yritysten monipuolistamista ja kehittämistä. Ohjel massa rohkaistaan uusien yritysten perustamisen lisäksi olemassa olevien pk-yritysten kehittämistä investointien, tutkimuksen, uusien tuotteiden kehittämisen sekä teknologiaan ja markkinointiin liittyvien taitojen parantamisen kautta. Koulutus ja verkkojen muodostaminen muiden pk-yritysten tai suurempien yritysten (ryhmässä tapahtuva kehittäminen) kanssa onkin tärkeää. Lisäksi ohjelman tavoitteena on kehittää Suomen asemaa pääsyväylänä Venäjälle ja Baltian maihin erityisesti transito- kauppaan käytettyihin satamiin kohdennettujen investointien avulla. Tavoite 2: Suomi- loimititasuunnilelnui 1995-1996 Pääasialliset tavoitteet kustannukset Yhteensä EAKR ESR julkinen rahoitus rahoitus (c) Kokonais RR:n luki Kansallinen Yksityinen (d) 1% Yritysten kehittäminen (a) Pätevyys ja tekniikat (b) Ympäristö, infrastruktuurit ja matkailu (c) Tekninen apu (d) YHTEENSÄ 172,8 45. 6 61,1 2. 8 281,0 36. 6 16. 3 14. 9 1. 4 aa 30. 5 8. 7 14. 9 l. l ssa «. 1 7. 6 0,0 0. 3 14,0 49. 4 20. 1 37. 0 1. 4 107. » 86. 8 9. 2 9. 9 I0S. 9 (b) Ohjelma esitettiin komissiolle 8. maaliskuuta 1995 ja se hyväksyttiin 11. heinäkuuta 1995. Siihen kuuluu kolme ensisijaista tavoitetta: yritysten kehittäminen; pätevyyden ja teknologioiden kehittämi nen; ympäristö, perusrakenteet ja matkailu. Yhteisön tuki on 69,2 miljoonaa ecua ja kokonaiskus tannukset 283 miljoonaa ecua. Ohjelman tavoitteina on noin 10 000 tosiasiallisen työpaikan syntymi nen alueen teollisuuden ja palveluiden aloilla, kansalliseen keskiarvoon suhteutetun työttömyystason alentaminen, pk-yritysten määrän lisääminen 3 prosentilla ja vientiä harjoittavien pk-yritysten määrän lisääminen 3 prosentilla. Kaksi ympäristönsuojelua koskevaa toimenpidettä: Toinen toimenpide sisältyy pätevyyttä ja tekniikoita koskevaan ensisijaiseen tavoitteeseen ja toinen varsinaisesti ympäristöä koskevaan tavoitteeseen: • Ympäristötekniikoiden kehittämistä ja soveltamista koskevan toimenpiteen (0,3 miljoonaa ecua rakennerahastoista, kokonaiskustannukset 1,1 miljoonaa) tavoitteena on tukea "vihreitä" teknologioita koskevan tiedon keräämistä ja jakamista, ympäristöystävällisten tuotteiden ja tuotantomenetelmien kehittämistä, opintoja ja ympäristöalan tutkimusta sekä yritysten välistä ympäristöalan yhteistyötä. • Ympäristönsuojelua ja kaupunkien saneerausta koskevan toimenpiteen (6,9 miljoonaa ecua rakennerahastoista, kokonaiskustannukset 30 miljoonaa ecua) tavoitteena on tukea vapaiden teollisuusrakenteiden saneerausta ja käyttöä, kaupunkien keskustan ympäristön parantamista, ympäristökysymyksiä koskevien tiedotuskampanjoiden järjestämistä sekä tutkimusta ja kehit tämistä jätteiden käsittelyn alalla. 128 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Ohjelman hallinto on jaettu alueiden ja keskushallinnon välille. Kukin alue on hyväksynyt oman ohjelmansa, jota se toteuttaa valintamenettelyjä ja -perusteita koskevaa yhteistä kehystä noudattaen sekä alueen, ministeriöiden aluetoimistojen ja työmarkkinaosapuolten edustajista koostuvan alueelli sen hallintokomitean välityksellä. Tämän vuoksi ohjelma on sisällytetty yhteen yhtenäiseen ohjelma- asiakirjaan, jonka toteutusta valvoo yksi kansallinen seurantakomitea. Seurantakomitea kokoontui vuoden 1995 syys- ja marraskuussa. Taulukko 70: Tavoite 2 naa ecua) Suomi — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo- Öhjclma ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:u tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksu sitoumukset 1995 (3) /o (3)/(2) 1995 YOA Suomi RUOTSI 283,0 69,2 ____ 45% 15,6 50% Tavoitteeseen 2 kuuluvaa viittä Ruotsin aluetta (Ângermanlandin rannikko, Bergslagen, Ble- kinge, Fyrstad ja Pohjois-Norlannin rannikko, kokonaisväestö 970 000) koskevat ehdotukset esitettiin komissiolle 16. kesäkuuta 1995 ja viisi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyttiin 22. marraskuuta 1995. Ne kattavat kauden 1995-1999. Näille viidelle alueelle on ominaista vahva riippuvuus perinteisestä teollisuudesta (metsä-, kaivos-, koneenrakennusteollisuus), muutaman suuren työnantajan hallitseva asema paikallisilla työmarkkinoilla, huono yrityshenki, väestöpa- ko ja väestön ikääntyminen. Rakennerahastot rahoittavat ohjelmia yhteensä 160 miljoonalla eculla, ja kokonaiskustannukset ovat hieman yli 800 miljoonaa ecua. Näiden alueiden suurimpana haasteena on uusien työpaikkojen luominen, jotta perinteisten teollisuudenalojen viimeaikaiset menetykset ja julkisella sektorilla odotettu työpaikkojen vähe neminen voitaisiin korvata. Tämän vuoksi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan päätavoitteena on alueiden talouden uudistaminen ja monipuolistaminen vakaan pohjan luomiseksi yksityisen sektorin työpaikkojen syntymiselle. Viidessä ohjelmassa etusijalle asetetaan kyseisten alueiden yritysympäristön parantaminen sekä tuotantosektorin pk-yritysten ja yrityksille tarjottavien palveluiden lujittaminen. Toisena tavoitteena on alueiden rikkaaseen kulttuuriperintöön ja luonnon kauneuteen perustuvan matkailun kehittäminen. Näiden ohjelmien toteuttamisen an siosta syntyvien uusien työpaikkojen määräksi on arvioitu 21 000. Taulukko 71: Tavoite 2 ecua) Ruotsi — Rahoituksen jakautuminen alue- ja rahastokohtaisesti (miljoonaa YOA Kokonais kustannukset Yhteensä RR:n tuki EAKR ESR Angermanlandin rannikko Bergslagen Blekingc Fyrstad I'ohjois-Norlannin rannikko YHTEENSÄ 89,5 321,4 85,8 145,5 161,0 803,2 18,0 67,0 15,0 24,0 36,0 160,0 14,2 47,5 12,3 19,0 28,7 121,7 Kansallinen julkinen rahoitus Yksityinen rahoitus 3,8 19. 5 2,7 5,0 7,3 38,3 29,5 150,9 33,1 56,0 83,0 352,5 42,0 103,5 37,7 65,5 42. 0 290,7 Näiden strategisten tavoitteiden saavuttamista varten ensisijaisissa tavoitteissa keskitytään yritysten ja teollisuuden, matkailun ja inhimillisten voimavarojen kehittämiseen. Yritysten kilpailukyvyn ja vientimahdollisuuksien monipuolistamisen ja lisäämisen rohkaisemiseksi tuetaan neuvontapalveluja, verkkojen muodostamista sekä tutkimus- ja koulutustoimia. Pk-yritysten innovaatioiden edistämi seksi yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa halutaan tukea yritysten verkottumista, yritysten ja asiantun- Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 129 tijakeskusten välistä yhteistyötä ja pk-yritysten henkilökunnan koulutusta. Lisäksi halutaan houku tella investointeja (teollisuusalueiden saneeraus ja puhdistus ja edistämistoimet). Ohjelmissa tuetaan vielä matkailun kehittämiseen tarkoitettuja tukitoimia (esimerkiksi pienet matkailun perusrakenteet, alueiden rikasta perintöä korostavien kulttuuritapahtumien järjestäminen, uusien kohteiden kehittä minen). Nämä ensisijaiset tavoitteet perustuvat horisontaalisiin teemoihin, kuten tietotekniikan kehittäminen, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen, ympäristön säilyttämi nen sekä taitojen ja pätevyyden lisääminen. Ympäristötoimenpiteet: Ympäristötoimenpiteitä sisältyy Ruotsin kaikkiin YOA:hin ja niihin liittyy: • Hylättyjen teollisuusalueiden ja -rakenteiden saneeraus ja puhdistaminen 3 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 16 miljoonaa). (Bergslagen: EAKR: • ympäristöystävällisten tuke minen pk-yrityksissä (Fyrstad: EAKR: 0,6 miljoonaa ecua; kokonaiskustannukset: 3,6 miljoo naa). tuotteiden kehittämisen ja puhtaiden tekniikoiden käyttöönoton • Perinnön säilyttämisen ja ylläpitämisen tukeminen kokonaiskustannukset: 9,1 miljoonaa; Pohjois-Norlannin ecua; kokonaiskustannukset: 8,7 miljoonaa). (Fyrstad: EAKR: 1,6 miljoonaa ecua; rannikko: EAKR: 1,8 miljoonaa Ohjelmista hyötyvät eniten pk-yritykset, yrityksen perustamista suunnittelevat osapuolet, kunnat, eri paikallisyhteisöt sekä koulutus- ja tutkimus-kehittämislaitokset. Tavoite 2: Ruotsi - toimintasuunnitelma 1995-1999 Pääasialliset tavoitteet Kokonais kustannukset Yhteensä RR. n tuki EAKR ESR Kansallinen julkinen rahoitus Yksityinen rahoitus Yritysten kehittäminen (a) Innovaatio, tutkimui ja kehittäminen (b) Yritysympäristö, matkailu, paikallinen kehitys (e) Koulutus, tutkinnot (d) Tekninen apu (e) YHTEENSÄ 453. 1 (6. 7 157. 1 97. 2 9. 1 103,2 79. 5 17. 8 33. * 24. 3 4. 6 160,0 63. 5 17. 8 30,8 6. 2 3. 4 171,7 16 0. 0 3 18. 1 1. 7 31,3 171. 7 39. ( 19. 6 46. 9 4. 5 JSÎ. S 301,9 29. 1 33. 7 26. 0 0. 0 390,7 Ohjelmat toteutetaan yhteistyössä komission, keskushallinnon ja kaikkia paikallisia eturyhmiä edus tavien alueellisten ja paikallisten viranomaisten, mukaan lukien työmarkkinaosapuolet, välillä ja kustakin yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta vastaavista yleisistä seurantakomiteoista koostuvan hal- lintokomiteajärjestelmän välityksellä. Viisi seurantakomiteaa pitivät ensimmäisen kokouksensa jou lukuussa 1995. Taulukko 72: Tavoite 2 — Ruotsi — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil joonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(D Maksu sitoumukset 1995 (3) % (3)/(2) 1995 YOA Angerlandslcctcn YOA Bergslagen YOA Blckinge YOA Fyrstad YOA Pohjois-Norlannin rannikko YHTEENSÄ 89,5 321,4 85,8 145,5 161. 0 803,2 18,0 67,0 15,0 24,0 36,0 160,0 18,0 12,8 15,0 24,0 36,0 105,8 100% 19% 100% 100% 100% 66% 6,2 6,4 5,0 8,2 12,3 38,1 34% 50% 34% 34% 34% 36% 130 7. 3. Tavoitteet 3 ja 4 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Kuten muidenkin tavoitteiden kohdalla tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvät uusien jäsenvaltioiden yhtenäiset ohjelma-asiakirjat laadittiin aktiivisen yhteistyön ansiosta vuoden 1995 aikana. Taulukko 73: Tavoitteet 3 ja 4 — uusien jäsenvaltioiden määrärahojen ohjeellinen jakautuminen (mil joonaa ecua) Itävalta Suomi Ruotsi Yhteensä Tavoitteet 3 ja 4 Tavoite 3 Tavoite 4 395,0 343,0 520,0 1. 258,0 334,0 258,4 347,0 939,4 61,0 84,6 173,0 318,6 ITÄVALTA Itävallan tavoitteiden 3 ja 4 yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin heinäkuussa 1995. Ne saavat ESRrn rahoitusta yhteensä 395 miljoonaa ecua ja niiden toteuttamisesta vastaa yleisesti työ- ja sosiaaliministeriö erityisesti julkisen työvoimaviranomaisen ja osavaltioiden sosiaaliviranomaisten välityksellä. Ohjelmat kattavat kauden 1995-1999. Tavoite 3: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) Pääasialliset tavoitteet Rakenteellista muutoksista kärsivien henkilöryhmien tukeminen (a) Pitkäaikaistyöttömien, vanhusten ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden sopeuttaminen (b) Vammaisten sopeuttaminen (c) Nuorten ammattiin pääsyn tukeminen (d) Miesten ja naisten yhdenvertaisien mahdollisuuksien edistäminen (e) Tekninen apu (f) ESR 25,8 113,8 95,2 22,9 61,1 15,2 Yhteensä 334,0 (f) 5% (a) 8% (b) 33% Tavoite 3: Tavoitteessa 3 kiinnitetään erityistä huomiota väestöryhmiin, joihin Euroopan unioniin liittymisestä seurannut talouden kehityksen nopeutuminen on vaikuttanut eniten. ESRrn rahoitus, joka täydentää ja lujittaa Itävallan työmarkkinapolitiikkaa, kohdennetaan pääasiassa pitkäaikais työttömiin, vanhuksiin ja työmarkkinoilta syrjäytymisen uhkaamiin henkilöihin. Huomattavalla tukiosuudella rohkaistaan työttömiä vammaisia palaamaan työmarkkinoille. Lisätoimenpiteitä to teutetaan naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi ja nuorten sopeuttamiseksi työmarkkinoille. Tavoite 4: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) Pääasialliset tavoitteet Työmarkkinoiden suuntausten ennakointi ja tutkintojen ajantasalle saattaminen (a) Ammatillinen koulutus (b) Koulutusjärjestelmän parantaminen ja kehittäminen (c) Tekninen apu (d) ESR (c) ,4% ( d) 3% ( 3) 7% 4 5 46,0 8,4 2,1 61,0 Yhteenstt Tavoite 4: Tavoitteen 4 yhtenäisen ohjelma-asiakirjan päätehtävänä on auttaa palkansaajia mukau tumaan teollisuuden kehitykseen ja uusiin tuotantomenetelmiin. Keskittämisperiaatteen mukaisesti toimenpiteet keskitetään pk-yritysten henkilöstöön. Niissä otetaan huomioon iäkkäät, epäpätevät ja vanhentuneen pätevyyden omaavat työntekijät, ratkaisevassa asemassa olevat työntekijät, tullivir- Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 131 kailijat sekä osa-aikaiset ja kausiluontoiset työttömät. Koska tämä on uusi lähestymistapa Itävallan työvoimapolitiikassa, tukitoimenpiteet arvioidaan kahden toteuttamisvuoden jälkeen ja tarvittaessa niitä mukautetaan tai ne korvataan. Itävallan viranomaisten tekemä päätös maksaa ennakoita hankkeita edistäville osapuolille helpotti ohjelmien täytäntöönpanoa vuonna 1995. Sosiaalis-taloudelliset vaikutukset näkyvät kuitenkin vasta vuoden 1996 aikana. Taulukko 74: Tavoitteet 3 ja 4 — Itävalta — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RRmtuki (1) Tavoite 3 199 S Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) ' * , " ;- Maksu sitoumukset 1995 (3) % (3)/(2) YOA Itävalta | 779,3| 334,0| 64,]| 19%| 32,0| 50% Tavoite 4 1995 YOA Itävalta YHTEENSÄ SUOMI 171,4 950,6 61,0 395,0 11,7 75,8 19% 19% 5,9 37,9 50% 50% Uusista jäsenvaltioista Suomen yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan liittyvät ohjelmat hyväksyttiin en simmäisenä. Tavoitteiden 3 ja 4 yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin 25. heinäkuuta 1995 ja ne saavat ESRrn tukea yhteensä 343 miljoonaa ecua. ESRrn tuki vastaa 7 prosenttia työllisyystoimenpi teisiin kohdennetuista kansallisista varoista. Suomessa opetus, koulutus ja työllisyyspolitiikka ovat Euroopan edistyneimpiä, joten ESRrn toimenpiteissä ja ohjelmissa voidaan kiinnittää erityistä huomiota innovatiivisiin toimiin. Toteuttamisen osalta voidaan mainita, että kunkin tavoitteen seurantakomiteat perustettiin ja ne ovat jo kokoontuneet. Lisäksi on jo järjestetty monia seminaareja, valmistelukokouksia ja työryh miä. Suomen viranomaisten kanssa on kehitetty seuranta- ja arviointisäännöt, ja seurantakomiteat antavat niistä lausuntonsa vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon aikana. Tavoitteiden 3 ja 4 mukaises ti toteutettavien tukitoimenpiteiden yhteensovittamisesta vastaa työministeriö. Se koordinoi myös yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa kaikkiin tavoitteisiin kuuluvia inhimillisiä voima varoja koskevia toimenpiteitä ja vastaa ESRrn useimpien laaja-alaisten ohjelmien toteuttamisesta. Talousarvion laatiminen ja kansalliset säännöt takaavat ESRrn hankkeisiin sovellettavien päätöksen tekomenettelyjen laajan jaon. Tavoite 3: Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tavoitteena on työttömyyden torjunta ja talouden kasvun edistäminen pk-yrityksiä perustamalla. Noin 97 400 henkilön on tarkoitus hyötyä tavoitteen 3 mukaisesti toteutettavista toimenpiteistä. Tavoite 3: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) Pääasialliset tavoitteet Uudelleensijoittamisen väylät (a) Työpaikkojen syntyminen ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen pk- yrityksissä (b) Nuorten työllisyystarpeet (c) Ahvenanmaan tukitoimenpiteet (d) Tekninen apu (e) ESR 110. 0 61,5 82,2 0,8 __ Vhtcens»! 258,4 (d) °'3% (e) 2% 42% (b) 24% 132 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Vuoden 1995 alussa Suomen viranomaiset nopeuttivat ohjelman käynnistämistä ottamalla käyttöön menettelyn, joka koskee ehdottomia ensisijaisia tavoitteita. Uusien työmenetelmien ja käytännön mallien luominen, hallinnollinen menettely ja tarvittavien välineiden käyttöönotto kesti ennakoitua kauemmin. Monien hankkeiden toteuttaminen aloitettiin syksyn lopussa. Vuonna 1995 käynnistettiin kaiken kaikkiaan 204 hanketta. Ensimmäisen toteuttamisvuoden vaikeudet huomioon ottaen vuoden 1995 lopputilanne on melko tyydyttävä. Tavoite 4: Kaudella 1995-1999 tavoitetta 4 rahoitetaan yhteensä 84,6 miljoonalla eculla. Siihen kuuluu kolme ensisijaista alaa ja sen on tarkoitus tuottaa hyötyä 34 500 henkilölle. Tavoite 4: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) Pääasialliset tavoitteet Työelämän aikaisen kehityksen ennakointi (a) Ammatillinen koulutus ja uudelleenkoulutus; ohjaus ja neuvonta (b) ESR 7,6 ( d) (C) 30% o,2%(e) 4A (a) 9% Osaamisen kehittäminen ja innovatiiviset verkot (c) Ahvenanmaan tukitoimenpiteet (d) Tekninen apu (e) 47,5 25,5 0,2 3^8 84,6 Yhteensä (b) 57% Tavoitteen 4 ohjelma käynnistyi ennakoitua nopeammin useimmissa jäsenvaltioissa. Ainoana ongel mana on rahoituksen ja hankkeiden keskittäminen muutamiin toimenpiteisiin, joista esimerkkinä voidaan mainita erityisesti työntekijöiden käytännön taitojen kehittämistä koskeva toimenpide, joka on yhtenäisen ohjelma-asiakirjan laajin ja ainoa tähän asti kunnolla käynnistyneistä toimenpiteistä. Muut toimenpiteet kuuluvat vasta harvoihin hankkeisiin. Vuonna 1995 aloitettiin yhteensä 81 hankkeen toteuttaminen. Taulukko 75: Tavoitteet 3 ja 4 — Suomi Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2V(1) Maksu sitoumukset 1995 (3) % (3)/(2) Tavoite 3 1995 YOA Suomi | 926,0 258,4| 60,3 23%| 30,2| 50% 301,5 1. 227,5 84,6 " 343,0 14,8 75,2 18% 22% 7,4 37,6 50% 50% Tavoite 4 1995 YOA Suomi YHTEENSÄ RUOTSI Tavoite 3: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) Pääasialliset tavoitteet Nuorten työmarkkinoille pääsy (a) Pitkäaikaistyöttömyyden torjunta (b) ESR 96,6 173,1 Syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden työmarkkinoille sijoittaminen (c) Tekninen apu (d) 63,3 14,0 (d) 4% (c) 18% (a) 28% Yhteensä 347,0 (b) 50% Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 133 Tavoite 3: Ruotsi esitti tavoitteen 3 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevan luonnoksensa komissiolle huhtikuussa 1995, ja komissio hyväksyi sen 6. joulukuuta 1995. Sen toteuttaminen alkoi vasta vuonna 1996, mutta ESRrn tukea päätettiin myöntää takautuvasti 1. päivän heinäkuuta 1995 jälkeen aloitetuille tukeen oikeutetuille hankkeille. ESRrn rahoitus keskitetään tehokkaimpiin ja innovatiivi- sempiin sijoittamistoimenpiteisiin, joiden kohderyhmänä ovat eniten työmarkkinoilta syrjäytymis vaarassa olevat henkilöt. Kaikkien toimenpiteiden on noudatettava miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa periaatetta. Noin 160 000 henkilön on tarkoitus hyötyä tavoitteen 3 ohjelmasta vuosien 1995 ja 1999 välisenä aikana. Tavoite 4: Toimintasuunnitelma 1995-1999 (miljoonaa ecua) Pääasialliset tavoitteet Ennakointi, suunnitteluja kehittäminen (a) Pätevyyden parantaminen, ohjaus ja neuvonta (b) Yhteistyö-ja siirtorakenteet, verkot (c) Tekninen apu (d) ESR 26,0 112,4 26,0 8^6 173,0 Yhteensä (c) (d) 5% Tavoite 4: Ruotsin viranomaiset esittivät tavoitteen 4 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevan luon noksen komissiolle huhtikuussa 1995, mutta se voitiin hyväksyä vasta helmikuussa 1996. Tämän seurauksena ESRrn rahoitusta voidaan myöntää ainostaan kaudella 1996-1999 käynnistetyille hank keille. Ohjelmassa keskitytään pääasiassa innovatiivisiin mukauttamistoimenpiteisiin, jotka koskevat alle 50 henkilöä työllistävien pk-yritysten henkilökuntaa. Yhtenäinen ohjelma-asiakirja on johdon mukainen kokonaisuus, jonka kukin toimenpide johtaa tai avaa tien toiseen toimenpiteeseenr makrotaloudellinen ennuste johtaa yritysten ammatillisten tarpeiden ennakointiin ja määrittämiseen. Tähän lähestymistapaan kuuluu erillisten yrityssuunnitelmien laatiminen, johdon jatkuva koulutta minen ja, pääasiallisena toimenpiteenä, henkilökunnan ja erityisesti työttömyyden uhkaamien työte kijöiden taitojen kehittäminen. Viimeinen toimenpide koskee työtekijöiden, yritysten ja siirtoraken- teiden välisten verkkojen perustamisen rohkaisua. Enintään 15 prosenttia pääasiallisiin toimenpitei siin sidotuista määrärahoista varataan hankkeisiin, joiden kohderyhmänä kuntien ja läänien tasolla on julkisia hoitopalveluja tarjoavien pk-yritysten henkilökunta. Lisäksi kaikissa toimenpiteissä otetaan huomioon miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet. Tuensaajien kokonaismäärä on noin 240 000 henkilöä kaudella 1996-1999. Taulukko 76: Tavoite 3 naa ecua) Ruotsi — Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan rahoituksen toteutuminen (miljoo- Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:ntuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) o/ /o (2)/(l) Maksu sitoumukset 1995 (3) o/ /o (3)/(2) Tavoite 3 1995 YOA Ruotsi 771,0 347,0 73,0 21% 36,5| 50°/ 134 IA. Tavoite 5a Tavoite 5a maatalous Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Maatalouteen liittyvän tavoitteen 5a menoja koskevat arviot uusissa jäsenvaltioissa tavoitteiden 1, 5b ja 6 kohdealueiden ulkopuolella hyväksyttiin vuoden 1995 aikana. Lisäksi hyväksyttiin alakohtaiset ensisijaiset tavoitteet, viljelijäryhmät ja aluetyypit. Taulukko 77: Tavoite 5a maatalous — toteutumisen ennakkoarvio uusissa jäsenvaltioissa (miljoonaa ecua) Itävalta Suomi Ruotsi Yhteensä Yhteensä 385,8 331,0 90,1 806,9 Tuotanto Kaupanpitäminen ja jalostaminen Tuotanto Kaupanpitäminen ja jalostaminen Tuotanto Kaupanpitäminen ja jalostaminen Tuotanto Kaupanpitäminen ja jalostaminen ' 323,5 62,3 287,9 43,1 67,2 22,9 678,6 128,3 % 84% 16% 87% 13% 75% 25% 84% 16% Tavoite 5a maatalous —jäsenvaltioiden valinnat, 1995-1999 Itävalta (0 12% (a)1 1% (b) 3% (C) 27% Suomi (a) U% (f) 7% \- (b) °-9% (e) 57% (e 66% (e) 78% • Tiloilla toteutettavat investoinnit (a) QTuottajaryhmittymät (b) «Jalostusja kaupanpiläminen (c) D Koulutus ja tukipalvelut (d) D Vuoristoalueet ja epäsuotuisat alueet (e) PNuoret maanviljelijät (Q Tavoite 5a kalastus Valmistelut aloitettiin vuonna 1994 ja vuoden 1995 aikana hyväksyttiin kalastukseen liittyvää tavoitetta 5a koskevat Itävallan, Suomen ja Ruotsin kolme ohjelmaa kaudeksi 1995-1999. Huomau tettakoon, että Ruotsin ja Suomen tavoitteeseen 6 liittyvät yhtenäiset ohjelma-asiakirjat sisältävät myös kalastusta koskevan osan. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 135 Taulukko 78: Tavoite 5a kalastus naa ecua) etusijalle asetetut tukitoimenpiteet uusissa jäsenvaltioissa (miljoo- Itävalta Suomi Ruotsi 4,1 Pyyntiponnistusten sopeuttaminen ja uudelleensuuntaminen Muut laivastoon kohdistuvat toimenpiteet Laivaston uudistaminen Vesiviljely Suojellut merialueet Salamalaitteet Tuotteiden jalostus ja kaupanpitäminen Tuotteiden menekin edistäminen Sosiaalis-laloudelliset toimenpiteet (1) Muut toimenpiteet 2,4 6,0 0,5 1,0 6,5 2,2 pm 0,3 23,0 z. (I) Jäsenvaltiot ovat voineet ottaa käyttöön nama toimenpiteet asetuksen (EY) No 3699/93 muuttamisen jälkeen vuonna 1995 0,87 0,04 pm Yhteensä 1 2,0 ' • 1,05 4,0 12,0 5,1 1,9 2,2 9,0 2,2 pm 3,6 40,0 RR yhteensä 8,1 0,0 14,4 12,2 2,4 3,2 16,4 4,4 pm 3,9 65,0 Toimenpiteita koskevat summat maa; Hetaan kokonaismaa/ai aitojen puineissa Taulukko 79: Tavoite 5a kalastus — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil joonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset HR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksu sitoumukset 1995 (3) % (3)/(2) 1995 YOA Itävalta YOA Suomi YOA Ruotsi ITÄVALTA 22,5 81,9 115,9 220,3 2,0 23,0 40,0 65,0 2,0 23,0 40,0 65,0 100% 100% 100% 100% 0,2 6,9 12,0 19,1 10% 30% 30% 29% YHTEENSÄ Kalastukseen liittyvän tavoitteen 5a yhtenäinen ohjelma-asiakirja (tavoitteen 1 kohdealueen ulko puolella) hyväksyttiin 26. heinäkuuta 1995 ja siihen kuuluu 2 miljoonaa ecua KORrin rahoitusta kaudelle 1995-1999. Ohjelma-asiakirja koskee pääasiassa vesiviljelyä sekä tuotteiden jalostamista ja kaupanpitämistä. Seurantakomitea piti lokakuussa 1995 ensimmäisen kokouksensa, jossa se hyväk syi komitean sisäisen työjärjestyksen ja hankkeiden valintaperusteet. Itävallan viranomaiset ovat jo käynnistäneet ohjelman ensimmäiset toimet. SUOMI Suomessa tavoitteen 5a yhtenäinen ohjelma-asiakirja kattaa kaikki kalastukseen liittyvät toimenpi teet tavoitteen 6 kohdealueen ulkopuolella. Ohjeellisessa rahoitussuunnitelmassa kauden 1995-1999 kokonaisinvestointi on arvioitu 82 miljoonaksi ecuksi, josta 23 miljoonaa ecua rahoitetaan KORrsta. Ohjelma hyväksyttiin 28. heinäkuuta 1995 ja siihen liittyy kahdeksan ensisijaista tavoitetta. Näihin kuuluvat erityisesti pyyntiponnistusten sopeuttaminen, laivaston uudistaminen, vesiviljely ja tuottei den jalostaminen. Seurantakomitean ensimmäinen kokous pidettiin joulukuussa 1995. Komitean jäsenten joukossa on viisi edustajaa eri kalastusjärjestöistä. Vaikka joitakin hankkeita on jo hyväk sytty, suunnitteluun perustuva tukimenettely on Suomessa uutta ja Suomen viranomaisilta sekä seurantakomitealta vie vielä jonkin aikaa ennen kuin ne pystyvät hyväksymään menettelyt ja valvomaan ohjelman toteuttamista. RUOTSI Ruotsin kalastukseen liittyvän tavoitteen 5a ohjelma tavoitteen 6 kohdealueen ulkopuolella hyväksyt tiin 8. marraskuuta 1995. KORrin rahoitusosuus on 40 miljoonaa ecua. Ohjelman pääasiallisena 136 Seistemäs vuosikertomus — Rake une rahastoisi a 1995 tavoitteena on tukea kalastuslaivaston sopeuttamista ja uudistamista sekä jalostusteollisuuden laa dullista ja määrällistä kehittämistä. Seurantakomitea vastaa tavoitteen 5a toimenpiteistä (mukaan lukien tavoitteen 6 kohdealueet rahoituskysymyksiä lukuun ottamatta) koko maassa. Se piti joulu kuussa 1995 perustamiskokouksensa, jossa se myös hyväksyi hankkeiden valintaperusteet. Tämän vuoksi ohjelman toteuttaminen voitiin aloittaa vuoden 1996 alussa. 7. 5. Tavoite 5b Kolmen uuden jäsenvaltion tavoitteen 5b ohjelmat arvioitiin ennakolta ennen yhtenäisten ohjelma- asiakirjojen hyväksymistä. Arviointi kohdistettiin Manner-Suomen (14 aluetta) osalta yhteen ohjel maan sekä Ahvenanmaan saariston osalta yhteen ohjelmaa, Itävallan osalta seitsemään ohjelmaan ja Ruotsin osalta viiteen ohjelmaan. Arvioinnin tavoitteena oli tarjota komissiolle tarkempia tietoja alueiden tarpeista, niiden kehitysmahdollisuuksista sekä niiden maatalouden ja maaseudun kehittä misen suuntaviivoista. Niissä keskityttiin erityisesti seuraaviin kysymyksiin: ohjelmien strategian ja niiden tavoitteiden määrällisen ilmaisun määritteleminen selkeämmin erityisesti tulojen ja työllisyy den osalta, aluejakoperiaatteen noudattaminen erityisesti Manner-Suomessa, jossa kaikki tavoitteen 5b kohdealueet kuuluvat yhteen ohjelmaan, aineellisten ja toteuttamiseen liittyvien mittareiden määrittäminen ja yhteisen maatalouspolitiikan vaikutuksen mittaaminen maaseutualueilla. Näiden kysymysten tarkastelu osoittautui komissiolle hyödylliseksi myös ohjelmista neuvoteltaessa. Taulukko 80: Tavoite 5b — uusissa jäsenvaltioissa vuonna 1995 hyväksytyt yhtenäiset ohjelma-asiakirjat (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio/alue Kokonais kustannukset RR yhteensä EMOTR EAKR ESR Itävalta Kärnten Ala-Itävalta Ylä-Itävalta Salzburg Sleiermark Tiroli Vorarlberg Suomi Mannermaa Ahvenanmaa YHTEENSÄ % 2. 679,9 404,8 762,7 539,3 104,3 629,1 181,3 58,3 624,1 613,8 10,3 3. 304,0 411,0 58,0 111,6 98,5 16,0 85,3 34,4 7,2 194,0 191,4 2,6 605,0 100% 164,2 20,9 44,6 41,3 6,4 34. 1 13,8 3,1 66,7 65,5 1,2 230,9 38% 175,0 28,9 46,7 41,3 7,0 34,1 13,8 3,1 94,5 93,4 1. 2 269,5 45% 71,8 8,2 20,3 15,9 2,6 17,1 6,9 1,0 32,8 32,5 0,3 104,6 17% ITÄVALTA Väestö (1 000 as. ) Pinta-ala (kma) I | miljoonaa ecua 2. 276 50. 040 7 YOA Yhteensä I 411,0 (e) Keskiarvo/YOA | 51/7 Rahastokohtainen jaottelu EMOTR I EAKR ESRj (d) 164,2 175,0 T__ (9) 1* (a) 28% (C) 8% ( b) 28% QMaa* ja metsätalouden monipuolistaminen ja kehittäminen («) • Muiden alojen kuin maatalouden monipuolistaminen ja kehittäminen (b) • Ympäristönsuojelu (c) O Matkailu (d) • Paikallinen kehitys ja kylit saneeraus (e) • Inhimilliset voimavarat (0 9J Tekninen apu (g) Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 137 Komissio hyväksyi vuoden alussa luettelon Itävallan tavoitteen 5b kohdealueista ja yhteisön määrä rahat (411 miljoonaa ecua) kaudeksi 1995-1999. Seitsemän yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa hyväksyt tiin 4. joulukuuta 1995. Ohjelmissa on asetettu etusijalle maatalouden monipuolistaminen sekä pk- ja pkt-yritysten tukeminen. Ne edellyttävät erittäin huomattavia investointeja yksityissektorilta. Niiden toteuttamisesta vastaavat osavaltiot. Vuonna 1995 komissio sitoi 19 prosenttia ja maksoi 9 prosenttia koko kauden yhteisön tuesta. Taulukko 81: Tavoite 5b — Itävalta — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (miljoonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksu sitoumukset 1995 (3) 0/ /O (3)/(2) 404,8 762,7 539,3 104,3 629,1 181,3 58,3 2. 679,9 58,0 111,6 98,5 16,0 85,3 34,4 7,2 411,0 11,0 21,2 18,9 3,1 16,2 6,6 1. 4 78,3 19% 19% 19% 19% 19% 19% 19% 19% 5,5 10,6 9,4 1,5 8. 1 3,3 0,7 39,2 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% YHTEENSÄ 1995 YOA Kantien YOA Ala-flävalta YOA Ylä-ltavalta YOA Salzburg YOA Steiermark YOA Tiroli YOA Vorarlberg SUOMI O Maa- ja metsätalouden monipuolistaminen ja kehittäminen Väestö (1 000 as. ) Pinta-ala (km') I 1. 094 95. 219 miljoonaa ecua 2 YOA YhteensäI Keskiarvo/YOA Rahastokohtainen jaottelu EMOTR I EAKR ESR 194,0 97. 0 66/7 94,5 3^8 (9) * (a) 22% < *' • • O Muiden alojen kuin muuloudcn monipuolistaminen j* kehii (b) • Ympäristönsuojelu (c) O Matkailu (d) I Paikallinen kehitys ja kylit saneeraus (e) (b) 4i% O Inhimilliset voimavarat (0 • Tekninen apu (g) Komissio hyväksyi tammi- ja helmikuussa 1995 Suomen tavoitteen 5b kohdealueet ja yhteisön rahoitusosuuden kaudeksi 1995-1999 (194 miljoonaa ecua). Suomen viranomaiset esittivät yhtenäis ten ohjelma-asiakirjojen luonnokset 8. maaliskuuta 1995, ja komissio hyväksyi kaksi ohjelmaa 13. marraskuuta 1995. Ohjelmissa on otettu huomioon kunkin kyseisen alueen maantieteelliset ja sosiaalis-taloudelliset ominaispiirteet. Toinen ohjelmista koskee Ahvenanmaan saaristoa ja toinen mannermaata (käsittää 14 alueellista alakohtaa). Ohjelmien ensisijaisena tavoitteena on pk- ja pkt- yritysten tukeminen. Toinen tavoite koskee maa- ja metsätalouden monipuolistamista. Ahvenan maalla pyritään kehittämään erityisesti matkailua. Alueellisella tasolla toteuttamisesta vastaavat "maakuntaneuvostot" ja kansallisella tasolla sisäasiain ministeriö. Seurantakomiteat muodostettiin 11. ja 13. joulukuuta. Vuonna 1995 komissio sitoi 17 prosenttia ja maksoi 8 prosenttia kahden yhtenäisen ohjelma-asiakirjan koko kauden yhteisön rahoitusosuudesta. 138 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 82: Tavoite 5b — Suomi — Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoituksen toteutuminen (mil joonaa ecua) Ohjelmat ja hyväksymisvuosi Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksu sitoumukset 1995 (3) % (3)/(2) 1995 YOA Manner-Suomi YOA Ahvenanmaa YHTEENSÄ. 613,8 10,3 624,0 191,4 2,6 194,0 30,5 2,3 32,8 16% 89% 17% 15,2 0,7 15,9 50% 30% 49% RUOTSI (f) 2 1% (9) » ( a) 17% V:ies(O(l000as. ) 1'mla-alu (km') 754 52. 74f> | mil/oonua ecua (e) 5 YOA Yhteensäil 138,0 KcskiarvoA'OA | 27,6 (d) (C) 5% (b) 36% O Maa- ja metsätalouden monipuolistaminen ja kehittäminen (») llliinipuulisuniinen |a k rliillauiuurii • Muiden alojen kuin maatalouden. Y"; u. m. ,,du(l) • Matkailu (d) • 1'aikallinen kehitys ja kylien saneeraus (e) O Inhimilliset voimavarat (0 • Tekninen apu (B) Komissio hyväksyi 18. huhtikuuta 1995 Ruotsin tavoitteen 5b kohdealueet. Alueiden asukastiheys on erittäin alhainen (14 asukasta/km2). Kyseisiin alueisiin kuuluu kolme mannermaassa sijaitsevaa aluetta (Kaakkois-Ruotsi ja Västerbotten/Gävle/Dalarna, metsäalue, jossa väestö asuu hyvin hajal laan; Länsi-Ruotsi, jolle on ominaista väestön ikääntyminen ja nuorten jatkuva muuttoliike) ja kaksi saarialuetta (Skärgarden, noin 300 saaresta koostuva saaristo, jolle on ominaista syrjäisyys, väestön ikääntyminen ja nuorten muuttoliike, sekä Gotlanti, joka on suurin Ruotsin saarista, jonka paikalli set tuottajat ovat eristäytyneitä pääasiallisista markkinoista ja jonka erityistä kulttuuri- ja ympäristö perintöä olisi kehitettävä). Komissio teki määrärahoja koskevan päätöksensä 22. maaliskuuta 1995. Kaudella 1995-1999 yhteisön rahoitusosuus on 138 miljoonaa ecua. Viiden yhtenäisen ohjelma- asiakirjan luonnokset esitettiin komissiolle vuonna 1995 ja ne on tarkoitus lyödä lukkoon vuonna 1996. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 139 B. MUUT TUKITOIMET 1. Yhteisöaloitteet 1. 1. Johdanto Ohjelmien hyväksymisvuosi Vuoden 1995 tärkeimpiä tapahtumia oli se, että silloin hyväksyttiin suurin osa yhteisöaloiteohjelmis ta ja aloitteiden varauksen jakamisesta tehtiin ehdotus. Vuonna 1995 komissio hyväksyi yhteensä 263 yhteisöaloiteohjelmaa eli noin kaksi kolmasosaa 15 jäsenvaltion ehdottamista 401 yhteisöaloiteohjel masta. Tämä on 81 prosenttia (9 540 miljardia ecua) kahdelletoista jäsenvaltiolle kaudelle 1994-1999 myönnetystä alkuperäisestä kokonaissummasta (11,729 miljardia ecua) ja 42 prosenttia (157,7 miljoonaa ecua) kolmelle uudelle jäsenvaltiolle vuosille 1995-1999 myönnetystä summasta (376 miljoonaa ecua). Yhteensä näissä ohjelmissa on kolmelle uudelle jäsenvaltiolle suunniteltu 45 yhteisöaloiteohjelmaa (14 INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa ja 31 muuta aloitetta). Koska uusien jäsenvaltioiden osalta aloitekohtaisesta jaosta päätettiin vasta huhtikuussa 1995, vuonna 1995 hyväk syttiin ainoastaan kahdeksan yhteisöaloiteohjelmaa. ' Taulukko 83: Vuonna 1995 esitetyt ja hyväksytyt yhteisöaloiteohjelmat A D A PT Employment LEADER PESCA S ME REGIS RECIIAR KONVER ( A) <l»t ( A) ( B) ( A) (B) ( A) <B) ( A) (B) ( A) 2 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 2 14 1 1 1 2 1 1 1 1 1 1 1 ! 1 1 2 14 1 1 1 n 17 n 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 1 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 1 3 4 1 14 1 17 20 1 0 0 13 1 17 11 1 21 12 1 4 1 S 1 4 1 5 91) 66 S 2 2 I 0 0 102 67 0 0 0 0 0 1 0 1 1 0 1 4 0 0 4 Q DK D EL E F I RL I L N P UK E UR 12 AT Fl SE H UK IS I m en c g/ Regen Peaee 2 7 1 1 7 <B> ( A) 1 1 1 ( A) <B) 2 (B) 3 1 3 1 16 13 1 1 1 0 17 17 • 6 1 0 6 2 2 • 1 8 1 8 1 1 1 1 1 0 0 0 1 1 RESIDER ») ( A) 2 2 • 9 1 1 7 1 1 1 0 3 • 8 1 0 S 0 0 1 0 2 3 29 26 44 37 1 0 26 1 19 0 1 0 RETEX" URBAN V h l r e n ii ( A) (B) ( A) ( B) ( A) <B). 2 • 8 1 1 1 1 2 1 1 2 20 1 1 • 4 ' 0 1 0 2 1 0 2 12 0 3 1 10 1 1 8 1 1 1 2 1 10 40 1 I 1 2 1 8 1 1 0 0 0 1 2 1 1 20 5 13 3 81 62 8 25 69 5 31 6 12 8 8 20 46 3 18 3 II 7 37 26 IS 3 07 220 1 0 0 15 8 8 4 2 2 2 1 16 1 1 3 1 1 1 1 1 " 5 1 0 9 1 0 3 1 0 0 1 1 4 34 21 1 2 1 0 0 0 1 4 1 6 38 21 6 3 30 26 45 37 27 19 21 12 43 19 3 38 228 62 34 1 ' Y h t e e n sä 17 17 3 3 102 67 6 4 38 21 6 3 30 26 45 37 27 19 21 12 43 19 401 263 (A) Vuonna 1995 esitetyt ohjelmat (D) Vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat * Muka. in lukien vuonna 1993 hyväksytyt ja vuonna 1995 muutetut Y AO t Yhteisöaloiteohjelmien hyväksyminen on ollut hidasta. Kaikkien rakennerahastojen aloitteiden (13) ja niihin liittyvien ohjelmien suuri lukumäärä (noin 400), mikä osittain johtuu siitä, että eräät jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet niihin alueelliset yhteisöaloiteohjelmat, on itse asiassa ensimmäistä kertaa hidastanut hyväksymistä. Hitautta on lisännyt komission pyrkimys hyväksyä yhteisöaloiteohjelmat, jotka vastaavat laadultaan yhteisöaloitteiden ominaisuuksia, ja erottaa ne siten yhteisön tukikehyksestä/yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta. Näiden erilaisten pyrkimysten päämääränä on: • panna täytäntöön kokeiluluontoisia toimia, joita voidaan toteuttaa saman jäsenvaltion eri alueilla ja eri jäsenvaltioissa (kokemusten vaihto, toimivat käytännöt) ja • tehdä toteutetut toimet alueella näkyvämmiksi ja ilmoittaa selvästi unionin etu kohderyhmien (esimer kiksi yhdyskuntien kysymysten käsittely tai miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet) tai arkaluon teisten aiheiden osalta (esimerkiksi taantuvien teollisuusalueiden uudistaminen ja rakenneuudistus). ' Katso 1. 3. Uusien jäsenvaltioiden yhteisöaloitteet. 140 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1W5 Yhteisöaloitteet ja ympäristö: ja tukitoimenpiteissä. ja jonka pyrkimyksinä joka oli tarkoitettu olivat veden puhdistaminen tätä ajatusta. Vaikka kauden 1994-1999 aloittei suuruutta, sidottujen määrärahojen Ympäristön huomioon ottaminen yhteisöaloitteissa on toistuva teema riippumatta siitä, nähdään tai alueellisen tason kehityk kö ympäristöystävällisyys ensisijaisena asiana sinänsä tai paikallisen sen ja uudistusten valttina. Ympäristön huomioon ottaminen ei ole uutta, sillä 1990 luotiin heikommin suuruudeltaan 580 miljoonaa ecua oleva aloite ENVIREG, kehittyneille rannikkoalueille jätteiden käsittely, rannikkoalueiden hoito ja niiden biotooppien suojelu2. Vuodesta 1994 ENVIREG:in ja yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan, mikä rahoittamat toimet on integroitu yhteisön tukikehykseen rakenteelli on merkki siitä, että ympäristö on alettu ottaa uudelleen järjestelmällisesti huomioon sissa Myös "Toisen sukupolven" aloitteet noudattavat den osalta on vaikea arvioida nimenomaisesti ympäristöön suurin osa aloitteista koskee siihen liittyviä uudistavia ja yhdistettyjä Teollisuuden uudistamista koskevat aloitteet RECHAR, RESIDER, RETEX ja KONVER pyrki vät erityisesti vanhojen kaivos-, teräs-, tekstiili- tai aseteollisuuden rakennusten saneeraamiseen ja korjaamiseen voimakkaasti taantuneilla teollisuusalueilla3. Kaupunkiympäristö on yksi URBAN- yhteisöaloitteen osalta hyväksyttyjen yhteisöaloiteohjelmien tärkeimmistä kohteista. Maaseu tuympäristön osalta LEADER keskittyy erityisesti maaseudun elinolosuhteiden parantamiseen ja edistää yhdennettyjä tonttien ja kylien uudistamistoimia. REGIS pyrkii erittäin syrjäisiä alueita tukeviin yksityiskohtaisempiin toimiin, kuten rannikkovyöhykkeiden parantamiseen, jätevesien ja yhdyskunta- tai teollisuusjätteiden käsittelyyn tai luonnolle aiheutuvien riskien välttämiseen. Pienten ja keskisuurten yritysten osalta yksi painopistealue on ympäristön huomioon ottamisen sekä pk-yritysten energian järkiperäisen käytön tukeminen erityisesti saasteettoman tuotannon teknologioita ja menetelmiä korostamalla. INTERREG II — yhteisöaloitteessa voidaan rahoittaa rajat ylittävään yhteistyöhön liittyviä toimenpiteitä, jotka liittyvät luonnonvarojen järkiperäiseen käyttöön, luonnonpuistojen yhteistä hoitoa ja uudistuvien energiavarojen kehitystä koskeviin toimenpiteisiin, jätevesien käsittelyn perusrakenteiden yhdistettyyn kehitykseen, saastumisen eh käisyyn ja valvontaan, jätehuoltoon ja uusien teollisuudenalojen ympäristöä koskevien vaatimus ten noudattamisen valvontaan rajaseutualueilla. REGEN-vaiheessa voidaan energiaverkkojen aikaansaamiseksi hyötyä selvästi maakaasun tuontia koskevista toimenpiteistä, joiden avulla voidaan vähentää energiankulutukseen liittyviä saasteita. toimenpiteitä. Vuoden 1995 varauksen jakamista koskeva ehdotus Komissio hyväksyi 4. lokakuuta ehdotuksen yhteisöaloitteiden varauksen jakamisesta (1,665 miljar dia ecua) vuoden 1999 lopussa päättyvän ajanjakson aikana. Varauksen suuruus vastaa summaa, joka oli käytettävissä sen jälkeen, kun vuonna 1994 aluksi hyväksyttiin 13 yhteisöaloitetta koskevat suuntaviivat 12 jäsenvaltion osalta. Varauksessa on myös otettu huomioon joitakin tällä välin toteutettuja rahoituksellisia mukautuksia. Komissio ehdotti 2. päivänä marraskuuta 1995 myös muutoksia yhteisöaloitteisiin URBAN, EMPLOYMENT (vaihe "Integra") ja ADAPT (vaihe "Bis") sekä uutta aloitetta INTERREG II C. 2 Katso IV. C. Yhteisöaloitteiden jälkiarviointi. J Lisätietoja jäljempänä kohdassa, jossa esitellään vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 141 Taulukko 84: Yhteenveto yhteisöaloitteista vuosina 1994-1995 tehdyistä komission päätöksistä (miljoo naa ecua) Päivät Päätökset Heinäkuu 1994 - YA:iden kokonaissumma (9 %) - 13 YA:ilteen kokonaissumma (jäsenvaltiokohtaiset määrärahat 9 YA. een osalta) (aihekohtaiset määrärahat 4 teollisuutta koskevan YA. een osalla) (RETEX mukautus) Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä -Mukautus E, IRL, N, UK Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä Lokakuu 1994 - Jäsenvaltiokohtaiset määrärahat RECIIAR, RESIDER, RETEX Joulukuu 1994 - Lisämäärärahat RESIDER Luxemburg Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä - Jäsenvaltiokohtaiset määrärahat KONVER - Määrärahat Espanja Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä Huhtikuu 1995 - Portugalin tekstiiliteollisuudesta annettu neuvoston asetus (1) Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä Toukokuu 1995 - Määrärahat PEACE Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä Tammikuu 1995 Lokakuu 1995 - Uusien jäsenvaltioiden varaus Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä - Ehdotus varauksen jakamisesta yhteisöaloite- ja jäsenvaltiokohtaisesti (12 jv) - Ehdotus varauksen jakamisesta yhteisöaloite- ja jäsenvaltiokohtaisesti (3 jv) Seuraus: yhteisöaloitteen varaus käytettävissä Summat (vuoden 1994 hintoina) Summat (vuoden 1995 hintoina) 13. 467,0 -11. 872,5 (9. 950,5) (1. 916,8) (5,2) 1. 594,5 -250,0 1. 344,5 (1. 416,8) -5,1 1. 339,4 (500,0) -50,0 1. 289,4 +400,0 1. 689,4 -98,4 1. 591,0 1. 613,7 51. 3 1. 665,0 -1. 613. 7 -51. 3 o. o (1) Muistutettakoon, että Portugalin tekstiili-ja vaatetusteollisuutta koskeva ohjelma, jonka komissio liitti vuonna 1993 yhteisöaloiteohjelmaksi, jota tuetaan kyseisen alan uudistamiseksi Portugalissa, siirrettiin vuonna 1994 otsakkeen 3 "Rahoitusnäkymät" alle ja ja komissio on antanut siitä erityisasetuksen. Siirron seurauksena vastaavat määrärahat otettiin uudelleen käyttöön yhteisöaloitteiden varauksessa. Vuonna 1995 ohjelman vastaavan budjettikohdan maksusitoumuksista toteutui 80 miljoonaa ecua ja maksuista 40 miljoonaa ecua. Määrärahojen jakamista koskevassa ehdotuksessa on periaatteena ollut ajatus keskittymisestä tiettyi hin teemoihin, joita ovat teollisuuden rakenneuudistukset, inhimilliset voimavarat, kaupungin ja maaseudun kehittäminen ja aluesuunnittelu. Tämä vastaa Euroopan parlamentin toiveita. Euroop- pa-neuvoston Edinburgissa vahvistamat suuntaviivat ja tavoitteelle 1 varatun kokonaissumman noudattaminen on myös otettu huomioon. Varauksen jakaminen näillä kolmella alueella tapahtuu seuraavalla tavalla: • tavoite "teollisuuden rakenneuudistukset" pyrkii monipuolistamaan tekstiili- ja vaatetus-, hiilikai vos-, teräs- tai aseteollisuudesta voimakkaasti riippuvaisia alueita. Tässä yhteydessä komissio on ehdottanut neljän aloitteen (RETEX, RECHAR, RESIDER ja KONVER) vahvistamista ja niiden jatkamista vuoteen 1999; • tavoite "HUMAN RESOURCES" pyrkii edistämään: — työllisyyden kehitystä ja aloitteiden EMPLOYMENT, ADAPT, KONVER, RECHAR, RESI DER, RETEX, URBAN, LEADER ja PESCA vahvistamista; — miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien vahvistamista sekä EMPLOYMENT-. in vai heen "Now" sekä URBAN:in suuntaviivojen muutosten avulla että nuorten työllistämistä tukevien toimenpiteiden vahvistamista EMPLOYMENT:^ vaiheen "Youthstart" avulla; — toimenpiteitä sosiaalista syrjäytymistä sekä rasismia ja muukalaisvihaa vastaan EMPLOY MENT:^ uuden "Integra"-vaiheen avulla; — aktiivisen väestön tietoyhteiskuntaan mukauttamista lisätoimien avulla (ADAPT "Bis"); tavoitteella "kaupungin ja maaseudun kehittäminen sekä aluesuunnittelu" on kaksi päämäärää: — erityisesti keskisuuria kaupunkeja tukevien toimenpiteiden vahvistaminen (tältä osin suunni tellaan URBAN-aloitteen suuntaviivojen muuttamista ja siihen on varattu talousarviossa 140 1 42 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 miljoonaa ecua) säilyttäen painopisteenä maaseudun kehittämisen (LEADER II -aloitteelle myönnetään lisää 230 miljoonaa ecua); — uudenlainen valtioiden välinen yhteistyö, johon komissio on ehdottanut uutta aloitetta: INTERREG II "C". URBAN:in vahvistaminen: Komissio on ehdottanut huomion kiinnittämistä keskisuuriin kaupunkei hin sekä kaupungeille ensisijaisiin asioihin, kuten pitkäaikaistyöttömyyteen, miesten ja naisten yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja kaupunkiympäristöön. Uusi vaihe INTERREG II "C" (415 miljoonaa ecua): tämä uusi aloite on tarkoitettu ainoastaan Euroopan aluesuunnitteluun ja poikkeaa selvästi rajojen yli tapahtuvasta yhteistyöstä, jota edistet tiin INTERREGin ensimmäisessä vaiheessa. Sen osoittaa asianomaisten alueiden koko: kyseessä on laajoilla alueilla tapahtuva valtioiden välinen yhteistyö (ei rajojen yli tapahtuva yhteistyö), joka kattaa alueen laajemmin eikä keskity ainoastaan raja-alueisiin. Vaihe liittyy ainoastaan aluesuunnit telua koskeviin kysymyksiin. Voidaan erottaa kolme näkökantaa: yleiset valtioiden välistä yhteistyö tä koskevat toimet aluesuunnittelun alalla, tulvien ehkäiseminen valtioiden välisellä yhteistyöllä ja toimet kuivuutta vastaan. Ensimmäinen osa-alue edustaa yleiskattavaa lähestymistapaa kun taas kaksi muuta vastaavat yksityiskohtaisempiin tarpeisiin. Tärkeää on uuden herätteen antaminen jäsenvaltioille ja alueille, jotta ne voisivat yhdessä määrittää yhdenmukaisen kehityksen varmistami seen tähtäävän suunnitelman. Tämä tarkoittaa taloudellisen toiminnan ja inhimillisten voimavarojen tasapuolista jakautumista suurilla yhteisillä valtioiden välisillä alueilla sekä yhdessä tässä tarkoituk sessa toteutettavia käytännön toimia. Kyseisiä suuria alueita voivat olla esimerkiksi Itämeren allas, Alpit, Välimeren allas ja Atlantin rannikko. Näin voidaan osoittaa käytännössä tästä valtioiden välisestä käytännöstä aiheutuva hyöty. INTERREG II Cja ympäristö: aluesuunnittelu ja vesitalous Kertomus Eurooppa 2000+ osoitti luonnonvarojen suojelun ja aluesuunnittelun välillä vallitsevan yhteyden eli toiminnan alueittaisen jakautumisen. Aluesuunnittelulla on itse asiassa suuri merkitys ympäristön säilyttämisen, suojelun ja parantamisen kannalta ja myös luonnonvarojen harkitun ja järkiperäisen käytön kannalta. Perustamissopimuksen 130s artiklassa on viittaus tähän. Näin on erityisesti vesivarojen osalta, sillä ne ovat jakautuneet hyvin epätasaisesti yhteisön alueelle, ja tällä on väistämättömiä vaikutuksia niiden alueiden toiminnalle, joilla on vähän vettä. Lisäksi talou dellisen toiminnan sijoittuminen ja/tai keskittyminen tietyille alueille on vaikuttanut joskus vakavastikin pohjavesiin ja sisävesialtaisiin, ja valtioiden välisen yhteistyön tarve on osoittautunut välttämättömäksi, jotta veden käytöstä voidaan neuvotella yhdessä. Merivesien ja erityisesti rannikkoalueiden osalta myös yleiskattava alueellinen ja yhdennetty lähestymistapa on osoittautu nut välttämättömäksi, jotta voidaan säilyttää sekä näiden alueiden kehitys että luonnonvarat. Komissio valmisteli vuonna 1995 INTERREG II -aloitteen uutta vaihetta koskevan ehdotuksen edistääkseen valtioiden välistä yhteistoimintaa näillä alueilla. INTERREG II C:n tavoitteita ovat erityisesti kestävän kehityksen suunnitelmia koskevat tutkimukset ja toimien tasapainoinen jaka minen yhteisön alueella. Kyseinen tavoite sisältää kolme osaa: • valtioiden välinen yhteistyö aluesuunnitteluun liittyvissä toimissa, joiden tulee olla yhdenmu kaisia kyseisen valtioiden välisen alueen kestävän kehityksen kanssa, johon erityisesti liittyy ympäristöltään herkkien alueiden määrittäminen ympäristösuunnitelmassa ja yhteisön politiik kojen alueellisen vaikutuksen parantaminen (erityisesti liikenteen osalta); • tulvien torjuminen valtioiden välisellä yhteistyöllä, jota edustaa etenkin sisävesialtaiden yhtei set parannussunnitelmat sekä tulvia ennalta ehkäisevät toimet; • kuivuuden vastainen toiminta alueellista kestävää kehitystä koskevien toimien avulla, jotka rajoittavat liiallista veden kulutusta ja suosivat vesivarojen järkiperäistä käyttöä. Rannikkoalueiden osalta komissio antoi asiasta tiedoksiannon* vuonna 1995. * Katso l. B. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 143 Kukin edellä mainituista teemoista — teollisuuden rakenneuudistukset, inhimilliset voimavarat, kaupungin ja maaseudun kehittäminen ja aluesuunnittelu — on jaettu aloitteittain ja jäsenvaltioit tain rakennerahastoista annetun asetuksen 12 artiklan mukaisesti sekä alkuperäisen vuonna 1994 esitetyn yhteisöaloitteiden määrärahojen jaon mukaisesti. Taulukko 85: Komission vuonna 1995 tekemä ehdotus varausten myöntämisestä aloitekohtaisesti (mil joonaa ecua) Teollisuutta koskevat aloitteet Retex Rechar Résider Konver Employment Adapt-Bis I n i e r r e g l IC Rajat ylittävä yhteistyö Kuivuus Tulvat Urban Leader Pesca YHTEENSÄ 380,0 45,0 45,0 45,0 245,0 100,0 170,0 415,0 100,0 150,0 165. 0 140,0 230. 0 30. 0 1. 665,0 1 Ehdotus varauksen jakamisesta edellä olevan taulukon mukaisesti esitettiin Euroopan parlamentille 17. lokakuuta 1995 ja yhteisöaloitteiden hallintokomitealle ensimmäisessä tiedotuskokouksessa 12. joulukuuta 19955. Komissio hyväksynee muodollisesti ehdotuksen vuoden 1996 alussa6. Vuosi 1995 suunnittelukaudella 1994-1997/99 Taulukko 86: Vuoden 1995 yhteisöaloitteet vuosien 1994-1997/99 toimintasuunnitelmassa (miljoonaa ecua)7 | ADAPT |Employmenl| LEADER | PESCA | SME | REGIS | RECIIAIt| KO\VER|RE. SII>ER| R E T E X "| URBAN |IN1 IIKKIC;-- | Vhtrrnsl lilJKIT. Suunniteltu (vuoden 1994 liimoina) Hyväksytty Hyvaksymis-% Maksusitoumukset 1994-1995 */>:ia tuesta Maksusitoumukset 1994-1995 %:ia tuesta GUR3 Suunniteltu (vuoden 1995 hintoina) Hyväksytty Hyvaksymis-% Maksusitoumukset 1994-1995 '/•ia tuesta Maksusitoumukset 1994-1995 •/. ia tuesta ' Kiukaan tukien verkot 1. 402. 0 1. 402,3 100% 265. 1 19% 132. 6 9% 42,5 42. 5 100% 42. 5 100% 20. 0 47% 1. 452,0 1. 451,3 100% 236. 0 16% 117,8 8% 1. 447. 0- 1. 243,6 • 86% 466. 8 • 38% 132. 4 • 11% 72. 9 72. 9 100% 72,9 100% 36,4 50% 62. 1 2. 6 4% 2. 0 78% 0,3 13% ' Ainoastaan kauden 1994-1997 mJUrärahal '* Mukaan lukien Peace 257,0 • 253. 0 • 98% , 53-> * 21% 17. 2 - 7% 6. 5 0,0 0% 0. 0 0% 0. 0 0% 1. 027. 0 • 491. 3 • 48% 203. 5 • 41% 67. 7 • 14% 600,0 456,5 76% 58,8 13% 22. 0 5% 36. 3 0. 0 0% 0,0 0% 0. 0 0% 406,0 328. 0 81% 172,5 53% 75,6 23% 1. 8 0. 0 0% 0,0 0% 0. 0 o% 506,0 352,1 70% 238. 2 68% 87,3 25% 3. 3 0. 0 0% 0,0 0% 0. 0 0% 520,0 284,2 55% 177,1 62% 78. 3 28% 5. 1 0. 0 0%. 0. 0 0% 0. 0 0% 522. 0 512. 1 98% 165. 1 32% 75. 5 15% 2. 6 0. 0 0% 0,0 0% 0. 0 0% 651. 0 375. 0 58% 150. 5 40% 54. 7 15% 17. 0 9. 8 57% 6,8 70% 3. 4 35% 2 939,0 2390,8 81% 561. 8 24% 234,4 10% II 729. 0 9. 540. 2 81% 2748. 7 29% 1 095. 5 11% 125. 9 30. 0 24% 23. 5 78% 7. 0 23% 376. 0 157. 7 42% 147,7 94% 67J 43% Vuonna 1994 tapahtuneet viivästymiset ohjelmien hyväksymisessä saatiin suurelta osin kiinni vuonna 1995. Vuoteen 1999 suunnitelluista määrärahoista oli hyväksytty vuoden 1995 loppuun mennessä yhteisöaloiteohjelmien muodossa 81 prosenttia ja tiettyjen aloitteiden osalta (ADAPT, EMPLOY MENT, PESCA, RETEX) jopa 100 prosenttia. Vähemmän edistyneitä aloitteita ovat SME, RESI DER ja URBAN. Sitoumusten määrät ovat suoraan yhteydessä hyväksymistasoon suunnittelukau den alussa. Maksut ovat edistyneet hitaammin, mikä on normaalia, sillä yhteisöaloiteohjelmissa lopulliset edunsaajat saivat vuoden 1995 lopussa vain vähäisiä avustuksia käynnistysvaiheen vuoksi. Yhteisöaloiteohjelmien hyväksymistä koskevissa neuvotteluissa ja niiden täytäntöön panosta lähtien komissio on huolehtinut siitä, että yhteisöaloitteet lisäävät rakennerahastojen toiminnan arvoa, kun 5 Katso III. A. 4. Komiteoiden lausunnot. 6 Komissio itseasiassa vahvisti 8. toukokuuta 1996 varauksen jaon ja aloitteiden URBAN, INTERREG II, ADAPT ja EMPLOYMENT suuntaviivojen muutokset. 7 Taulukossa ja tässä kappaleessa myöhemmin mainitut summat ovat toimintasuunnitelman summat tarkistusten jälkeen ja ennen yhteisöaloitteiden varauksen jakoa, josta päätettiin vasta vuonna 1996. 144 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 otetaan huomioon yhteisön tukikehyksen/yhtenäisen ohjelma-asiakirjan osalta toteutettu toiminta. Tämän vuoksi komissio edistää valtioiden välisiä ja uutta luovia toimia. Toisaalta komission on varmistettava sellaisten paikallisten toimien, joihin muiden alueiden kannattaa osallistua, yhteenso vittaminen ja niitä koskevien tietojen levitys yhteisössä. Komissio tutkii tästä näkökulmasta mahdol lisuutta ottaa vuoden 1996 alussa käyttöön Euroopan laajuisia verkostoja yhteisöaloitteiden hyödyn tämiseksi. Taulukko 87: Yhteenveto vuosina 1994 ja 1995 hyväksytyistä yhteisöaloiteohjelmista — EU:n 15 jäsen valtiota (miljoonaa ecua) Yhteisöaloitteet Kokonais Rakennerahastojen tuki Tavoitteen 1/6 (yhteisöaloite kustannukset Yhteeniä EAKR ESR E M O TR KOR kohdealueiden tavoitteen 1/6 ohjelmien l u k u m i ä r ä) ADAPT 07» Belgia (2) Tanska (1) Saksa (1) Kreikka (1) Espanja (1) Ranska (1) Irlanti (1) Italia (1) Luxemburg (1) Alankomaat (1) Itävalta (1) Portugali (1) Suomi (1) Ruotsi (1) XOlfl. ï 3. 4 4V 52,5 1392,4 91. 9 65. 7 480. 4 44. 6 403,2 622. 5 28. 3 360,5 0. 8 142. 8 25. 8 29. 2 42. 9 21,7 31. 2 29. 5 228,8 30. 1 256,4 249. 7 21. 2 190,0 0. 3 57. 6 11,6 21. 0 19. 7 11. 3 0. 0 0. 0 0. 0 3. 5 25,6 23,3 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 31. 2 29,5 228,8 26. 6 230. 8 226,4 21. 2 190,0 0. 3 57,6 11. 6 21. 0 19. 7 U. 3 286,6 Yhdistynyt kuningaskunta (2) 650. 6 286,6 EMPLOYMENT <J7) 2-73S. 7 1. 504,2 55. 2 iA*9. 6 Belgi»(2) Tanska (1) Saksa(1) Kreikka (1) Espanja ( 1 ) Ranska (1) Irlanti (1) Italia ( I) Luxemburg (1) Alankomaat (1) luvalta (1) Portugali (1) Suomi (1) Ruotii (1) Yhdistynyt kuningaskunta (2) LEADER t ôt Saksa (13) Kreikka (1) Espanja (17) Ranska (11) Irlanti (1) Italia (12) Luxemburg ( 1 ) Alankomaat (4) Itävalta (1) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (5) T E S C A t in Belgia (1) Tanska (1) Saksa(1) Kreikka (1) Espanja (1) Ranska(1) Irlanti (1) tulia (1) Alankomaat (1) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta ( 1 ) 70. 2 20,7 297. 5 83. 1 576,8 384. 4 99. 5 589. 1 0,6 90,9 49,4 55. 6 66,3 39. 9 314. 9 3. 091,1 382. 4 263,6 1. 161. 9 319. 0 165. 6 436. 0 1. 8 35. 2 6. 5 I56. E 160. 4 605. 9 4. 3 48,6 62. 0 54,6 95. 7 81. 3 12. 2 81. 2 34. 2 47,: 84. 7 32. 1 10,6 156,8 64,4 386,6 146. 5 76. 1 348. 7 0,3 42,4 23. 0 40,3 29. 2 20. 7 146. 5 1. 242,4 169. 8 148. 0 354,8 122,9 67. 9 183,2 1,0 8. 5 2. 6 117. 6 66,2 153,0 2. 0 16. 4 23. 0 27. 1 41. 5 28. 3 6. 7 34. 2 10. 8 25,6 37. 4 0,0 0,0 0,0 5. 8 38. 7 0,6 4. 0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 5,1 0,0 0. 0 1. 0 354,8 59. 9 68. 2 162. 8 59. 5 41,0 68,7 0,5 4,4 0. 9 47,4 41,5 t l 6 ,9 0,0 5. 0 18,0 18. 2 11. 5 2. 4 2. 4 26. 5 4. 8 5. Ï 22. C 32. 1 10,6 156,8 58,6 347. 9 145. 9 72. 1 348,7 0,3 42,4 23. 0 35,2 29. 2 20,7 145,5 H 0,4 16,9 7. 0 29. 3 15. 3 8. 7 24,6 0. 0 0. 3 0. 6 5. 7 11. 9 33,1 O. C 4,1 2,4 0,3 8,< 7. 1 o,- 1. 1 0. 2, 7. fi. C 0. 0 0. 0 o. o 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 o. o 0. 0 0. 0 11,0 0,0 o. o 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 o. o 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 o. o 0,0 o. o 567,3 93,0 72. 7 162,7 48. 1 18,2 89. 9 0. 5 3. 8 1,1 64. 5 12,8 «. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,C O. C O. C O. C O. C O. C O. C O. C 0,0 0,0 0. 0 0. 0 o. o o. o o. o o. o 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 o. o 0,0 o. o 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 o. o 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 Ö. 0 0,0 0,0 0. 0 o. o 0. 0 0. 0 o. o 0. 0 0,0 0. 0 0,0 102. 3 2,0 7,3 2. 6 8,5 21. 3 18. 8 3. 7 6. 3 5. 8 17. 7 8. 4 tuki kohdealueiden tuesta 413,5 3. 8 0. 0 63. 1 30. 1 151. 7 7. 1 21. 2 76,7 0. 0 0. 0 0. 4 21. 0 3. 0 0. 5 34. 9 915,2 9. 5 0. 0 68,9 64,4 38o,6 5. 9 76. 1 246. 8 0. 0 1. 2 0. 8 40. 3 0. 0 1. 0 23. 7 886,1 82. 1 148. 0 296. 0 3. 0 67. 9 143. 5 o. o 2. 1 2. 6 117,6 23. 3 nuo 0. 0 0,0 13. 1 27. 1 29. 1 0. 3 6. 7 I9. C 2. C 25. 6 6. 1 2 9% 12% 0% 28% 100% 59% 3% 100% 40% 0% 0% 3% 100% 15% 4% 12% i\V. 30% 0% 44% 100% 100% 4% 100% 7 1% 0% 3% 3% 100% 0% 5% 16% 11V. 4 8% 100% 8 3% 2% 100% 78% 0% 2 5% 100% 100*/. 35% ;,. : :ï---51% 0% 0% 57% 100% 70% 1% 100*/. 56% 19% 100% 16% Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 145 Yhteisöaloitteet (yhteisöaloite ohjelmien l u k u m ä ä r i) SME nn Belgia (1) Saksa (9) Kreikka (1) Ranska (3) Irlanti (1) Alankomaat (1) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (4) REGIS O) Espanja ( 1 ) Ranska(1) Portugali (1) RLCHAK(1£) Bclg. a(2) Saksa (6) Kreikka (1) Ranska (6) Italia (2) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (8) K O N V ER (37) Belgia (3) Tanska (1) Saksa (13) Kreikka (1) Ranska (17) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (1) RESIDER-OO) Belgia (2) Saksa (8) Kreikka (1) Ranska (5) Alankomaat (1) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (2) RETEX H 8 )' Belgia (1) Saksa(7) Kreikka (1) Espanja (1) Ranska (1) Irlanti (1) Italia (2) Alankomaat (1) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (2) URBAN 09) Belgia (2) Tanska (1) Saksa (8) K i e i k k a ( l) Espanja ( 1 ) Luxemburg ( 1 ) Alankomaat (2) luvalta (1) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta ( 1 ) P E A CE (1) i N T E R R E C f l ï E C EN <34> Kokonais Rakennerahastojen tuki Tavoitteen 1/6 kustannukset Yhteensä EAKR E SR E M O TR KOR kohdealueiden tavoitteen 1/6 tuki kohdealueiden tuesta LD2S. S 14. 2 356. 3 156. 9 139. 2 53. 2 26. 9 235. 9 43,0 751. 5 385,5 209. 2 156. 8 900. 2 58. 1 400. 8 2. 0 39,4 34,1 U 364,6 883,7 30,4 5. 3 342. 3 20,3 244,1 10. 7 230. 6 MW 52,9 558. 3 8. 9 105. 8 51. 5 10,8 52. 5 4 9 13 9. 4 156. 8 83. 3 58. 5 28,8 10. 3 124. 0 20. 1 456. 5 216,9 115. 6 124. 0 328. 0 15,7 128,4 1. 5 16,7 1. 7 0. 9 163. 2 352,1 11,5 2. 4 144,5 12,9 71,0 7. 9 101. 9 2 8 4J 24. 4 164,3 4. 7 42,6 18. 1 6. 9 23. 2 445. 4 7. 5 139,0 74. 4 56. 0 26. 5 9. 5 113. 7 18. 8 384,4 205. 0 63. 4 U 6. 0 266,0 11,6 101. 7 1. 4 15. 5 1,7 0. 9 133,2 299,8 9. 9 1. 6 122,9 11. 5 64,4 7. 9 81. 6 23*,4 24. 4 127. 0 4. 1 38,1 14,7 6. 9 19. 1 45,1 1. 9 17. 8 9. 0 2. 5 2. 3 0. 8 10,3 1. 3 28. 7 0. 0 28. 7 0. 0 6Z,i 4,1 26. 6 0. 2 U 0. 0 0. 0 30. 1 52,4 1. 6 0. 8 21. 6 1,4 6. 6 0. 0 20. 4 A9fi 0,0 37. 3 0. 6 4,5 3. 4 0. 0 4. 1 L 7 5 6J 592,7 559,5 33,2 6,0 284. 3 145. 3 361. 1 79,3 22,5 249,2 3. 5 526. 8 78,2 822,9 26. 6 3. 0 270,1 67. 2 248. 7 1. 0 87,9 31. 9 62. 0 24. 5 415,9 3. 88IJ 3,0 65,9 87,5 90. 4 28,9 11. 4 79,0 1,0 189. 0 36,6 384. 8 8. 2 1. 5 86,4 45. 2 162,6 0,5 9,3 9. 8 44. 3 17. 0 300,0 2. 120,8 2,0 59. 8 78,0 87. 3 24. 3 9,2 79,0 1. 0 189,0 30. 0 320,0 6. 3 1. 3 74. 8 34. 1 144. 9 0. 4 7. 5 6,J 35,3 8, 14$J 1. 904^ 1,0 6. 1 9. 5 3. 1 4,6 0. 0 0. 0 0. 0 6. 6 «4,8 2. 0 0. 2 U. 6 11. 1 17. 7 0. 1 1. 4 2,5 9. C 8. S 105,4 «,0 0,0 0,0 o. o o. o 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 42,'S 12. 0 22,9 8. 0 fl. O 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 «Ä 0,0 0,0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 «. « 0. 0 J. O 0. 0 0. 0 0,0 0,0 o. o 0,0! 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 «fl 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,C O. C O. C O. C O. C O. C 12,4 108,1 > 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0. 0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,6 0. 0 0. 6 o. o 04) 0. 0 0. 0 0. 0 o. o 0,0 0,0 0. 0 OJD 0,0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 o. o 0,0 0,0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 o. o 0,0 o. o o. o 0. 0 0,0 0. 0 0. 0 0. 0 0,0 0,0 0,0 0. 0 o. o 0. 0 0. 0 0,0 0. 0 1,5 2,6 402,1 8. 5 136. 7 83. 3 9. 3 28. 8 2. 2 124,0 9. 2 456,5 216. 9 115. 6 124. 0 6U> 0. 9 54,0 1. 5 0,0 0. 8 0. 9 2. 9 87. 3 0,0 0. 0 59. 0 12. 9 0. 0 7. 9 7. 7 44,6 9. 0 26,0 4. 7 0. 0 0. 0 6. 9 0. 0 437,4 3. 0 51. 4 87. 5 50. 7 0. 0 11. 4 39. 4 0,0 189. 0 5. 0 315. 0 5. 7 0. 0 70. 3 45. 2 132. 6 0. 0 0. 0 O. C 44. 3 17. C 30O. C 1. 825,' 8 2% 90% 87% 100% 16% 100% 22% 100% 4 6% 1 0 0% 100% 100% 100% 1 9% 6% 4 2% 100% 0% 4 6% 100% 2% 2 5% 0% 0% 4 1% 100% 0% 100% 8% 1 6% 37% 16% 100% 0% 0% ; 100% 0% 7 4% 100% 78% 100% 56% 0% 100% 50% 0% 100% 14% 8 2% 69% 0% 8 1% 100% S2% 0% 0% 0% 100% 100% 1 0 0% 8 6% YHTEENSÄ 42»1> | 70. 731,4} 9. ~*fi 5 J 4 1 J| 3 3 « 5 , t| 741. 5J 107. 0 6. 285. 6J 64% Mukaan lukien vuonna 1993 hyväksytyt 11 yhteisöaloiteohjelmaa, joista S:tta muutettiin vuonna 1995 146 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 1. 2. Kahdentoista jäsenvaltion aloitteiden esittely ADAPT (1994-1999) ADAPT (1,402 miljardia ecua): uuden tavoitteen 4 mukaisesti ADAPT pyrkii helpottamaan työvoi man sopeutumista teollisuuden muutoksiin, auttamaan yrityksiä tuottavuuden lisäämisessä ja uuden toiminnan suosimisessa. Suunnitellut toimenpiteet kattavat seuraavat alat: koulutus, neuvonta ja ohjaus, uusien työllistymismahdollisuuksien ennakointi ja edistäminen, rakenteiden ja tukijärjestel mien mukauttaminen; tiedotusta, tiedon jakelua ja tunnetuksi tekemistä koskeva toiminta. Koulutusta, neuvontaa ja ohjausta koskeviin toimenpiteisiin käytetään 43 prosenttia kaikille jäsenvaltioille myön netystä rahamäärästä. Tärkeimmät edunsaajat ovat teollisuuden muutoksesta kärsivät työntekijät, jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa tai ovat menettäneet sen yrityksen uudelleenorganisoinnin vuoksi. Komissio hyväksyi toukokuussa 1995 ADAPT:in 14 ensimmäistä ohjelmaa. Kolmen uuden jäsenval tion ohjelmat hyväksyttiin joulukuussa 19958. Rahoitetuista toimenpiteistä ennakointia, verkostojen edistämistä ja työpaikkojen luomista koskevat muodostavat 25 prosenttia. Muut toimenpiteet koske vat tukirakenteiden ja -järjestelmien mukauttamista (20%) ja tiedotukseen, jakeluun ja tunnetuksi tekemiseen liittyvää toimintaa (12%). Hankkeiden ensimmäisen valintavaiheen aikana kokonaismää rä nousi 3 600 hakemukseen. Arviolta 1 400 ADAPT-hanketta hyväksytään ja aloitetaan helmikuu hun 1996 mennessä. Taulukko 88: Vuonna 1995 hyväksytyt ADAPT-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (yhteisöaloite ohjelmien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki O) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) Belgia (2) Tanska (1) Saksa (1) Kreikka (1) Espanja (1) Ranska (1) Irlanti (1) Italia (1) Luxemburg (1) Alankomaat (1) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (2) Yhteensä (14) 91,9 65. 7 480,4 44,6 403,2 622,5 28,3 360,5 0,8 142,8 29,2 650,6 2. 920,5 31,2 29. 5 228,8 30,1 256. 4 249. 7 21. 2 190. 0 0. 3 • 57,6 21. 0 286,6 1. 402,3 5. 7 5,3 42,9 7,1 48. 1 46. 9 3,9 36. 1 0,1 11. 5 4. 0 53,5 265,1 18% 18% 19% 24% 19% 19% 18% 19% 18% 20% 19% 19% 19% 2,8 2,7 21. 5 3,6 24. 0 23,5 1,9 18,1 0,0 5,8 2. 0 26,7 132,6 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% Belgia: Flaaminkielisessä yhteisössä painotetaan enemmän työntekijöiden pätevyyden parantamista kuin muutokseen sopeutumisen teknisempiä puolia. Ranskankielinen yhteisö on puolestaan määrit tänyt yleisen tason toimintalinjoiksi yritysten ammattitaidon ja kilpailukyvyn parantamisen sekä uusien toimenpiteiden kehittämisen työpaikkojen luomiseksi. Tanska: Ohjelma korostaa uuden teknologian, uusien materiaalien ja työnorganisointimuotojen käyttöönottamista sekä uusia laadunhallintajärjestelmiä ja joustavaa työn suunnittelua. Saksa: Yhteisöaloiteohjelma käsittelee kahta pääteemaa, jotka ovat perusedellytysten parantaminen sekä tavat, joilla nämä edellytykset voivat auttaa vahvistamaan pk-yritysten kilpailukykyä. Uusissa osavaltioissa etusija annetaan rakennus-, jakelu-, suojelu- ja ympäristöalalle sekä koulutukselle yritysten luomiseksi. Katso 1. 3. Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteet. Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 147 Kreikka: Ohjelma pyrkii johtotason henkilökunnan koulutuksen avulla luomaan ja käyttämään yhteisiä palveluja, kouluttamaan kouluttajia, avustamaan korkealaatuisten tietojen tuottamisessa yritysryhmille, avustamaan pienten yritysten kehityshankkeissa sekä liikeyrityksen kaltaisissa aloit teissa, joissa yritykset voivat hoitaa yhdessä tuotekehityksen, raaka-ainetoimitukset ja koulutukseen. Espanja: Yhteisöaloiteohjelma on kohdistettu työntekijöihin heidän pätevyytensä saattamiseksi ajan tasalle tai uusiin tai vastikään luotuihin työpaikkoihin valmistautumiseksi, äskettäin palkatuille ja koulutusta tarvitseville työntekijöille, työntekijöille, joiden työssä laadunhallintojärjestelmä on otet tu käyttöön, työntekijöille, joita uhkaa työpaikan menettäminen tai jotka ovat tilapäisesti työttömiä, pk-yritysten johtajille ja omistajille sekä itsenäisille ammatinharjoittajille ja osuuskuntien jäsenille. Ranska: Ohjelma pyrkii tehostamaan paikallistasolla tapahtuvia teollisuuden muutoksia koskevia ennakkoarvioita, tukemaan pk-yritysten työntekijöiden koulutusta ja luomaan uusia työmuotoja. Italia: Italian ohjelmalle tyypillistä on se, että alueet ovat vastuussa sekä hankkeiden valinnasta että ADAPT:in täytäntöönpanosta. Kyseessä on ensisijaisesti kansallisen suunnitelman tukeminen, jolla pyritään aikaansaamaan nykyaikainen ja tehokas jatkokoulutusjärjestelmä. Ensimmäisessä vaihees sa (1994-1996) pyritään edistämään yrityksissä tapahtuvaa koulutusta, määrittämään uudelleen ammatillisen koulutuksen julkinen kapasiteetti, aikaansaamaan alueellisia seurantakeskuksia, tukea koulutusryhmittymille ja epäpätevien työntekijöiden uudelleenkoulutusta. Irlanti: Yhteisöaloiteohjelma pyrkii vaikuttamaan Irlannin yritysten riittämättömiin koulutusta kos keviin investointeihin, niiden huonoihin koulutusjärjestelmiin, monipuolisten ja uudistavien koulu tuksen lähestymistapojen luomiseen, hyvin pienten yritysten koulutuksen puutteeseen sekä yritysten ja opetus- ja koulutuslaitosten välisten yhteyksien puuttumiseen. Luxemburg: Yhteisöaloiteohjelma pyrkii parantamaan pk-yritysten inhimillisten voimavarojen kehit- tämisjärjestelmiä sekä luomaan uusia tietokantoja ja -verkkoja, jotka mahdollistavat tehokkaam man tietoihin pääsyn ja niiden käytön. Alankomaat: Pk-yritysten merkitystä korostetaan, ja erityistä huomiota saavat myös uudet yritykset, jotka ovat mahdollisia uusien työpaikkojen luojia. Portugali: Ohjelma kohdistuu yhä heikon peruskoulutuksen tason sekä työvoiman pätevyyden parantamiseen, tuotantokapasiteetin nykyaikaistamiseen, koulutus- ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien vahvistamiseen, yritysten nykyaikaistamisen ja mukauttamisen tukemiseen ja näiden seurauksena työn luomiseen. Yhdistynyt kuningaskunta: Kaksi Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmaa (koskevat Iso-Britanniaa ja Pohjois-Irlantia) keskittyy pk-yrityksiin. Ne kiinnittävät erityistä huomiota suurten yritysten henkilökunnan jatkuvaan vähentymiseen ja pk-yritysten työpaikkojen määrän kasvuun (etenkin alle 50 henkilöä työllistävät yritykset) erityisesti laajenevilla aloilla, kuten palvelu-, matkailu- ja kulttuu rialalla. 148 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 EMPLOYMENT ja HUMAN RESOURCES (1994-1999) EMPLOYMENT ja HUMAN RESOURCES (1,452 miljardia ecua) pyrkii inhimillisiä voimavaroja kehittämällä ja yhdennetyn lähestymistavan avulla tukemaan työllisyyden elpymistä ja edistämään yhteisvastuullisuutta sekä miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoilla. Se koostuu kolmesta vaiheesta, joilla kullakin on oma talousarvionsa: À NOW (361 miljoonaa ecua) tukee naisten koulutusta ja työmahdollisuuksien lisäämistä koskevien uudistavien ja tehokkaampien lähestymistapojen ja välineiden kehitystä; • HORIZON (731,1 miljoonaa ecua) edistää vammaisten ja vähäosaisten työelämään siirtymistä ja vastustaa syrjäytymistä; • YOUTHSTART (319,3 miljoonaa ecua) edistää pätevyyttä vailla olevien nuorten työelämään siirtymistä. Kuhunkin vaiheeseen liittyy neljä päätoimenpideryhmää: i) ensisijaisesti koulutus-, ohjaus-, neuvonta-ja työllisyysjärjestelmän laadun parantamiseen pyrkivät toimenpiteet; ii) koulutustoimenpiteet, joita ei ole tarkoitettu ainoastaan kohderyhmille vaan myös niille, jotka vaikuttavat kohderyhmien työelämään pääsyn laatuun; iii) työn ja uuden toiminnan luomiseen liittyvät tukitoimenpiteet iv) toimenpiteet, jotka liittyvät sekä Employment-aloitteen osalta käsiteltyjen ongelmien että toteutet tujen toimien tunnetuksi tekemiseen. Sekä EMPLOYMENTin että ADAPTin kohdalla komission alkuperäisten suuntaviivojen (helmikuu 1994) määrittämisen jälkeen kului neuvotteluihin ja valmisteluihin lähes kaksi vuotta ennen kuin hankkeet esiteltiin (vuoden 1995 lopussa) jäsenvaltioiden toimesta ja toiminta käynnistyi. Vuoden 1995 kaksi päätapahtumaa olivat komission 8. joulukuuta hyväksymien uusien jäsenvaltioiden yhteisöaloiteohjelmia koskevat neuvottelut9 sekä koko unionia koskeva hankkeiden valinnan ensim mäinen vaihe. Vuoden 1994 loppuun mennessä oli hyväksytty 12 jäsenvaltion ohjelmat (Belgia 2, Yhdistynyt kuningaskunta 2 ja muut jäsenvaltiot kukin 1). Yhteensä yli 2 364 hanketta valittiin, joista vaiheen Now hankkeita oli 763 ja vaiheen Horizon 1 133 (yli 930 hanketta Horizon-vammaiset ja noin 200 hanketta Horizon-vähäosaiset) ja Youthstart-vaiheen hankkeita 464. Nämä ovat noin- lukuja, sillä tätä kertomusta laadittaessa hankkeiden valinnasta vastaavat kansalliset viranomaiset eivät olleet vahvistaneet tietoja. Hankkeet on valittu kunkin jäsenvaltion ohjelmassa määritettyjen toimintalinjojen mukaisesti. Nämä ohjelmat ottavat huomioon EMPLOYMENTin yleiset toiminta linjat ja tavoitteet sekä kunkin valtion erityisolosuhteet ja määrittelevät ensisijaiset tavoitteet sekä tavan, jolla hankkeiden tuloksia sovelletaan yleisessä politiikassa sekä sen täytäntöönpanossa. Vuonna 1995 käynnistettiin suuri valtioiden välisen teknisen avun ohjelma komission sekä kansallis ten ja alueellisten viranomaisten auttamiseksi aloitteiden täytäntöön panossa ja erityisesti valtioiden välisen kanssakäymisen kehittämiseksi. EMPLOYMENTin ja ADAPTin osalta kansalliset tukira kenteet luotiin kaikissa jäsenvaltioissa vuoden 1995 alkupuolella. Yhteisön tasolla toimivan teknisen avun järjestön, Europsin, toiminnan suunniteltiin alkavan 1. toukokuuta 1995 julkisen tarjouskilpai lun jälkeen10. Näiden kansallisella ja yhteisön tasolla toimivien teknisen avun rakenteiden henkilö kunta on nyt valittu ja ne ovat täysin toimintakykyisiä. Vuonna 1995 perustettiin jokaisessa jäsenvaltiossa seurantakomiteoita. Suurimalla osalla jäsenval tioista on erilliset seurantakomiteat kullekin EMPLOYMENTin ja ADAPTin aloitteelle, mutta eräät jäsenvaltiot ovat yhdistäneet näiden kahden aloitteen valvonnan ja joillakin on seurantakomiteoita, jotka kattavat tavoitteiden 3 ja 4 tärkeimmät ohjelmat ja kyseiset aloitteet. Seurantakomiteoiden kokouksia on järjestetty jo yli 50. ' Katso 1. 3. Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteet. 10 Katso I. B. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 149 Taulukko 89: EMPLOYMENT-ohjelmien toteuttaminen — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (yhteisöaloite ohjelmien lukumäärä) Vuonna 1994 hyväksytyt ohjelmat Belgia (2) Tanska (1) Saksa(1) Kreikka (1) Espanja (1) Ranska (1) Irlanti (1) Italia (1) Luxemburg (1) Alankomaat (1) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (2) Yhteensä (14) Kokonais kustannukset RK:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) 70,2 20. 7 297. 5 83,1 576,8 384,4 99. 5 589,1 0. 6 90,9 55,6 314,9 2. 583,2 32. 1 10,6 156,8 64,4 386,6 146. 5 76. 1 348,7 • 0. 3 42,4 40,3 146,5 1. 451,3 21. 7 1,6 23. 1 8. 0 58,6 22,3 7. 6 51,5 0. 3 4. 2 5,7 31,4 236,0 68% 15% 15% 12% 15% 15% 10% 15% 100% 10% 14% 21% 16% 10. 8 0,8 11,6 4,0 29,3 11,1 3. 6 25,7 0,2 2,1 2. 8 15. 7 117,8 50% 50% 50% 50% 50% 50% 47% 50% 50% 5. 0% 50% 50% 50% NOW: NOW koskee ensisijaisesti naisten koulutukseen, työllistämiseen ja ammatilliseen yhdentämi- seen osallistuvia viranomaisia ja elimiä, joita ovat alueelliset tai paikalliset yhteisöt, naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävät järjestöt, koulutus- ja tiedotuskeskukset, ammattiyhdis tykset, yksityiset yhtiöt sekä naisjärjestöt. EMPLOYMENT-NOWn rahoittamilla toimilla on neljä tavoitetta: • Työmarkkinoiden horisontaalisen ja vertikaalisen jakautumisen vähentäminen parantamalla nais ten työnsaantimahdollisuuksia aloilla, joilla on hyvät uranluonti- ja kasvumahdollisuudet. Tans kalaisten ohjelmassa on painopistealueena vastustaa voimistuvaa suuntausta, joka koskee naisten osuuden jatkuvaa vähenemistä työmarkkinoilla. Kreikassa yksi ensisijaisista tavoitteista on edis tää naisten osallistumista aloilla, jotka eivät ole kansani ^oudessa kovin perinteisiä. Belgian flaaminkielisen yhteisön yhteisöaloiteohjelma pyrkii kavinustamaan nuoria naisia valitsemaan koulutusohjelmia, jotka todennäköisemmin mahdollistavat työpaikan saannin tulevaisuudessa. Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelma painottaa ensisijaisesti koulutusmenetelmiä. Painopisteenä ei ole enää naisten työmarkkinoille pääsy vaan heidän urankehityksensä; • Työnteon ja perheeseen liittyvien velvollisuuksien sovittaminen paremmin yhteen. Saksan ohjel massa painopistealueena on siten työpaikan ja perhevelvollisuuksien yhteensovittaminen uuden laisten työjärjestelyjen, lastenhoidon ja naisten työhön paluun helpottamisen avulla. Monet naiset ovat uhranneet aikansa lasten kasvatukselle ja ovat sen jälkeen palaamassa takaisin työmarkki noille; • Edistää naisten toimesta tapahtuvaa yritysten ja työpaikkojen luomista erityisesti yritysten perus tamisessa avustavien rahoitusvälineiden kautta. Tämä on keskeistä erityisesti Ranskan ohjelmas sa; • Yritysten, ammattijärjestöjen ja muiden tärkeiden tahojen tietoisuuden lisääminen. Alankomai den yhteisöaloiteohjelma pyrkii vahvistamaan naisten osallistumista ammattijärjestöjen toimin taan, ja Portugalin ohjelma lisäämään julkisten ja yksityisten järjestöjen tietoisuutta naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista työmarkkinoilla muuttuvassa yhteiskunnassa. Horizon: Vaiheen Horizon tavoitteena on parantaa koulutuksen laatua ja luoda työpaikkoja vam maisille ja henkilöille, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen. Monissa tapauksissa nämä kaksi tavoitetta ovat saaneet jäsenvaltiot luomaan kyseisten henkilöryhmien erityisiin tavoitteisiin sovellet tuja järjestelmiä. Horizon-vammaiset: Jäsenvaltioiden ohjelmat heijastavat kansallisten järjestelmien ja painopistea lueiden eroja. Toisistaan voidaan erottaa kaksi toiminta-aluetta: 150 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 • koulutus-, ohjaus-, neuvonta- ja työllisyysjärjestelmän kehitys sekä ammatillisen täydennyskoulu tuksen organisaatio. Tanskassa ensisijaisia ovat hankkeet, jotka pyrkivät saamaan vammaiset mukaan ammatilliseen koulutukseen (erityisesti ylemmän asteen ja täydennyskoulutus). Uuden teknologian käyttöä sekä työpaikkojen mukauttamista ja perus- ja ammattikoulutuksen opetuso losuhteiden parantamista korostetaan; • työpaikkojen luominen ja yritysten perustamisen, osuuskuntien sekä julkisen ja yksityisen sekto rin välisen yhteistyön tukeminen. Esimerkiksi Ranskan ja Italian ohjelmat korostavat vammaisten työelämään siirtymistä henkilökohtaisen työhön pääsyn kautta paikallisten viranomaisten avulla. Belgian flaaminkielisessä yhteisössä ensisijaisia ovat työpaikkojen mukauttaminen sekä uuden teknologian käyttö ja etätyön kehittäminen. Erityistä huomiota saavat yksilöllistetty valmistava koulutus, ammatillinen pätevöityminen sekä alkuvaiheen tuki uudessa työpaikassa. Saksassa naiset olivat aliedustettuina edellisessä Horizon-ohjelmassa, ja sen vuoksi yhteisöaloiteohjelma antaa etusijan hankkeille, jotka vastaavat työelämään pyrkivien vammaisten naisten tarpeisiin. Irlannissa toteutetaan positiivista syrjintää, jolla pyritään helpottamaan vammaisten työelämään sopeutumista. Kreikassa ponnistellaan erityisesti valtioiden välisen yhteistyön aikaansaamiseksi. Se liittyy etätyötä koskevien menettelyjen ja vaatimusten aikaansaamiseen tiettyjen tehtävien osalta. Horizon-vähäosaiset: EMPLOYMENT-ohjelmat sisältävät oman luettelon kaikkien jäsenvaltioiden, lukuun ottamatta Suomea, Ruotsia ja Luxemburgia, vähäosaisia koskevista ensisijaisista toimenpi teistä. Koska yhteisöaloitteen Horizon-vähäosaiset suuntaviivat kattavat suuren osan kohderyhmis tä, jäsenvaltiot ovat useimmiten päättäneet olla rajoittamatta kohderyhmiä. Suunnitellut toimet kohdistuvat siten sekä kohderyhmiin että uudistavien menetelmien tutkimukseen: • Tietyt jäsenvaltiot, erityisesti Alankomaat, Tanska ja Portugali, pitävät selvästi tärkeimpänä kohderyhmänä siirtolaisia. Italiassa, Espanjassa, Alankomaissa ja Portugalissa on sen sijaan huumausaineiden väärinkäyttö yhä tärkeämpi painopistealue. Merkittävä osa jäsenvaltioista pai nottaa myös kouluttajien kouluttamista, olipa kyseessä sitten inhimillisistä voimavaroista vastaa vien kouluttaminen, asiantuntijoiden koulutusjärjestelyt (sosiaalityöntekijät, ammatinvalinna- nohjaajat jne. ) tai uusien ammatillisten profiilien esiin tuominen (paikallisen kehityksen vaikutta jat, sosiaali- ja koulutusalan virkamiehet jne. ); • Tietyt lähestymistavat tarjoavat uudistuksille ja valtioiden väliselle taitotiedon vaihdolle suotuisan maaperän. Siten käsitys ohjatusta työhön pääsystä on nykyisin yleisesti hyväksytty. Korostetaan yksilöllistä lähestymistapaa tai Belgian lailla sellaisten rakenteiden luomista, jotka mahdollistavat asteittain etenevän työhön pääsyn. Ranskassa ja Portugalissa perustaitojen (luku- ja kirjoitustai don ja kielitaidon) hankkiminen asetetaan etusijalle, kun taas Saksassa, Kreikassa ja Alankomais sa on puolestaan ehdotettu valmistavan koulutuksen eri muotoja, jotka tarjoavat ohjausta ja työkokemusta. Tarkoituksena on kehittää taitoja työn hankkimiseksi (Yhdistynyt kuningaskunta) tai todellisessa työelämässä selviytymiseksi (Ranska). Lisäksi työpaikkojen luomisen osalta tulisi voida tehdä tärkeää kokeiluluontoista työtä. Jotkin jäsenvaltiot ovat asettaneet etusijalle yhteis työn luomisen hankkeiden ja paikallisten työpaikkojen välille tai paikallisen yhteistyön aikaansaa misen julkisen ja yksityisen sektorin välille. Esimerkiksi eräässä tapauksessa paikalliset yritykset osallistuivat avustamalla erään hankkeen avulla koulutettujen vankien työelämään paluuta. Yri tykset voivat myös osallistua yhteiskuntatalouden alalla toimivien yritysten, osuuskuntien tai yritysten käynnistämistä tukevien paikallisten keskusten toiminnan kehittämiseen. Toinen suosit tu lähestymistapa on myös vähäosaisten valmentaminen uusia työmahdollisuuksia tarjoavilla aloilla työskentelyyn. Koulutusohjelmat keskittyvät erityisesti ympäristö-, vapaa-ajan, matkailu-, terveyden sekä sosiaalisten palvelujen alalle. Huomionarvoista on myös valmistautuminen uuden tyyppiseen työhön sopeutumiseen ja samanaikaisesti kelpoisuusvaatimusten kasvu. Eräät jäsen valtiot, kuten Tanska, tarjoavatkin valmentautumista joustavaan työhön, etätyöhön, jaettuun työhön jne. Vaikka kohderyhmiä koskevat määritykset osoittavat, että vammaiset ovat keskittyneet huolestutta valla tavalla joillekin maantieteellisille alueille ja erityisesti kaupunkialueille, alueilla ei ole merkitys- Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 151 tä jäsenvaltioille toimintalinjoja määritettäessä. Kuitenkin paikallisen yhteistyön menetelmä on ehdottomasti välttämätön, jotta yhteiskuntatalouden alalla toimiville yrityksille tai mikroyritysten käynnistämiseen voidaan järjestää tukea. Ensimmäisten hyväksytyttyjen hankkeiden osalta on sel vää, että suuri osa niistä on paikallisten yhteistyöosapuolten johtamia. Youthstart: EMPLOYMENT-aloitteen vaihe Youthstart pyrkii rohkaisemaan kaikissa jäsenvaltiois sa nuorten hyväksi toteutettavien toimien täytäntöönpanoa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Youthstartin on taattava tehokkaiden palvelujen avulla kaikkien nuorten pääsy tarkoituksenmukai seen koulutukseen ja työmarkkinoille. Tämän päämäärän saavuttamiseksi jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön kaksi lähestymistapaa: • uudistustoiminta, jonka tarkoituksena on parantaa yleistä ammatillista koulutusta ja helpottaa nuorten pääsyä siihen erityisesti vähemmän koulutusta omaavien osalta sekä mukauttaa koulutus ta paremmin työelämän tarpeisiin sopivaksi ja harjoittelua painottavaksi. Esimerkiksi Ranskan ohjelma pyrkii vahvistamaan ja parantamaan sellaisen koulutuksen laatua, jossa teoria ja käytän nön työ vuorottelevat aikaansaamalla läheisemmät yhteydet teoreettisen koulutuksen ja yrityksis sä tapahtuvan käytännön harjoittelun välille ja myös parantamaan yrityksissä vastaavien ohjaa jien pätevyyttä. Ohjelmassa ehdotetaan myös Euroopan laajuisen ulottuvuuden antamista koulu tukselle, jossa teoria ja käytännön työ vuorottelevat, järjestämällä työharjoittelua muissa jäsen valtioissa; « koulutus mittojen mukaan. Irlanti suosii valmistavaa koulutusta, kun taas Tanskan ohjelmassa kehitetään ja testataan koulun virallisen opetusohjelman ulkopuolella tapahtuvaa tukiopetusta. Tavoitteena on rohkaista yksilön motivaatiota ja henkilökohtaista aloitteellisuutta koulutuksen suhteen. Kreikassa korostetaan uusia opetusmenetelmiä, kouluttajien kouluttamista ohjaus- ja tukitehtäviin, itsearviointia, ryhmätyötä ja viestintämenetelmiä. Belgian flaaminkielisen yhteisön ohjelmassa suunnitellaan myös kouluttajien kouluttamista tunnistamaan vaikeuksissa olevat nuo ret varhaisessa vaiheessa. Lisäksi useissa ohjelmissa pyritään vaikuttamaan etnisten vähemmistöjen ja nuorten siirtolaisten kohtaamiin kulttuurillisiin ja kielellisiin esteisiin silloin, kun on kyse ammatilliseen koulutukseen pääsystä ja koulutuksessa etenemisestä. Esimerkiksi Saksan ohjelman toimintalinjassa oleviin hank keisiin kuuluu nuorille siirtolaisille tiedottaminen ja heidän ohjaamisensa heidän omalla äidinkielel lään. Suurin osa ohjelmista korostaa myös ohjauksen ja neuvonnan laadun parantamista ja sen kautta yhtenäisemmän ja paremmin yhteensovitetun palvelun järjestämistä, joka keskittyy yksilöi den kykyihin ja tarpeisiin. Tanskassa nuorille oppivelvollisuuden viimeisinä vuosina tarkoitettua neuvontaa ja ohjausta ollaan parantamassa ja laajentamassa koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja työmarkkinoiden välisen yhteistyön suuntaan sekä paikallisten tukitahojen, kuten ohjaus- ja neuvontakeskusten, yhdistämiseksi. Youthstartin suuntaviivoissa jäsenvaltiot kutsuttiin muodollisesti tutkimaan keinoja nuorten autta miseksi itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi. Esimerkiksi Belgiassa on tarjolla oman yrityksen perusta misesta kiinnostuneille nuorille yrityksen johtamiskoulutusta ja juridisia neuvoja. Kreikka keskittää tukensa nuorten itsensä kehittämille ja johtamille paikallisille työllistämisaloitteille. Pohjois-Irlannin ohjelma puolestaan pyrkii saamaan nuorten kyvyt esiin ja luomaan työpaikkoja maaseudulle paikal lisiin voimavaroihin turvautumalla. Erilaiset ohjelmat osoittavat, että suuri osa aloitteista pyrkii institutionaalisten ja hallinnollisten esteiden vähentämiseen Youthstartin innovatiivisen käytön mahdollistamiseksi. Italiassa on toimin talinjana verkkojen luominen julkisen ja yksityisen sektorin välille paikallisella ja alueellisella tasolla, kun taas Alankomaissa keskitetään pyrkimykset koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja julkisten viranomaisten väliseen yhteistyöhön (poliisi ja etnisiä vähemmistöjä edustavat järjestöt). 152 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 LEADER II (1994-1999) LEADER (1,447 miljardia ecua) pyrkii tukemaan maaseudun kehittämiseen pyrkiviä paikallisten yhteistyöosapuolten maaseudulla suunnittelemia ja johtamia hankkeita, jotka korostavat toimien uutta luovaa, esittelevää ja soveltamiskelpoista luonnetta. Aloite pyrkii kannustamaan paikallisen väestön, yhteenliittymien ja yhteisöjen voimakasta osallistumista. Yhdessä niiden tulee määrittää ja panna täytäntöön johdonmukainen ja kyseisen alueen ominaispiirteisiin mukautettu kehityssuunnitelma. Tämä ilmenee siitä, että LEADER II voi antaa taloudellista tukea ainoastaan kahdelle edunsaajaryh- mälle: paikallisen toiminnan ryhmille (julkiset ja yksityiset yhteistyöosapuolet, jotka yhdessä luovat kehityssuunnitelman) tai muille yhteisille toimijoille (yhteisöt, konsulaatit, osuuskunnat jne. ) sillä ehdolla, että niiden toiminta liittyy paikalliseen alueen kehitykseen. LEADER II tukee myös valtioiden välisiä yhteistyöhankkeita ja edistää kokemusten vaihtoa ja taitotiedon siirtoa Euroopan laajuisen maaseudun kehittämisverkon kautta (yhteisön verkon ja kansallisten verkostojen rahoittamiseen on varattu 2,5%:n suuruinen viitteellinen osuus). LEADER II -aloitetta sovelletaan tavoitteisiin 1, 5b ja 6 kuuluvilla maaseutualueilla (tavoitteen 1 kohdealueille on varattu 900 miljoonaa ecua). Komissio on saanut 15 jäsenvaltiolta 102 LEADER II -aloitetta koskevaa ohjelmaehdotusta (12 jäsenvaltiolta 90 ehdotusta). Komissio on varmistanut, että paikalliset osapuolet ovat olleet hyvin yksimielisiä ehdotuksista, kuten LEADER II -yhteisöaloitteen suuntaviivoissa edellytetään. Ohjel mista ja yleiskattavista tuista hyväksyttiin 67 (12 jäsenvaltion osalta 66) ja 35 on vielä hyväksyntää vailla (12 jäsenvaltion osalta 24 ja uusien jäsenvaltioiden osalta 11). Taulukko 90: Vuonna 1995 hyväksytyt LEADER II -ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (yhteisöaloite ohjelmien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki O) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) Saksa (13) Kreikka (1) Espanja (17) Ranska (11) Irlanti (1) Italia (12) Luxemburg (1) Alankomaat (4) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (5) Verkot Yhteensä (66) 382,4 263. 6 1. 161,9 319,0 165,6 436,0 4,8 35,2 156,8 160,4 169,8 148,0 354,8 122. 9 67,9 183. 2 1,0 8,5 117. 6 • 66,2 3. 085,6 1. 239,9 124,6 22,6 112,1 95,6 7,5 28,6 1,0 8. 2 6,7 56,2 3,7 " 466,8 73% 15% 32% 78% 11% 16% 100% 97% 6% 85% 38% 38,8 11,3 34,9 15,5 3,8 14. 0 0,4 2. 5 3,6 4,8 2,9 132,4 31% 50% 31% 16% 50% 49% 40% 30% 53% 9% 77% 28% Suurin osa näistä ohjelmista sisältää kolme toimenpidettä, jotka on mainittu komission LEADER II -yhteisöaloitteen suuntaviivat vahvistavassa tiedonannossa. Ne ovat: • "pätevyyden hankkiminen": alueilla, joilla paikallinen kehitystoiminta on uutta, kyseisellä toi menpiteellä mahdollistetaan tiedotustoimien, väestön motivointia koskeva ja alueen vahvojen ja heikkojen puolien arvioinnin rahoitus sekä kehityssuunnitelman laatiminen; • "maaseudun uudistamista koskevat ohjelmat": toimenpide mahdollistaa paikallisten tahojen ky seistä aluetta koskevien kehityssuunnitelmien rahoittamisen; • "valtioiden välinen yhteistyö": tavoitteena on helpottaa paikallisen tason työryhmien tai muiden useita jäsenvaltioita koskevien yhteisten hankkeiden toteuttamista; Suunnitellut toimet voidaan jakaa kolmeen ryhmään: • alueiden ominaislaadun vahvistaminen: esimerkiksi arkkitehtuuriperinnön (Asturia) ja pienten kaupunkikeskusten (Irlanti) kunnostaminen, perinteisen taitotiedon edistäminen (Portugali, Ara gon), paikallisten tuotteiden tai luonnon perinnön hyödyntäminen (Itä-Anglia, Italia, Luxem burg, Kreikka, Portugali) tai laajemmin paikallisten yhteisöjen tukeminen (Yhdistynyt kuningas kunta); Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 153 • verkoston luomiseen liittyvät toimet: matkailualan tarjonta (Bourgogne) tai yhteistoiminta (Li mousin), maanviljelijät ja jakeluyhtiöt (Hessen), julkiset palvelut, jotka liittävät pienet kaupunki keskukset ympäröiviin maaseutualueisiin (Languedoc-Roussillon), yrityspalvelukeskusten luomi nen (Luxemburg); • uusien toimintamuotojen tukeminen, mikä joissakin tapauksissa perustuu uuden viestintäteknolo gian käyttöön. Siihen kuuluu esimerkiksi etätyö (Northern Uplands) tai maaseutumatkailuun liittyvien varausjärjestelmien luominen (Kreikka, Portugali). liittyvät näkökohdat tulisi ottaa huomioon LEADER ja maaseutuympäristö: huomioitava Kestävän kehityksen politiikan mukaisesti oli ympäristöön LEADER. in osalta. Taloudellisessa kehityksessä joka on kyseisten alueiden keskeinen valtti erityisesti vähiten kehittyneillä maaseutualueilla. Maaseudulla toimiin. Elinympäristön miel on ryhdytty lukuisiin ympäristöön paikallisella tasolla vaikuttaviin lyttävyys vaikuttaa merkittävästi siihen, pysyvätkö asukkaat maaseudulla ja muuttaako sinne uusia asukkaita. Useilla LEADER. in • maaseutualueiden ympäristöystävällinen rahoittamilla ohjelmilla on ympäristöllistä merkitystä: hoito. Tämä tarkoittaa luonnonvarojen palauttamista entiseen arvoonsa. Tanskan saaristossa on tuettu "kukkivat kylät" Belgiassa Hageland-ryhmä on parantanut ja hoitanut ekologisella tavalla joitakin semaan liittyviä tekijöitä (pensasaitojen istutus, soiden luominen, puiden hoito suojelua ja -toimintaa. luonnonmai luonnonperintö, jne. ); • saastumista vähentävä jätehuolto, jätteiden hyödyntäminen biomassan keräyspisteen avulla. Ranskassa Buech-Durance-ryhmä asentamiseen. Irlannissa Cavan ja Monaghan -ryhmä kerää talteen erään sieniviljelmän jätteet ja kompostoi ne. Espanjassa Sierra de Bejar Francia -ryhmä on ottanut-käyttöön uuden myllyn tai lannoittee jätteiden täydellisen puhdistusjärjestelmän, tuottamista na. Kreikassa Thebes-ryhmä tukevia toimia; tai energiatuotanto talousjätteiden jossa jäämät käytetään polttoöljynä tarkoitetun biomassaenergian osallistui siirrettävän tukee lämmitykseen • ekosysteemien suojelu: luonnonvarojen hoidon parantaminen, eläimistön ja kasviston sekä tavoitteena ympäristöltään herkkien luonnonalueiden istuttaminen. Espanjassa näin on tapahtunut Orensessa ja Sierra de Gatassa; on puiden Italiassa Toscanassa jne. Kreikassa Thessaloniken ryhmä auttaa biotoopin hyödyntämisessä haikaroiden kasvattamiseksi. Mytilinin ryhmä on ryhtynyt työhön kivettyneen metsän suojele miseksi; suojelu. Useiden ryhmien ensisijaisena • ekoturismi: luonnonvarat ovat perustekijä maaseutumatkailun edellytyksiä turistien vastaanottamiseksi on luonut geologisia löydöksiä käsittelevän kierroksen, tulivuoret. Irlannissa Bally Houra -ryhmä kehittää virkistystoimintaa alueen vuoristoon. tarvitaan ja toimintaohjelmia. Saksassa Daunin alueen ryhmä jonka kohteena on Ei/elin ylängön kehityksessä. Lisäksi luonnonmukaisen maanviljelyn kehittämisellä sekä koulutusta, toiminnalla on kiistaton merkitys. Ranskassa Haut-Allier-ryhmä Myös neuvontaa koskevalla jokien ekologiaa ja ympäristöä koskevan tiedotus-ja nais-ryhmä toimii pysyvän ympäristöalan -ryhmä osallistuu luonnonperinnön suojelualueen läheisyyteen. tunnetuksi ja tukee toimintaa ja Est-Mayen- tietokeskuksen perustamiseksi. Skotlannissa Loch Aber luonnon tutkimuskeskuksen lintutieteellisen tekemistä seurantakeskuksen perustamiseen Komissio on myös valinnut tarjouspyynnön perusteella laitoksen, joka on vastuussa hallinnollisista tehtävistä ja maaseudun uudistamisen ja kehityksen Euroopan seurantakeskuksen toiminnan hallin nosta ja toiminnasta. Seurantakeskuksen tehtävänä on tunnistaa, luonnehtia, vahvistaa ja helpottaa maaseutuympäristössä toteutettujen uudistusten siirtoa. 154 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 PESCA (1994-1999) PESCA (257 miljoonaa ecua) täydentää yhteisön tukikehyksissä olemassa olevia rakenteellisia tukia, jotka liittyvät kalastuksen uudistamiseen ja alan yritysten toiminnan monipuolistamiseen. Suunnitellut toimet pyrkivät monipuolistamaan kalastustoimintaa (matkailu, pienteollisuus), parantamaan kalasta jien ammatillista pätevyyttä ja lisäksi hyödyntämään kalastustuotteita ja parantamaan kaupan pitämi sen väyliä. PESCA soveltuu käyttöön ensisijaisesti kalastuksesta riippuvaisilla alueilla, jotka sijaitsevat tavoitteiden 1, 2 ja 5b kohdealueilla. Puolet määrärahoista on suunnattu tavoitteeseen 1 kuuluville alueille. Vuonna 1995 hyväksyttiin neljä PESCA-ohjelmaa (Italia, Ranska, Alankomaat ja Yhdistynyt kunin gaskunta). Vuoden 1994 loppuun mennessä oli jo hyväksytty seitsemän ohjelmaa. Määrärahojen käyttöaste selittyy ohjelmien myöhäisellä hyväksymisellä sekä hallintojärjestelmien jonkinasteisella monimutkaisuudella. Maksusitoumusten osalta todettakoon, että 64 prosenttia vuoden 1995 talou sarvioon merkityistä määrärahoista sidottiin (45 miljoonasta ecusta 28,3 miljoonaa ecua jaettiin Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan kesken), mutta ainoastaan 17 prosenttia varatuista määrärahoista maksettiin (31,9 miljoonasta ecusta jaettiin 5,3 miljoonaa ecua Alankomaiden, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan kesken). Taulukko 91: Vuosina 1994-1995 hyväksytyt PESCA-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (yhteisöaloite ohjelmien lukumäärä) Vuonna 199S hyväksytyt ohjelmat Ranska (1) Italia (1) Alankomaat (1) Yhdistynyt kuningaskunta (1) Vuonna 1994 hyväksytyt ohjelmat Belgia (1) Tanska (1) Saksa (1) Kreikka (1) Espanja (1) Irlanti (1) Portugali (1) Yhteensä (11) Kokonais kustannukset KK: n tuki (I) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) 81,3 81,2 34,2 84,7 4,3 48,6 62,0 54,6 95,7 12,2 47,2 605,9 28,3 34. 2 10,8 37,4 2,0 16,4 23,0 " 27,1 41,5 6,7 25,6 253,0 18,8 4,4 1,2 5,1 0,3 2,7 3,8 4,5 6,9 1,1 4,3 53,1 66% 13% 11% 14% 17% 17% 17% 17% 17% 17% 17% 21% 0,0 2,2 0,6 2,5 0,2 1,4 1,9 2. 3 3,5 0,6 2,1 17,2 0% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 32% Suurimmassa osassa jäsenvaltioita hankkeiden valinta oli juuri alkanut tai oli alkamassa vuoden 1995 lopussa. Irlannissa kuitenkin kansalliset viranomaiset ovat hyväksyneet jo 22 hanketta. Kreikas sa suunniteltujen toimien monimutkaisuus, mikä johtuu usean rahaston osallistumisesta rahoituk seen, on saanut kansalliset viranomaiset etsimään välittäjäelintä, joka vastaisi ohjelman hallinnosta. Ranskan merentakaisten departementtien osalta REGIS-yhteisöaloiteohjelmat kattavat PESCA:n toimet. Ainoastaan Réunionia koskeva ohjelma hyväksyttiin joulukuussa 1995. Ruotsin ja Suomen ohjelmat esitettiin komissiolle vuoden 1995 loppupuolella11. " Katso 1. 3. Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteet. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 155 SME (1994-1999) SME (1,027 miljardia ecua) pyrkii mukauttamaan pk-yritykset sisämarkkinoiden ja kansantalouksien globaalistumisen vaatimuksiin. Tämä aloite jatkaa myös aikaisempia STRIDE- (heikommassa asemas sa olevien alueiden teknologisten mahdollisuuksien vahvistaminen), PRISMA-(yrityspalvelujen paran taminen) ja TELEMATIQUE- (edistyneiden teleliikennepalvelujen käyttö) hankkeita. SME on tarkoi tettu erityisesti tavoitteeseen 1 kuuluville alueille, joille on suunnattu määrärahoista 80 prosenttia. Edistettävät toimenpiteet pyrkivät parantamaan tuotantojärjestelmää ja yritysten organisaatiota, jotta ympäristö voitaisiin ottaa paremmin huomioon, tai kehittämään yhteistyötä ja pk-yritysten välisiä verkkoja sekä vahvistamaan tutkimusta ja teknologian vaihtoa harjoittavien keskusten, yliopistojen ja pk-yritysten välistä yhteistyötä. SME-aloite on uusi aloite kaudella 1994-1999. Sen vuoksi jäsenvaltioiden ohjelmaehdotuksiin on tehty paljon mukautuksia, jotta voitaisiin varmistaa aloitteen suuntaviivojen noudattaminen. Nämä mukautukset ovat koskeneet erityisesti uutta luovia tekijöitä ja pk-yritysten kansainvälistämistä. Mukautukset ovat aiheuttaneet neuvotteluvaiheen pidentymisen. Viidentoista jäsenvaltion ehdotta mista 38 yhteisöaloiteohjelmasta 21 hyväksyttiin vuonna 1995 (Belgia 1, Saksa 6, Yhdistynyt kunin gaskunta 1 sekä Tanskan, Espanjan, Italian ja Luxemburgin yhteisöaloiteohjelmat, joita ei ole jaettu aluekohtaisesti, ja kolmen uuden jäsenvaltion 4 yhteisöaloiteohjelmaa). Taulukko 92: Vuonna 1995 hyväksytyt SME-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (yhteisöaloite ohjelmien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki O) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(I) • Maksut 1995 (3) % (3)/(2) Belgia (1) Saksa (9) Kreikka (1) Ranska (3) Irlanti (1) Alankomaat (1) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (4) Yhteensä (21) 14,2 356,3 156,9 139,2 53,2 26,9 235,9 43,0 1. 025,5 9,4 156,8 83,3 58,5 28. 8 10. 3 124. 0 20,1 491,3 7,5 101. 2 10. 5 15. 4 26,5 9,5 13,2 19,7 203,5 80% 65% 13% 26% 92% 92% 11% 98% 41% 2,2 30,9 5,2 4,6 7. 9 2,9 6,6 7,3 67,7 30% 30% 50% 30% 30% 30% 50% 37% 33% Belgia: Hyväksytty yhteisöaloiteohjelma koskee Valloniaa ja sitä täydennetään Flanderia koskevalla yhteisöaloiteohjelmalla. Se rakentuu kahden keskeisen ajatuksen ympärille: yhteensovittamisen ja pk-yrityksiä tukevien verkkojen tehostaminen sekä pk-yritysten yhteisten palvelujen tehostaminen. Painopisteenä verkkojen luominen ja pk-yritysten palvelut: Valloniaa koskevassa yhteisöaloiteohjelmassa on kaksi pääkohtaa: 1. tuen yhteensovittaminen ja verkkojen luominen: • yhteensovittamalla pk-yritysten palveluista vastaavien laitosten toi mintaa kokemustenvaihdon ja yhteistoiminnan edistämiseksi; • yhteensovittamisesta vastaavien yksiköiden perustaminen. 2. Pk-yritysten yhteisten palvelujen luominen: • luomalla rahoituslähteisiin pääsyn edellytyksiä tutkiva rahoitus foorumi; • teknologisten toimien avulla, joilla pyritään erityisesti yhteensovit tamaan ja arvioimaan eräitä pk-yrityksiä koskevia toimenpiteitä; • Pk-yrityksiä voimistamalla ottaen huomioon yhteistyöosapuolten löytämisen tarpeen, ympäristöä koskevat vaatimukset, tietotekno logian ja laatuvaatimukset. Saksa: Pk-yritysten tukemiseksi on hyväksytty yhdeksän yhteisöaloiteohjelmaa teollisuuden ja palve lujen aloilla. Viisi ohjelmaa koskee läntisiä Saksan osavaltioita (viisi ohjelmaa vielä hyväksyntää vailla) ja neljä ohjelmaa uusia osavaltioita. Näiden ohjelmien laatiminen on osoittautunut vaikeaksi 156 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Saksan pk-yritysten osalta kansallisella tasolla ilmenneiden yhdenmukaistamista ja yhteensovittamis ta koskevien ongelmien vuoksi. Tämä on suuresti viivästyttänyt toimintaa. Esimerkkinä suunnitel luista toimista voidaan mainita ympäristön ja energiavarojen hoito (Berliinissä rakennerahastojen rahoitusosuus oli 615 000 ecua). Tarkoituksena on kehittää suunnitelmia energian säästämistä ja C02:n päästöjen vähentämistä koskevista keinoista tiedottamiseksi yrityksille ja toisaalta mahdollis taa "Eco-Audit" -välineen käyttö yrityksille. Kreikka: Yhteisöaloiteohjelman päätavoitteena on edistää kreikkalaisten pk-yritysten kansainvälisty mistä pyrkimällä yritysryhmittymien aikaansaamiseen sekä helpottaa niiden pääsyä pääomamarkki noille edistämällä rahoitussunnittelun työvälineitä (riskisijoittaminen, keskinäiset vakuudet) sekä tuomalla esiin laatua korostavan politiikan (varmentaminen, standardit ja standardointi). Ranska: Kolme ohjelmaa on hyväksytty. Kahden tavoitteeseen 1 kuuluvan yhteisöaloiteohjelman (Korsika ja Nord-Pas-de-Calais) osalta 40,9 miljoonan ecun suuruista sijoitusta tuetaan yhteisön 9,3 miljoonan ecun suuruisella tuella, mikä mahdollistaa Nord-Pas-de-Calaissa pk-yritysten aineetto malle sijoitukselle tarkoitetun tuen rahoituksen, yhteistoiminnan tukemisen ja teknologisen ympäris tön parantamisen. Korsikassa toiminta kohdistuu uutta luovien yritysten perustamiseen, yritysten välisten uusien yhteistyö- ja viestintämuotojen kehittämiseen uusille markkinoille pääsyn helpottami seksi sekä asiantuntemuksen kehittämiseen taloudellisen muutoksen osalta. Tavoitteisiin 2 ja 5b kuuluvia alueita koskevat yhteisöaloiteohjelmat (yhteisön tuki: 49,2 miljoonaa ecua; kokonaiskus tannukset: 98,3 miljoonaa ecua) mahdollistavat yhteistyö- tai innovaatiohankkeita toteuttaville pk- yrityksille tarkoitetun takuurahaston perustamisen, edistävät STRIDE-ohjelmaa seuraavia nykyai kaistamista ja uudistamista koskevia yhteishankkeita sekä aikaansaavat eri alojen eurooppalaisten yritysten välistä yhteistyötä. Irlanti: Yhteisöaloiteohjelma on tarkoitettu erityisesti pk-yrityksille, joissa on alle 50 työntekijää tai joiden liikevaihto on alle 3,7 miljoonaa ecua. Yhteisöaloiteohjelma keskittyy rahoituksen ja määrä rahojen saantiin, julkisten hankintojen saantiin, palveluyritysten sisämarkkinoihin mukauttamiseen, hyvien käytäntöjen levittämiseen ja taitotiedon sekä yritysten ympäristön parantamiseen. Alankomaat: Yhteisöaloiteohjelma kattaa kaikki tavoitteisiin 1 ja 2 kuuluvat Alankomaiden alueet ja pyrkii parantamaan pk-yritysten kilpailukykyä alueellisten tuotantorakenteiden vahvistamiseksi. Sillä on viisi ensisijaista tavoitetta, jotka ovat: tuotantojärjestelmien kehittäminen ja teknologinen innovaatio, pk-yritysten ja tutkimuskeskusten välinen yhteistyö, pk-yritysten verkkojen luominen, ammatillinen pätevyys, tekninen apu ja valtioiden välinen vaihto. Portugali: Portugalin yhteisöaloiteohjelma on rahoitusosuudeltaan suurin vuonna 1995 hyväksytty pk-yrityksiä koskeva yhteisöaloiteohjelma. Se kattaa koko Portugalin ja sisältää sekä kilpailukyvyn parantamiseen ja Portugalin taloudellisen tuottavuuden perustana olevien pk-yritysten nykyaikaista miseen tähtääviä toimenpiteitä että toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on yritysten ympäristön parantaminen erityisesti koulutuksen ja rahoitussuunnittelun avulla. Yhdistynyt kuningaskunta: Neljä yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty (Highlands&Islands, Lowland Scotland, Wales, Pohjois-Irlanti). Hyväksyntää vaille on vielä Englantia koskeva ohjelma. Esimer kiksi Highlands&Islandsia koskevan yhteisöaloiteohjelman rakennerahastojen tuen suuruus on lähes 3 miljoonaa ecua. Pk-yritysten kannalta kyseessä on maantieteellisesti erityisen vaikea ja Euroopan alueisiin verrattuna hyvin erilainen alue. Ohjelman avulla pyritään siten välttämään riskiä joutua Euroopan taloudellisesta suuntauksesta eristetyksi myöntämällä tukea pk-yritysten palveluihin tar joamalla korkeatasoista koulutusta ja edistämällä yritysten välistä yhteistyötä. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 157 REGIS (1994-1999) REGIS (600 miljoonaa ecua) pyrkii parantamaan erittäin syrjäisten alueiden yhdentymistä yhteisössä. Se sisältää joitakin vanhojen ohjelmien POSEIDOM, POSEIMA ja POSEICAN toimia sekä muiden yhteisöaloitteiden osalta toteutettuja toimenpiteitä erittäin syrjäisillä alueilla, jotta ne voisivat olla täysipainoisesti mukana valtioiden välisissä yhteistyöverkoissa. Nämä toimenpiteet pyrkivät monipuo listamaan taloudellista toimintaa, tukemaan yhteyksiä muuhun unioniin, aikaansaamaan yhteistyötä erittäin syrjäisten alueiden välille, luonnolle aiheutuvien vaarojen ehkäisemiseen ja ammatillisen koulutuksen tukemiseen. Kolme jäsenvaltiota, Portugali, Espanja ja Ranska, osallistuvat REGIS-aloitteeseen. Vuonna 1995 Portugali ehdotti Madeiraa ja Azoreja koskevaa ohjelmaa, Espanja Kanariansaaria koskevaa ohjel maa ja Ranska merentakaisia departementteja koskevia neljää ohjelmaa. Portugalin ja Espanjan yhteisöaloiteohjelmat hyväksyttiin vuonna 1995. Ranskan osalta silloin hyväksyttiin ainoastaan Réunionia koskeva ohjelma (vuoden 1995 lopussa hyväksyntää vailla olivat siis Guadeloupea, Martiniqueta ja Guyanaa koskevat yhteisöaloiteohjelmat). Taulukko 93: Vuonna 1995 hyväksytyt REGIS-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (yhteisöaloite ohjelmien lukumäärä) Kokonais kustannukset UK: n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) 0/ /o (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) Espanja (1) Ranska (1) Portugali (1) Yhteensä (3) 385,5 209. 2 156,8 751,5 216,9 115,6 124,0 456,5 28. 0 8. 8 22. 0 58,8 13% 8% 18% 13% 0,0 4,4 17,6 22,0 0% 50% 80% 37% Espanja: Yhteisöaloiteohjelman yhteisön tuen suuruus on 216,9 miljoonaa ecua. Kanariansaaria koskeva ohjelma: REGIS-yhteisöaloiteohjelman päätavoitteet ovat taloudellisen toiminnan monipuolistaminen, teknologinen kehitys sekä alueellisen ja taloudellisen epätasapainon korjaaminen kehittämällä matkailua, joka ei uhkaa ym päristöä ja kulttuuriperintöä, tukemalla yhteyksiä muuhun yhteisöön ja muihin erittäin syrjäisiin alueisiin sekä ammatillisella koulutuksella ja työllä. Suunniteltuja toimenpiteitä on kymmenen: paikallinen kehitys (14%), matkailun edistäminen (21%), taloudellista toimintaa tukevat perusra kenteet (22%), taloudellisen rakenteen kehittäminen (11%), URBAN Las Palmas (4%), URBAN Santa Cruz, Teneriffa (4%), alueellinen yhteistyö (0,3%), pk-yritysten teollisuuden kehitystä koskeva suunnitelma (19%), arviointi, seuranta ja tekninen apu (0,7%). Rakennerahastot rahoittavat ohjelmasta 56 prosenttia. Ranska: Réunionia koskeva ohjelma kohdistuu taloudellisen toiminnan edistämiseen, viestinnän kehittämiseen sekä alueelliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön, paikalliseen kehitykseen, ympäris tön valvontaan sekä luonnolle aiheutuvien vaarojen välttämiseen ja parempaan pätevyyteen tähtää vään koulutukseen ja miesten ja naisten yhtäläisiin mahdollisuuksiin. Portugali: Yhteisöaloiteohjelma pyrkii edistämään perusrakenteita koskevia ensisijaisia toimia (Ma deiran lentokenttä jne. ), paikallisten mahdollisuuksien kehittämiseen (esimerkiksi Azorien energian tuotanto) ja alueiden väliseen yhteistyöhön ja maatalouden edistämiseen. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 RECHAR II (1994-1997) RECHARII (406 miljoonaa ecua) jatkaa taantuvan hiilikaivosteollisuuden eniten haittaamien alueiden uudistamisen tukemista, mutta painottaa enemmän ympäristön suojelua, uutta liiketoimintaa ja inhimillisiä voimavaroja. Suunnitellut toimenpiteet pyrkivät ympäristön ja vanhojen kaivosrakennus ten parantamiseen ja saneeraamiseen, uuden toiminnan edistämiseen (erityisesti pk-yrityksissä), talou dellisten uudistusten ja aluesuunnittelun elinten tukemiseen ja koulutuksen sekä työllisyyden tukemi seen (erityisesti pk-yrityksissä). Jäsenvaltiot ovat ehdottaneet 30 RECHAR-aloitetta koskevaa yhteisöaloiteohjelmaa. Neuvotteluja ja ohjelmien hyväksyntää on helpottanut edellisen suunnittelukauden (1990-1993) aikana hankittu kokemus. Tästä syystä lähes kaikki ehdotetut eli 26 yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty, ja ainoas taan neljä odottaa hyväksyntää vuonna 1996 (Saksa 1, Ranska 1, Itävalta 1 sekä Espanjan yhteisöa loiteohjelmat, joita ei ole jaoteltu aluekohtaisesti). Taulukko 94: Vuonna 1995 hyväksytyt RECHAR II -ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (yhteisöaloite ohjelmien lukumäärä) Kokonais kustannukset KK:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) Belgia (2) Saksa (6) Kreikka (1) Ranska (6) Italia (2) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (8) Yhteensä (26) 58,1 400,8 2,0 39. 4 34,1 1,1 364,6 900,2 15,7 128. 4 1. 5 16. 7 1,7 0. 9 163,2 328,0 15,7 55. 9 1,4 15,5 1,7 0,9 81. 6 172,5 100% 44% 90% 93% 100% 100% 50% 53% 7,8 26. 8 0. 7 1. 8 0,4 0,3 37,8 75,6 50% 48% 50% 12% 23% 30% 46% 44% Belgia: Kaksi yhteisöaloiteohjelmaa koskee Vallonian Charleroin (Châtelet) aluetta ja Flanderin Limburgia. Châteletin osalta yhteisöaloiteohjelma keskittyy hiilikaivostoiminnan turmelemien ve- denjakeluverkostojen rakenteiden uudistamiseen. Nämä toimet jatkavat jo aloitteen RECHAR I aikana toteutettuja toimia. Limburgissa painopistealueita ovat talouden perusrakenteiden muuttami nen, sosiaalisten rakenteiden nykyaikaistaminen ja työvoiman taloudellinen ja sosiaalinen yhdentä minen. Saksa: Kuusi yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty ja ainoastaan yksi (Brandenbourg) oli hyväksyn tää vailla vuoden lopussa. Kolme ohjelmaa koskee uusia osavaltioita ja kolme läntisiä osavaltioita. Nordrhein-Westfalenin ohjelma on rahoitusosuudeltaan huomattavin kaikista RECHAR-ohjelmista. Ohjelmat koskevat ensisijaisesti ympäristön puhdistustoimenpiteitä, uuden liiketoiminnan edistämis tä sekä olemassa olevan inhimillisen pääoman ylläpitoa. Nordrhein-Westfalenin yhteisöaloiteohjel ma pyrkii toiminta-alojen monipuolistamiseen ja välillisen liiketoiminnan vahvistamiseen. Pk-yritys ten kilpailukyvyn vahvistamiseksi tuetaan uusien markkinoiden luomista kehittämällä uusia menetel miä ja uusien tuotteiden myynnillä sekä parantamalla mahdollisuuksia uusimman teknologian käyttöön. Nordrhein-Westfalenin ohjelman toteutuksella toivotaan voitavan turvata 5 400 työpaik kaa. Kreikka: RECHAR-ohjelman, joka kattaa Kreikan pohjoisosassa sijaitsevan Kozani-Ptolemaidan teollisuusalueen, ensisijaisena tavoitteena on parantaa ruskohiilen louhinnan pilaamien alueiden ympäristöä. Lisäksi on suunniteltu työttömien tai työttömyyden uhkaamien työntekijöiden uudel leenkoulutusta. Ranska: Hyväksyttyjen kuuden yhteisöaloiteohjelman yhteisön tuen suuruus on noin 17 miljoonaa ecua. Niistä 11 miljoonaa on myönnetty Lorrainelle (Boulayn, Farbachin ja Sarregueminesin alueet) erityisesti kaivosalueiden tukemiseksi. Suunniteltujen toimien osalta korostetaan erityisesti teolli- suusmatkailun kehitystä teollisuuden perinnön arvostusta korostamalla ja etenkin pyrkimyksillä Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 *->9 Blanzyn kaivosmuseon (Montceau-les-Minesin kaivosalue, Bourgogne) kunnostamiseen. Lisäksi toi mintaan kuuluu Gardanen (Bouches-du-Rhône), Albi-Carmeauxin (Tarn) ja Lorrainen (kesantojen asteittainen vähentäminen, kaupunkikeskusten uudistaminen, matkailuala jne. ) kaivosalueiden edis täminen sekä Alèsin (Gard) ja La Muren (Isère) alueiden muutoksia edistävän ympäristön ja perusrakenteiden luominen. Italia: Vuonna 1995 hyväksyttiin kaksi yhteisöaloiteohjelmaa: Sardinia ja Toscana. Sardinian ohjel man investointien suuruus on 1,6 miljoonaa ecua. Se koskee Sulcis-Iglesienten hiilikaivosaluetta ja siihen kuuluu ainoastaan ympäristön parantaminen PK-yritysten sijoittamista varten. Toscanan osalta kyseessä on Santa Barbaran hiilikaivosalue, ja yhteisöaloiteohjelmassa painotetaan voimak kaasti yksityisen sektorin osallistumista, jonka suunniteltu rahoitusosuus on lähes 95 prosenttia (35,6 miljoonaa ecua). Myös tämä ohjelma koostuu ainoastaan pk-yritysten paikallisen rakenteen moni puolistamisesta, ja siihen kuuluu korkotuen myöntäminen yrityksille, joiden hankkeet koskevat teknologista innovaatiota, energiaa ja ympäristönsuojelua. Portugali: Yhteisöaloiteohjelma pyrkii rahoittamaan hiilikaivosten sulkemisesta kärsivän Castelo de : Paivan (maan pohjoisosassa) aluetta tukevia toimia. Korvaavan toiminnan kehittämisessä välttämät- ( tornien perusrakenteiden rahoittamisen lisäksi kyseisen yhteisöaloiteohjelman tavoitteita ovat ympä- j ristön tilan parantaminen ja tekninen apu liiketoiminnalle. ! ; Yhdistynyt kuningaskunta: Vuonna 1995 hyväksyttiin kahdeksan RECHAR-yhteisöaloitetta. Näistä ohjelmista tärkeimpiä ovat Yorkshirea ja East-Midlandsia koskevat ohjelmat, joille on myönnetty , noin puolet määrärahoista. Englannin ja Skotlannin muut hiilikaivosalueet ovat myös oikeutettuja ! tukeen. Myös Walesin ja Koillis-Englannin yhteisöaloiteohjelmat ovat tärkeitä. KONVER (1994-1997) KONVER (506 miljoonaa ecua) jatkaa toimintaohjelmia PERIFRA I ja II (esittelyhankkeiden tukemi nen aseteollisuusalueiden uudistamiseksi). Se pantiin täytäntöön ensimmäisen kerran vuonna 1993. Se on tällä hetkellä monivuotinen ja sen tavoitteena on tukea puolustussektorista voimakkaasti riippuvais ten alueiden taloudellista monipuolistamista uudistamalla alaan liittyvää teollisuutta ja edistämällä kaikilla teollisuudenaloilla elinkelpoista kaupallista toimintaa, lukuun ottamatta toimintaa, joka liittyy sotateollisuuteen. Pääomasta vähintään 50 prosenttia on suunniteltu tavoitteisiin 1, 2 tai 5b kuuluvien alueiden tukemiseen. Jäsenvaltioiden välisen rahoituksen jaon ja kyseisen aloitteen tukikelpoisten alueiden vahvistami sen12 viivästymisen vuoksi myös ohjelmien ehdottaminen jäsenvaltioiden taholta myöhästyi. Vuonna 1995 hyväksyttiin 37 yhteisöaloiteohjelmaa, joista suurin osa joulukuun lopussa. Hyväksyntää vuoden 1995 loppuun mennessä odotti kahdeksan ohjelmaa (Saksa 3 sekä Espanjan, Italian, Luxem burgin, Alankomaiden ja Ruotsin yhteisöaloiteohjelmat, joita ei ole jaoteltu aluekohtaisesti). Niiden osuus on 70 prosenttia kyseiselle aloitteelle myönnetystä kokonaissummasta. 12 Saatiin päätökseen joulukuussa 1994. Katso vuosikertomus 1994. 160 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 95: Vuonna 1995 hyväksytyt K ON VER-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (yhteisöaloite ohjelmien lukumäärä) Kokonais kustannukset K K: n tuki 0) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2V(1) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) Belgia (3) Tanska (1) Saksa(13) Kreikka (1) Ranska (17) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (I) Yhteensä (37) 30,4 5,3 342,3 20,3 244,1 10,7 230,6 883,7 11,5 2,4 144,5 12,9 71,0 7,9 101,9 352,1 11,5 2,4 130,6 11,5 64,4 7,9 10,0 238,2 100% 100% 90% 89% 91% 100% 10% 68% 5,7 1,2 38,7 5,7 32,0 3,9 0,0 87,3 50% 50% 30% 50% 50% 50% 0% 37% Belgia: Belgian kolmella alueella on kullakin yhteisöaloiteohjelma. Flanderissa (Brugge, Leuven, Turnhout, Tongres ja Hasselt) suunnitellut toimet koskevat talouden edistämistä ja ympäristön tukemista. Brysselin ja pääkaupungin alueella tulisi kunnostaa kasarmi ja muuttaa sitä niin, että sinne voidaan sijoittaa uutta liiketoimintaa (pienteollisuutta, pieniä liikeyrityksiä, taidekeskus). Valloniassa ohjelma kattaa osan tavoitteisiin 1, 2 ja 5b kuuluvista alueista ja pyrkii voimistamaan pk-yritysten rakennetta, kehittämään matkailualan toimintaa hylättyjen tonttien kunnostuksen jäl keen sekä uudelleenkouluttamaan alan työntekijöitä. Tanska: Yhteisöaloiteohjelma kattaa kaksi tavoitteen ulkopuolista aluetta, jotka ovat Jyllanin keskellä sijaitseva Karup ja Kööpenhamina. Suunniteltuihin toimenpiteisiin kuuluu palvelut ja pk- yritysten teknologisen kehityksen tukeminen, matkailualan ja ympäristön edistäminen ja palkansaa jien uudelleenkoulutus. Saksa: Vuonna 1995 Saksan 13 yhteisöaloiteohjelmalle myönnettiin rakennerahastojen määrärahoja 144,5 miljoonaa ecua. Saksa on siten suurin KONVER-aloitteen edunsaaja. Esimerkiksi Nordrhein- Westfalenin yhteisöaloiteohjelmassa, joka on tärkein ohjelma läntisissä osavaltioissa, suunnitellaan tonttien uudistamisen osalta Cartecin teknologiakeskuksen rakentamista entiselle "Churchill-Bar racks" -tontille Lippstadtiin. Rödinghausenissa tyhjänä oleva armeijan rakennus "Birdwood Bar racks" uudistetaan kauppa-alueeksi. Mindenin kylässä vanha sotilaskoulu uudistetaan kaupallisen oppilaitoksen toimitiloiksi. Kreikka: Ohjelman päätavoitteena on aseteollisuusalaan liittyvän liiketoiminnan uudistaminen sekä kaupallisesti elinvoimaisten yritysten mukauttaminen kaikilla teollisuuden aloilla. Ranska: Maan 17 yhteisöaloiteohjelmaa liittyvät 57 matkailu- ja työalueeseen, joista 23 sijaitsee tavoitteisiin 2 ja 5b kuuluvien tukikelpoisten alueiden ulkopuolella. Yleisesti ottaen kyseisten ohjel mien saama tuki on alle 5 miljoonaa ecua. Suurin tuki (Aquitaine) on 13,2 miljoonaa ecua. Rakennerahastojen määrärahoista 9 prosenttia myönnetään ammatilliseen koulutukseen liittyville toimille. Kokonaisinvestoinnista 31 prosenttia myönnetään sotilasalueiden ja aseteollisuuden vähen tymisestä kärsivien alueiden uudistamiseen pk-yritysten alueille sijoittumisen edistämiseksi. Lisäksi määrärahoja käytetään sosiaalisten ja taloudellisten perusrakenteiden uudistamiseen ja nykyaikaista miseen (14%). Suurin osa tuesta (46%) koskee pk-yrityksiä, ja painopistealueena on yritysten ympäristön parantamiseen pyrkivä toiminta. Kokonaisuutena ohjelmat vahvistavat tavoitteen 2 osalta kyseisellä alueella tai naapurialueella täytäntöönpantuja ohjelmia (poikkeuksena île de France, Limousin ja Aquitaine). Portugali: Yhteisöaloiteohjelman päätavoitteet ovat aseteollisuudesta riippuvaisten alueiden talou den tukeminen (esimerkiksi Azorit, Alentejo, Lissabon), sotilasalueiden uudistaminen uuden toimin nan kehittämiseksi alueilla ja ympäristön parantaminen armeijan koulutusalueiden ympärillä. Yhdistynyt kuningaskunta: Ainoastaan yksi, Isoa-Britanniaa, Pohjois-Irlantia ja Gibraltaria koske va yhteisöaloiteohjelma on hyväksytty. Siinä suunnitellaan lähes 50 prosenttia määrärahoista käytet- Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 161 taviksi tavoitteen ulkopuolella sijaitsevilla alueilla, jotta huomioon otetuiksi tulisivat aseteollisuuden taantumisesta aiheutuvat erityisongelmat. Toiminta kohdistuu kyseisten alueiden taloudellisen perus tan monipuolistamiseen ympäristön parantamista korostaen. Toinen tekijä on teknologian vaihto, jonka avulla tulisi mahdollistaa tärkeän puolustusalan tietojärjestelmän käyttö pkt-yritysten moni puolistamiseksi ja uudistamiseksi. Seurantakomitea vastaa seurannasta, ja ohjelma on lisäksi jaettu kutakin aluetta koskevaan 14 alaohjelmaan, joita kutakin johtaa ministeriöiden, paikallisten virano maisten ja komission edustajista koostuva työryhmä. RESIDER II (1994-1997) RESIDER II (520 miljoonaa ecua) jatkaa RESIDER I:n aloittamaa toimintaa eli terästeollisuusaluei- den uudistamisen tukemista. Kyseinen aloite asettaa RECHAR II:n tavoin etusijalle ympäristönsuoje lun, uuden liiketoiminnan ja inhimilliset voimavarat nopeuttaakseen kyseisten alueiden sopeutumista niiden taloudellisia edellytyksiä heikentäviin tekijöihin. Suunnitellut toimenpiteet ovat samankaltaisia kuin RECHAR II:n osalta. Vuonna 1995 jäsenvaltiot esittivät 27 RESIDER-aloitetta koskevaa yhteisöaloiteohjelmaa (joista yksi oli Itävallan ehdotus). Kaudella 1990-1993 hankitun kokemuksen avulla ohjelmien hyväksyminen oli mahdollista lähes kokonaisuudessaan vuonna 1995. Hyväksyttyjä ohjelmia oli siten 19 (yksi Portuga lia koskeva ohjelma hyväksyttiin jo vuonna 1994), ja ainoastaan kahdeksan yhteisöaloiteohjelmaa oli hyväksyntää vailla vuoden 1995 lopussa (Saksa 1, Ranska 2, Yhdistynyt kuningaskunta 1 sekä Espanjan, Italian, Luxemburgin ja Itävallan yhteisöaloiteohjelmat, joita ei ole jaoteltu aluekohtai sesti). Taulukko 96: Vuosina 1994-1995 hyväksytyt RESIDER II -ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (yhteisöaloite ohjelmien lukumäärä) Vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat Belgia (2) Saksa (8) Kreikka (1) Ranska (5) Alankomaat (1) Yhdistynyt kuningaskunta (2) Vuonna 1994 hyväksytty ohjelma Portugali (I) Yhteensä (20) Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) 52,9 558,3 8,9 105. 8 51,5 52. 5 10. 8 840,6 24,4 164,3 4,7 42,6 18,1 23,2 6,9 •284,2 23,7 62. 5 4,1 38,6 18. 1 23,2 6. 9 177,1 97% 38% 88% 91% 100% 100% 100% 62% 5,6 31,2 2,1 17,5 7,4 11,6 2,9 78,3 24% 50% 50% 45% 41% 50% 42% 44% Belgia: Kaksi hyväksyttyä yhteisöaloiteohjelmaa koskevat Charleroin ja Liègen alueita, joihin on vaikuttanut voimakkaasti terästeollisuuden taantuminen (vuonna 1994 Charleroin työttömyys oli yli 20%; vuosina 1978-1993 Liège menetti lähes 10 000 työpaikkaa). Kummassakin ohjelmassa suunni tellaan ympäristöä parantavia toimenpiteitä ja/tai rakennusten saneeraamista. Lisäksi suunnitellaan taloudellisen rakenteen monipuolistamista, yrityksen perustamisrahaston luomista uusille tai uudelle- norganisointivaiheessa oleville yrityksille, tukea yritysten perusrakenteiden aikaansaamiseksi, pien teollisuus- ja palvelualan yritysten liikealueiden varustamiseksi ja teiden rakentamiseksi, tutkimus keskusten laitteistojen parantamista ja teknologisten uudistusten edistämistä. Saksa: Kahdeksan yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty, ja vuodelle 1996 hyväksyttäväksi jää ainoas taan yksi ohjelma (Brandenburg). Yksi päätavoitteista on hylättyjen teollisuusalueiden käyttöönotto ja niiden uudistaminen uutta taloudellista käyttöä varten. Suunnitellut tuet mahdollistavat uusien alueiden käytön teollisuus- ja kaupallisten yritysten tarkoituksiin sekä teollisuus- ja kaupallisen toiminnan alueiden yhdentämisen kaupunkisuunnitteluun ja ympäristön parantamisen. Näin Nord- rhein-Westfalenin osavaltio toteutti "Internationale Bauausstellung-IBA-"Emscher Park" -näyttelyn 162 Seistemäs vuosikertomus — Rakenne rahasi oista 1995 yhteydessä erityisen epäsuotuisan Ruhrin alueen täydellisen kaupunkialueen uudistamisen tiukkoja ekologisia ja kaupunkisuunnitteluun liittyviä vaatimuksia noudattaen (rakennerahastojen tuki: 25,9 miljoonaa ecua). Ohjelman avulla voitaneen säilyttää yhteensä 6 500 työpaikkaa. Kreikka: Yhteisöaloiteohjelma kattaa kolme aluetta, jotka ovat Thessaloniken, Volosin ja Ateenan lähistöllä. Sen päätavoitteena on vahingoittuneen ympäristön parantaminen ja terästeollisuusaluei- den taloudellisen toiminnan aloittaminen uudelleen. Lisäksi suunnitellaan työttömien tai työttömyy den uhkaamien työntekijöiden ammatillista uudelleenkoulutusta. Ranska: Hyväksytyissä viidessä yhteisöaloiteohjelmassa (Nord-Pas-de-Calais'ta ja Normandiaa kos kevat ohjelmat olivat vuoden 1995 lopussa hyväksyntää vailla) määrärahat keskitettiin yli 70 prosent tisesti Meurthe-et-Mosellen ja Moselien departementeille ja kolmelle Lorrainessa sijaitsevalle Meusen alueelle (Etain, Spincourt ja Verdun-Est). Yleisenä tavoitteena on näiden alueiden työpaikkojen syntymisen edistäminen ja elinolosuhteiden parantaminen. Yhteisöaloiteohjelmissa suunnitellaan julkisten palvelujen kehittämistä, kuten teollisuuden kokous- ja koulutuskeskuksen kunnostamista entisellä terästeollisuusalueella (Le Creusot) tai entisen terästeollisuuden rakennuksen muuttamista näyttelyalueeksi (Ugine). Ympäristön ja kaupunkialueiden vetovoimanparantaminen on toinen pai nopistealue, josta esimerkkinä voidaan mainita kaivosveden käsittely (Lorraine) tai tekniikan ja taitotiedon keskuksen perustaminen (Lorraine). Myös yritysten perustamista ja kehittämistä tuetaan yhteisiä palveluja parantamalla myös esimerkiksi perustamalla huoltokeskuksia satama- ja on-shore toimintaa varten (Fos-sur-Mer) tai ottamalla käyttöön hylättyjä teollisuusalueita teknologisten verk kojen ja teknologian siirron kehitystoimintaa varten (Picardia). Alankomaat: Yhteisöaloiteohjelma koskee Umondia, joka on terästeollisuuden ja muiden alojen, erityisesti kalastuksen, taantumisesta kärsivä alue. Ohjelma pyrkii erityisesti laajentamaan alueen taloudellista perustaa ja sen tarkoituksena on luoda 2 000 pysyvää työpaikkaa. Toimenpiteisiin kuuluu teollisuusalueiden puhdistaminen ja uusien teollisuuslaitosten ja rakennusten aikaansaami nen, huoltoon liittyvien perusrakenteiden kehittäminen (satamalaitteet), yritysten uudistaminen (pk- yritysten tukemista koskevat suunnitelmat, riskipääoma, käynnistystuki, pk-yritysten verkot), koulu tus ja työmarkkinat (ohjaus, seurantakeskukset, tietojenvaihto) sekä matkailualaa edistävä toiminta suunnitelma. Portugali: Portugalin RESIDER-yhteisöaloiteohjelma hyväksyttiin vuonna 1994, ja se on ensimmäi nen hyväksytty RESIDER-ohjelma. Sen tavoitteet ovat terästeollisuuden rakenneuudistuksesta eri tyisen paljon kärsivän Setubalin alueen taloudellisen muutoksen vauhdittaminen, työttömien tai työttömyyden uhkaamien henkilöiden työmarkkinoille uudelleensijoittumisen helpottaminen sekä työpaikkoja luovan uuden taloudellisen toiminnan aikaansaamisen ja kehittämisen edistäminen sekä aineellisten ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen. Vuoden 1995 lopussa yhteisöaloiteohjelman osalta oli toteutettu vuosina 1994-1995 69 prosenttia todellisista julkisista kustannuksista suunnitel tuihin julkisiin kustannuksiin verrattuna. Yhdistynyt kuningaskunta: Vuonna 1995 hyväksytyt kaksi yhteisöaloiteohjelmaa koskevat Walesia ja Länsi-Skotlantia (Englantia koskeva ohjelma on vielä hyväksymättä). Ohjelmat pyrkivät täydentä mään muita kyseisiä alueita koskevia yhteisöohjelmia sekä tavoitteen 2 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa Länsi-Skotlannin osalta. RETEX (1994-1997) RETEX (522 miljoonaa ecua) esiteltiin vuonna 1992 tekstiili- ja vaatetusteollisuudesta voimakkaasti riippuvaisten alueiden talouden monipuolistamisen tukemiseksi. Vuonna 1994 sen toimintaa jatkettiin vuoteen 1997 ja sitä laajennettiin kattamaan tavoitteiden 1, 2 ja 5b uudet tukikelpoiset alueet. Tuettuja toimenpiteitä ovat esimerkiksi neuvonta ja laitteet, joiden avulla ei tavoitella voittoa, jotka parantavat yritysten taitotietoa, paikallisten yritysryhmittymien ja yhteistyön tukeminen tai yritysten henkilöstön koulutus sekä yrityspalvelut. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 163 Vuoden 1994 alussa alkaneen tavoitteiden 1, 2 ja 5b uusille kohdealueille tarkoitettujen uusien RETEX-määrärahojen myöntämisen yhteydessä on tehty merkittäviä muutoksia suurimpaan osaan vuonna 1993 hyväksytyistä ohjelmista. Myös uusia ohjelmia on esitetty. Vuonna 1995 komissiolle esitettiin 21 RETEX-yhteisöaloiteohjelmaa, seitsemän uutta yhteisöaloiteohjelmaa hyväksyttiin ja viittä jo olemassa ollutta yhteisöaloiteohjelmaa muutettiin. Kokonaisuutena vuonna 1995 hyväksyt tiin tai muutettiin siis 12 yhteisöaloiteohjelmaa. RETEX:in osalta hyväksytyt 18 yhteisöaloiteohjel maa edustavat siis 98 prosenttia tälle aloitteelle vuosille 1994-1997 myönnetystä kokonaissummasta. Taulukko 97: RETEX-ohjelmien tilanne vuonna 1995 — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) luki 1994-1997 (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) 53,2 41. 9 9. 6 1. 8 3,0 1,0 36,6 4. 2 32. 4 13. 1 3. 7 8. 2 1,2 3,0 1,0 30,0 3. 8 26. 2 25% 9% 86% 67% 100% 100% 82% 89% 81% 6,6 1. 8 4. 1 0,6 1,5 0,5 14. 1 1. 9 12. 2 Vuonna 1993 hyvltksytyt ja vuonna 1995 muutetut ohjelmat Tuki 1993 (1993 himoina) Tuki 1994-1997 Tuki 1993-1997 (») Maksu sitoumukset 1993-1995 (2) % (2)/(D Maksut 1993-1995 (3) % (3)/(2) 1,3 4,0 12,1 7. 9 4. 2 12,1 7,6 24,9 66,9 31. 5 35. 5 75,4 8,8 28,9 79,0 ' 39,4 39,6 87,5 8. 8 7,0 12. 1 7. 9 4,2 11,8 100% 24% 15% 20% 10% 13% 1. 0 3. 4 6. 0 3. 9 2. 1 9,1 Tuki 1993 (1993 hintoina) Tuki 1994-1997 (1993 hintoina) Tuki 1993-1997 (1993 hintoina) (D Maksu sitoumukset 1993-1995 (2) % (2V(U Maksut 1993-1995 (3) (3)/(2) 0,7 0. 2 0,2 0,3 18,1 2,3 30,0 3,1. 1,4 ' 0. 6 1. 1 72. 3 9. 1 159,0 3,7 1. 6 0,8 1,4 90,4 11,4 189,0 0,9 0,2 0. 2 0,5 38,5 6. 9 111,4 25% 11% 28% 40% 4 3% 6 1% 59% 0,6 0. 1 0. 1 0,4 34,2 4,1 63,1 59% 50% 50% 65% 89% 59% 57% Vuonna 19**5 hyväksytyt ohjelmat Saksa Sachsen ThUringen Ala-Saksi Belgia - Vallonia Alankomaat -Twcnie Yhdistynyt kuningaskunta Polijos-lrlanti Iso-Britannia Saksa - Baijeri Ranska llalia Tavoitteen 1 kohdealueet Tavoitteiden 2 ja 5b kohdealueet Kreikka Vuonna 1993 hyväksytyt ohjelmat Saksa Nordrhein-Westjalen Baden-Wurtlenberg Hessen Espanja Irlanti Portugali 50% 50% 50% 50% 50% 50% 47% 50% 47% 11% 49% 50% 50% 50% 78% Belgia: Vuonna 1995 hyväksytty RETEX-ohjelma koskee Valloniaa (Hainaut). Flanderille on suun niteltu toista ohjelmaa. Kaksi tärkeintä tavoitetta ovat pk-yritysten toiminnan monipuolistaminen paikallisia mahdollisuuksia kehittämällä (avustaminen ja tiedottaminen uuden taloudellisen kehityk sen yksikön avulla, johtajien palkkaaminen yrityksiin, ulkoisiin konsultteihin turvautuminen mark kinoiden avoimmuuden lisäämiseksi) ja työvoiman ammattitaidon parantaminen (uuteen teknolo giaan kouluttaminen, sisäinen ja ulkoinen liikkuvuus, koulutuskeskusten ja yritysten välisen yhteis työn edistäminen). Saksa: Vuonna 1993 hyväksyttiin neljä RETEX-ohjelmaa, jotka koskivat Baijeria, Baden-Wurttem- bergia, Nordrhein-Westfalenia ja Hesseniä. Baijeria koskeva yhteisöaloiteohjelma sai vuonna 1995 lisämäärärahoja vuosille 1995-1997. Vuonna 1996 odotetaan määrärahojen lisäämistä myös Baden- Wùrttembergin osalta, mutta ei Hessenin ja Nordrhein-Westfalenin osalta. Vuonna 1995 hyväksyt tiin myös kolme uutta ohjelmaa, jotka koskevat Ala-Saksia, Thuringeniä ja Saksia. Saksassa on siis käynnissä yhteensä seitsemän yhteisöaloiteohjelmaa, joiden rakennerahastojen myöntämän tuen suuruus kaudella 1994-1997 on 63,8 miljoonaa ecua. Espanja: RETEX-ohjelma kattaa vuodet 1993-1997, ja se hyväksyttiin vuonna 1993. Se koskee osittain 11 Espanjan aluetta, jotka kuuluvat tavoitteiden 1, 2 ja 5b kohdealueisiin. Kaudelle 1994- 1997 suunnitellaan 800 000 ecun suuruista yhteisön lisätukea. 164 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Espanjan tekstiili- ja vaatetusteollisuudesta riippuvaisten alueiden toi minnan monipuolistaminen: Espanjan RETEX-ohjelma kattaa 11 maakunnan aluetta (Andalusia, Aragon, Castilla-Leôn, Castilla-La-Mancha, Katalonia, Extremadura, Galicia, La Rioja, Madrid, Murcia ja Valencia). Se erottuu muista yhteistyön määrän perusteella (yhteisön tuesta 59% käytetään alueellis ten ja paikallisten viranomaisten toimintaan). Ohjelma muodostuu vii destä alaohjelmasta: • "Yritysten kilpailukyky" (41%) on monia alueita kattava alaohjelma. Sen on pannut täytäntöön teollisuusministeriö ja siihen kuuluvat teks tiili- ja vaatetusteollisuudesta riippuvaisten alueiden kansainväliseen kilpailuun mukauttavat toimenpiteet ja alueiden monipuolistaminen; • "Teollisuuden rakenteiden parantaminen" (54%) on alueellinen ja paikallinen alaohjelma. Se pyrkii perustamaan liikkeellepanevia ja neuvoa-antavia ryhmiä sekä yritysryhmittymiä, toteuttamaan neuvon taa ja arviointia koskevia tutkimuksia, kehittämään nykyaikaistamis ta koskevia suunnitelmia sekä levittämään uusia tuotantomenetelmiä; • "Yritysten riskipääoman ja lainan saanti" (4%), alueellinen ja paikal linen kattavuus; • "Ammatillinen koulutus" (1%), alueellinen ja paikallinen kattavuus • Seuranta ja arviointi. Ranska: Kauden 1994-1997 RETEX-yhteisöaloiteohjelmalla muutetaan vuonna 1993 hyväksyttyä ohjelmaa. Muutos laajentaa merkittävällä tavalla aluetta, joka on kasvanut 21 alueesta 53 työssä käyntialueeseen vuosien 1993 ja 1994-1997 välillä. Myös toiminnan monipuolistamista koskeville hankkeille myönnetään enemmän tukea, mutta samanaikaisesti säilytetään tekstiilialan yritysten tuki, joka on enintään 30 prosenttia rakennerahastojen kokonaistuesta. Irlanti: Vuonna 1993 hyväksytty yhteisöaloiteohjelma kattaa kauden 1993-1997. Se on tarkoitettu erityisesti eräiden Irlannin tekstiilialan rakenteellisten heikkouksien selvittämiseen. Italia: Vuonna 1995 hyväksyttiin kaksi yhteisöaloiteohjelmaa, joista toinen koskee tavoitteen 1 ja toinen tavoitteiden 2 ja 5b alueisiin kuuluvia Italian alueita. Ne itse asiassa muuttavat vuonna 1993 käynnistettyjä kahta ohjelmaa muuttamalla useiden alueellisten toimenpiteiden sisältöä ja yhteisön tuen vuosittaista jakoa. Näille kahdelle yhteisöaloiteohjelmalle on ominaista voimakas yksityisen sektorin osallistuminen. Tavoitteen 1 kohdealueiden osalta se on lähes 30 prosenttia ja tavoitteiden 2 ja 5b alueiden osalta 52 prosenttia. Alankomaat: Vuonna 1995 hyväksytty ohjelma kattaa kauden 1994-1997 ja koskee Twenten aluetta. Tavoitteena on vahvistaa alueen pk-yritysten kilpailukykyä sekä tekstiili- ja vaatetusalan sisällä että sen ulkopuolella. Tämän vuoksi ohjelmalla on vain yksi toimintalinja, jossa keskitytään innovatiivi sen yritysorganisaation luomiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään laatua koskevaan hallintoon, ympäristöhallintoon, työolosuhteisiin ja strategiseen hallintoon. Portugali: Vuonna 1993 hyväksytty ohjelma on rahoitusosuudeltaan merkittävin RETEX-yhteisöa- loiteohjelma. Siinä pyritään tekstiiliteollisuuden rakenneuudistuksesta kärsivien alueiden tuotantora kenteen monipuolistamiseen ja alan nykyaikaistamiseen alueilla, joille kyseinen teollinen toiminta on voimakkasti keskittynyt. Vuoden 1995 lopussa todellisista julkisista kuluista oli toteutunut 51 prosenttia suunniteltuihin julkisiin kuluihin verrattuna. Yhdistynyt kuningaskunta: Vuonna 1995 hyväksyttiin kaksi yhteisöaloiteohjelmaa, joista toinen koski Pohjois-Irlantia ja toinen Isoa-Britanniaa. Isoa-Britanniaa koskeva ohjelma kattaa yhdeksän tavoitteiden 1, 2 ja 5b tukikelpoista aluetta. Eräiden alueiden osalta yhteisöaloiteohjelmaa täydentä vät erityiset alueelliset suunnitelmat. Toimenpiteet keskittyvät alueiden taloudellisen perustan moni puolistamiseen uusien teknologioiden ja uusien tuotteiden esittelyn kautta. Koulutus- ja uudelleen- koulutusohjelma pyrkii helpottamaan itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymistä sekä yritysten perustamista. Lisäksi on suunnitteilla ympäristön huomioon ottavia toimenpiteitä. Esimerkiksi Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 165 Yorksiren ja Humbersiden sekä East Midlandsin hankkeet koskevat nestemäisten jätteiden käsittelyä alueiden kuvan parantamiseksi. URBAN (1994-1999) URBAN (651 miljoonaa ecua) pyrkii edistämään tutkimusta lukuisten kaupunkialueiden ongelmien ratkaisemiseksi ja tukemaan taloudellista ja sosiaalista elävöittämistä koskevia toimia luomalla uutta taloudellista toimintaa. URBAN tukee myös perusrakenteiden ja laitteiden uudistamista koskevia toimia sosiaali-, terveys- sekä turvallisuusalalla, työpaikkojen edistämistä paikallisella tasolla ja ympä ristön parantamista edellä mainittujen toimien yhteydessä. Hankkeiden tulee olla esimerkkinä muille kaupunkialueille ja niiden tulee kuulua kaupunkien yhdentymistä koskeviin pitkän aikavälin suunnitel miin. Kaksi kolmasosaa määrärahoista suunnataan tavoitteeseen 1 kuuluville alueille ja yksi kolmasosa tavoitteeseen 2 kuuluville alueille. Jäsenvaltiot ovat hakeneet URBAN-aloitteen tukea noin 130 kaupungille, joista on valittu 86. Myös kansalliset viranomaiset ovat ehdottaneet joitakin ohjelmia, ja ne koskevat useita asianomaisen jäsenvaltion kaupunkeja. Näin ollen yhteisöaloiteohjelmia on ainoastaan 43, joista 18 hyväksyttiin vuoden 1995 loppuun mennessä. Vuoden 1995 lopussa hyväksyntää vailla oli siten 24 yhteisöaloi teohjelmaa (Belgia 1, Saksa 2, Ranska 8, Irlannilla ja Italialla molemmilla yksi YAO, joita ei ole jaoteltu aluekohtaisesti, Yhdistynyt kuningaskunta 9 ja uudet jäsenvaltiot 2). URBAN ja kaupunkiympäristö: URBAN-aloite on tarkoitettu kaupunkialueille, joiden ympäristöolosuhteet ovat erityisen huonot. Tämä ilmenee esimerkiksi hylättyinä rakennuksina ja saastuneina alueina, viheralueiden ja perus rakenteiden puutteena sekä paikallisväestön erittäin vähäisenä liikkuvuutena. URBAN. in yhden netyssä lähestymistavassa otetaan huomioon sekä ympäristö että kestävä kehitys. Aloitteessa pidetään ympäristöä selvästi avaintekijänä kyseisten alueiden ongelmien ratkaisemisessa. Monet URBAN:in yhdennettyihin ja ympäristön parantamiseen, kuten rakennusten restauroimiseen niiden muuttamiseksi uuteen ta loudelliseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan sopiviksi, julkisten alueiden ja erityisesti viheraluei den saneeraamiseen, energian säästöön tai elinympäristöä arvostavien kulttuuri- tai virkistyspalve vahvistami lujen tarjoamiseen. Yhteisöaloitteiden™ varauksen myöntämisen kautta URBAN:in ongelmien koskevien seksi luotujen uusien suuntaviivojen mukaisesti ratkaisemista painotetaan tulevaisuudessa entistä enemmän. toimenpiteet pyrkivät siis perusrakenteiden ja kaupunkiympäristöä ohjelmiin kuuluvat Taulukko 98: Vuonna 1995 hyväksytyt URBAN-ohjelmat — 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) Jäsenvaltio (yhteisöaloite ohjelmien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) 1 Maksu sitoumukset 1995 (2) /o (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) Belgia (2) Tanska (1) Saksa (8) Kreikka (1) Espanja (1) Luxemburg (1) Alankomaat (2) Portugali (1) Yhdistynyt kuningaskunta (1) Vhteensä (18) 26,6 3,0 270,1 67,2 248,7 1,0 87,9 62,0 24,5 791,0 8,2 1,5 86,4 45,2 162,6 0,5 9. 3 44,3 17,0 •375,0 8,2 1,3 79,0 4,5 22,8 0,5 7,9 9,2 17,0 150,5 100% 88% 91% 10% 14% 100% 85% 21% 100% 40% 4,1 0,4 23,2 1. 7 11,4 0,0 2,4 4,6 6,9 54,7 50% 30% 29% 38% 50% 8% 30% 50% 40% 36% 1J Katso 1. 1 Johdanto — Vuoden 1995 varauksen jakamista koskeva ehdotus. 166 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Belgia: Kaksi yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty ja ainoastaan Brysseliä koskeva ohjelma on hyväksyntää vailla. Ohjelma kattaa Anversin, joka on 1800-luvulla rakennetun alueen koillinen osa keskusaseman lähistöllä. Yhteisöaloiteohjelma pyrkii luomaan uusia työpaikkoja, parantamaan turvallisuutta, ammatti- ja peruskoulutusta sekä kaupunkisuunnittelua. Charleroita koskeva yhtei söaloiteohjelma keskittyy Foucaultin alueeseen, jolle tyypillistä on alhainen koulutustaso, rappeutu neet asuinrakennukset, korkea työttömyys, rikollisuus ja huumeet. Suunnitelluin toimin pyritään lisäämään alueen vetovoimaa (pysyvän kongressi- ja konferenssikeskuksen perustaminen sekä kau punkia ja sen tuotteita mainostavan näyttelyosaston perustaminen), edistämään uusien alojen kehi tystä uuden sarjakuvakeskuksen perustamisen avulla, kunnostamaan koko alue uudelleen etenkin maantie- ja jalankulkuliikennettä parantamalla sekä määrittelemällä alueen laatu sosiaalisesti uudel leen. Tämä tapahtuu Euroopan sosiaalirahaston kanssa yhteisrahoitetun ja Charleroin julkisen sosiaaliavun keskuksen sekä MIRECrin (alueellinen työllisyys- ja integraatioasioiden lähetystö) kanssa yhteistyössä johdetun toiminnan avulla. Tanska: Yhteisöaloiteohjelma koskee Jyllannin pohjoisosassa sijaitsevaa Aalborgin kaupunkia (Thistedvejin alue), joka on tavoitteen 2 tukikelpoinen alue. Kaupungille on ominaista korkea työttömyys, liikenneongelmat ja riittämättömät sosiaaliset ja kulttuurialan palvelut. Hanke keskittyy yhteen hankkeeseen, kaupungin kestävän kehityksen keskuksen perustamiseen. Sen tarkoituksena on Thistedvejin alueen nykyaikaistaminen ja kestävän, taloudellisesti tasapainoisen teollisen kasvun edistäminen ja alueen asukkaiden kannustaminen. Saksa: Kahdeksan yhteisöaloiteohjelmaa on hyväksytty (Berliini, Brandenburg, Rostock, Magde burg, Chemnitz, Erfurt, Bremen, Duisburg), joista kuusi koskee uusia osavaltioita ja kaksi läntisiä osavaltioita. Vuonna 1996 hyväksyttäneen Saaria koskeva kolmas ohjelma. Esimerkiksi Duisburg- Marxlohia koskevan ohjelman osalta toteutetaan "Stadtteilwirtschaft" kehityshanke sekä neuvonta ja tukitoimia alueiden olemassa olevien mahdollisuuksien säilyttämiseksi ja uusien yritysten perusta miseksi. Tavoitteena on erityisesti pienten yritysten poismuuttoliikkeen pysäyttäminen sekä innova tiivisten uusien yritysten luomista koskevien mahdollisuuksien selvittäminen. Kreikka: Yhteisöaloiteohjelma kattaa kuusi hanketta: Attikan Drapetsona-Keratsini ja Peristeri, Volosin Nea-Ionia, Patras (kaakko), Thessalonike (itä) ja Syros (Ermoupolis), joilla kullakin on alaohjelma. Hankkeet toimivat kaikki esimerkkeinä muille kaupunkialueille ja niiden uutta luovat toimet sijoittuvat kaupungin pitkän aikavälin yhdentymistä koskevaan suunnitelmaan. Kunkin alaohjelman tavoitteena on uuden paikallisen taloudellisen toiminnan käynnistäminen, joka puoles taan edistää kyseisten alueiden ja väestön edellytysten parantamisen kannalta välttämätöntä sosiaa lista toimintaa (työpaikkoja paikalliselle väestölle, terveyteen liittyvät perusrakenteet jne. ) ja kau punkeihin liittyvää toimintaa (liiketoiminnan perusrakenteet ja ympäristöä koskevat toimet). Espanja: Espanjan yhteisöaloiteohjelma on rahoitusosuudeltaan merkittävin vuonna 1995 hyväksyt ty URBAN-ohjelma. Siinä suunnitellaan 17 hankkeen toteuttamista yli 100 000 asukkaan kaupun kien alueilla (katso alla oleva taulukko), jotka koskevat taloudellista ja sosiaalista uudistamista, rakennusten saneerausta ja ympäristön tai muiden perusrakenteiden parantamista. Hankkeisiin pyritään myös sisällyttämään sosiaalista syrjäytymistä ja rikollisuutta vastustavia uudistavia toimia. Kansalaisjärjestöt osallistuvat ohjelman täytäntöönpanemiseen, ja teknisessä avussa painotetaan kokemusten vaihtoa Espanjassa ja Euroopassa. Paikalliset ja alueelliset viranomaiset vastaavat ohjelman päivittäisestä hallinnosta suorassa yhteistyössä valtiovarainministeriön kanssa, jolle ylei nen vastuu yhteisöaloiteohjelmista kuuluu. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 167 Taulukko 99: URBAN-ohjelman rahoitus Espanjassa (miljoonaa ecua) Kokonais kustannukset Rakennerahastot EAKJÎ. — ,, ESR Tavoilleen I kohdealueet Cadiz Malaga Huelva Sevilla Badajoz Cartagena Valencia Toledo Valiadolid Salamanca Langreo Corurta Vigo Tavoitteen 2 kohdealueet Sabadel! Badalona Baracaldo Ei tavoitella Madrid Kaupungit yhteensä Arviointi, hallinto YHTEENSÄ I | 14,3 14,3 14,4 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 14,3 13. 4 6,6 20. 0 20,0 245,8 2,9 248,7 10,0 10,0 10. 0 10,0 10. 0 10,0 10,0 10. 0 10,0 10,0 10. 0 10,0 '10,0 6. 7 3,3 10. 0 10,0 160,0 2,6 162,6. ' 7,0 10,0 8,0 9,1 7,6 9,0 10,0 8,0 10. 0 9,9 8,8 9,1 8,1 6,1 2,3 9,4 10,0 142,3 2,6 144,9 3,0 0,0 2,0 0,9 2,4 1,0 2,0 0,1 1,2 0,9 1,9 0,6 1,0 0,6 - 17,7 0,0 17,7 Alankomaat: Vuonna 1995 hyväksyttiin kaksi yhteisöaloiteohjelmaa. URBAN Haag koskee Schilde- rswijkia, joka on 1800-luvun puolivälin jälkeen rakennettu 149 hehtaarin suuruinen alue. Se pyrkii vahvistamaan alueen taloutta, luomaan uusia työllisyysmahdollisuuksia paikallisväestölle ja paranta maan turvallisuutta. URBAN Amsterdam puolestaan kohdistuu Amsterdam-Bijlmermeerin aluee seen, joka on 7 km2:n suuruinen alue Amsterdamin Zuidoostin alueella. Ohjelma pyrkii alueen voimistamiseen alueellisen innovaation ja sosiaalisten, taloudellisten sekä hallinnollisten uudistusten avulla. Portugali: Portugalin URBAN-ohjelma muodostuu kansallisesta, ei kaupunkeja koskevasta suunni telmasta. Se koskee neljää hanketta Lissabonin kaupunkialueella ja kahta hanketta Porton kaupun kialueella. Toimiin kuuluu sekä perusrakenteita koskevia pieniä hankkeita että toimenpidekokonai suuksia, joiden tarkoituksena on edistää paikallisia aloitteita sekä yhteisön kiinnostusta. Sen merki tys työpaikkojen luomisessa ja säilyttämisessä on vähäinen, mutta elinolosuhteet paranevat huomat tavasti. Eräät toimet ovat erityisen selviä, kuten esimerkiksi Lissabonin Casal Ventoson ympäristös sä. Yhdistynyt kuningaskunta: Vuonna 1995 hyväksyttiin ainoastaan Pohjois-Irlantia koskeva ohjelma. Maan viranomaiset ehdottivat myös yhdeksää muuta hanketta, joiden rakennerahastojen tuen suuruus oli noin 80 miljoonaa ecua. Vuoden 1995 lopussa komissio odotti tarkistettuja ohjelmia. Pohjois-Irlannin ohjelma koskee Belfastia ja Londonderryä. Niissä molemmissa katoliset ja protes tanttiset alueet ovat yhdistäneet pyrkimyksensä uudistusprosessin alkuun panemiseksi. Belfastissa painotetaan työpaikkojen luomista lasten vanhemmille, erityisesti äideille, sekä nuorten työttömien uudelleen työhön pääsyn tukemista. Londonderryssä annetaan kaupunkialueiden uudistamista ja talouden elpymistä edistäville hankkeille, joihin aloite on tullut yhteisöstä, rahoitustukea ja apua koulutuksen järjestämisessä. 168 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 INTERREG II (1994-1999) INTERREG II (2 939 miljardia ecua) sisältää kaksi eri vaihetta, jotka vastaavat aikaisempia aloitteita INTERREG I ja REGEN: rajojen yli tapahtuva yhteistyö ja sekä unionin sisä- että ulkorajojen raja- alueita koskeva tuki (2,4 miljardia ecua, joista 75% tavoitteeseen 1 kuuluville alueille); energiaverkko- jen täydentäminen (500 miljoonaa ecua) ja niiden liittäminen laajempiin eurooppalaisiin verkkoihin. Keski- ja Itä-Euroopan maiden rajojen osalta hyväksyttiin vuonna 1994 PHARE-ohjelman puitteissa rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja yhteisön maiden välillä koskeva yhteistyöohjelma. 15 jäsenvaltiota ehdotti 62 INTERREG II -ohjelmaa, joista hyväksyttiin yhteensä 34. Niistä kolme kuului REGEN-vaiheeseen ja 31 rajojen yli tapahtuvaan yhteistyöhön. Tämä vastaa noin 77 prosent tia ehdotettujen ohjelmien kokonaissummasta. Vuonna 1995 hyväksyttiin rahoituksen kannalta suurimmat hankkeet. Rajojen yli tapahtuvan yhteistyön muodot ovat kehittyneet ensimmäiseen suunnittelukauteen 1990-1993 verrattuna, ja komissio on rahoittanut joitakin Euroopan raja-aluei den liiton kehittämiä toimia. Lisäksi syyskuussa julkaistiin rajojen yli tapahtuvan yhteistyön suunnit teluun tarkoitettu käytännön opas. Vaihe REGEN: Taulukko 100: Vuonna 1995 hyväksytyt INTERREG/REGEN-ohjelmat 12 EU:n jäsenvaltiota (mil- joonaa ecua) INTERREG/REGEN Kokonais kustannukset RR. n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) lïspanja/Portugali Kieikia/Italia (sahlcö) K/eikka: Energiaverkkqjen valmistuminen Yhteensä 548. 21 189. l| 450,0| 1. 187,6 220,d 75. 8 I80. 0J 475,8 61. 9| 4. 3! 45,01 111,2 28% 6V. 25V. 23 V. 13. 51 2. 1 Oi 50,2 70V. 50*/. 10% 4SV. REGEN Espanja/Portugali: Ohjelman tavoitteena on rahoittaa maakaasun vastaanottoa ja kuljetus ta Portugaliin koskevaan järjestelmään liittyvien töiden viimeinen vaihe ja yhdistää maakaasun kuljetusta Portugaliin ja Espanjaan koskevat järjestelmät. Nämä hankkeet liittyvät Euroopan laa juisten energiaverkkojen kehitykseen ja niiden tarkoituksena on kyseisten kahden jäsenvaltion energianhankinnan monipuolistaminen, millä on suotuisa vaikutus ympäristöön ja mikä parantaa talouden kilpailukykyä. Vuoden 1995 lopussa oli kyseisen yhteisöaloiteohjelman toteutusaste jaksol la 1994-1995 42 prosenttia suunnitelluista julkisista kustannuksista. REGEN Kreikka/Italia (sähkö): Ohjelma koskee Italian ja Kreikan sähkönjakeluverkkojen liittämis tä yhteen. Se jatkaa edellisen kauden REGEN-yhteisöaloiteohjelman saavutusten toteuttamista. Määrärahat on sidottu kokonaan tavoitteeseen 1 kuuluville alueille. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 169 Sisämarkkinoiden toteuttamiseen pyrkivä hanke: Italian ja Kreikan sähköverkkojen yhteenliittämistä koskevassa kyseisten maiden välisessä INTERREG/Regen-ohjelmassa suunnitellaan 204 mil joonan ecun suuruista kokonaisinvestointia sekä 75,8 miljoonan ecun suuruista yhteisön investointia (EAKR) (ohjelma kuitenkin kattaa 189,4 miljoonaa). Ohjelmaan kuuluu: • kahden tasasuuntaamon rakentaminen, • tasajännitekaapelin rakentaminen kyseisten asemien liittämiseksi toi siinsa, • 160 km pitkän merenalaisen kaapelin asentaminen 600 MW:n kuljet tamiseen Porto Badiscosta (Italia) Aetosiin (Kreikka). Kyseinen yhteisöaloiteohjelma edistää Kreikan ja Italian välistä rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä sekä sisämarkkinoiden toteuttamista etenkin energia-alalla ja vähentää energiasta riippuvaisuutta öljyn osalta sekä edistää yhteisön ympäristöpolitiikkaa (S02:n ja C02:n väheneminen). REGEN Kreikka "energiaverkkojen aikaansaaminen": Ohjelma liittyy vastaanottoa ja liikenneverk koja koskevien töiden päätökseen viemiseen maakaasun saamiseksi Kreikkaan ja jatkaa kaudella 1989-1993 REGENiin rahoittamia toimia. Hanke on kokonaisuudessaan EAKR:n rahoittama sa moin kuin "luonnonkaasu"-suurhanke Kreikan ensimmäisessä yhteisön tukikehyksessä kaudella 1989-1993. Ohjelmaan kuuluu venäläisen maakaasun Bulgarian rajalta Ateenaan tuovan tärkeimmän korkeapaineputken ja korkeapaineisten päähaarojen rakentaminen ja vastaanottotyöt sekä algeria laisen nesteytetyn kaasun (LNG) käsittely ja kuljetus putkea pitkin. Taulukko 101: Vuonna 1995 hyväksytyt INTERREG II: raja-alueiden välinen yhteistyö -ohjelmat 12 EU:n jäsenvaltiota (miljoonaa ecua) Kokonais- " kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995 (3) % (3)/(2) Jäsenvaltioiden väliset Belgia/Alankomaat: Euregio Scheldemond Belgia/Alankomaat: Middengebicd Saksa/Alankomaat/Bclgia: Euregio Maas-Rein Tanska/Saksa: Fyns Amt/K. E. R. N. Tanska/Saksa: Sud-Jutland/Planungsraum V Tanska/Saksa: Storstiem/Ostholsiein/LUbeck Saksa/Ranska: Rheinland-Pfalz/Saar/Lorraine Ranska/Saksa: PAMINA Saksa/Luxemburg: Euregio Saksa/Alankomaat: Ems-Dollard Saksa/Alankomaat: Euregio Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Maas-Nord Saksa/Alankomaat: Euregio Rein-Waal Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Pohjois-Irlanti Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta: Wales Espanja/Portugali Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliset Tanska/Itämeri Saksa/Tsekin tasavalta Saksa/Puola: Brandenburg Saksa/Puola: Mecklenburg-Vorponimeni Saksa/Pitola/Tshekin tasavalta: Sachsen Kicikka/Albania/Bulgaria Saksa/Ranska/Sveitsi: Oberrhein-centre-sud Sak&a/Sveilsi: Bodensec Ranska/Sveitsi: Franche-Comté Ranska/Sveitsi: Rhône-Alpes Yhdistynyt kuningaskunta/Marokko: Gibraltar 22. 8 66,3 71,9 3,6 22,2 10,4 46,5 22,1 30. 9 62,7 *53,6 12,8 23. 1 261,7 142,8 755,3 4,6 42,2 120,0 84,1 215. 7 459. 4 49,9 9,7 14,2 11,6 1. 7 11,1 32,4 35,7 1. 8 11,1 5. 2 23,3 11,1 8. 0 22,5 22,0 6. 4 11,5 157. 0 84. 1 552,0 2,0 16 72. 0 63. 1 146. 5 277,0 24,6 4,9 7. 1 5. 4 0. 7 9,8 29,2 33. 5 1,4 8. 3 4. 1 22,3 10. 1 8. 0 22. 5 22,0 6,4 11,5 26,9 10,9 75,0 1. 8 16. 8 10,1 8. 0 16. 6 28. 1 23. 4 4,9 7,1 0,6 0,5 88% 90% 94% 80% 74% 79% 96%| 91% 100%| 100% 100% 100% 100% 17% 13% 14% 90% 100% 14% 13% 11% 10% 95% 100% 100% 11% 66% 2,9 8,8 10,0 0,4 2. 5 1. 2 6. 7 3. 0 2. 4 6. 7 6,6 1. 9 3. 5 13,4 5. 5 44,6 0,5 5. 4 5,0 4. 0 8,3 14,0 7,0 2,4 2. 2 0,2 0,0 Yhteensä 2. 621,91 1. 615,01 419,6 26%1 169,4 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 50% 50% 59% 30% 32% 50% 50% 50% 50% 30% 50% 31% 30% 0% 40% 170 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Rujojen yli tapahtuvaa yhteistyötä koskeva vaihe: Vuonna 1995 hyväksytyistä yhteisöaloiteohjelmista tärkeän osan muodostivat INTERREG II:n rajojen yli tapahtuvan yhteistyön vaihetta koskevat ohjelmat. Ehdotettuja yhteisöaloiteohjelmia oli 59, joista hyväksyttiin 31. Vuoden lopussa oli hyväksyntää vailla vielä 27 ohjelmaa, joista 10 koski uusia jäsenvaltioita. INTERREG II:n toteutuminen ja Euroopan unionin laajentuminen kolmella uudella jäsenvaltiolla on lisännyt huomattavasti ulkorajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä. Etenkin unionin itärajojen osalta komissio, jäsenvaltiot sekä Keski- ja Itä-Euroopan valtiot, joita INTER REG- ja PHARE-ohjelman yhdistetty toiminta "rajojen yli tapahtuva yhteistyö" koskee, ovat panneet täytäntöön yhdistettyjä, yhteistyön parantamiseen pyrkiviä järjestelmiä ja välineitä. Jäsenvaltioiden väliset vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat Belgian ja Alankomaiden välillä on hyväksytty kaksi yhteisöaloiteohjelmaa, joiden rakennerahasto jen kokonaisrahoitus on 43,5 miljoonaa ecua (kokonaisinvestoinnit: 89,1 miljoonaa ecua). Näistä kahdesta ohjelmasta toinen koskee Euregio Scheldemondia (Zeeland (A) / Itä- ja Länsi-Flanderia (osittain) (B)) ja toinen Middengebiedin aluetta (Antverpen, Limburg ja Leuven (osittain) (B) / Pohjois-Brabant, Limburg (A)). Lisäksi rajojen yli tapahtuvan yhteistyön vahvistamiseksi kunkin yhteisöaloiteohjelman tavoitteena on kestävän ja korkeatasoisen sosiaalisen ja taloudellisen kehityk sen edistäminen sekä raja-alueiden taloudellisen perustan vahvistaminen. Belgian, Alankomaiden ja Saksan välillä on ohjelma "Euregio Maas-Rein", joka koskee alueita, joista eräät ovat osittain oikeutettuja tavoitteiden 2 ja 5b alueiden tukeen. Sitä yhteensovittaa Euregio Maas-Rein, joka on perustettu Alankomaiden lainsäädännöllä ja jolla on pitkä kokemus rajojen yli tapahtuvasta yhteistyöstä, osavaltioiden hallitukset ja Saksan liittovaltion viranomaiset sekä Alankomaiden ja Belgian kansalliset ministeriöt. Yhteisöaloiteohjelmassa on neljä pääkohtaa: taloudellinen ja teknologinen kehitys ja innovaatio (28%), ympäristö, luonto ja alueet (27°7o), aluesuunnittelu (15%), sosiaalinen ja kulttuurillinen yhdentyminen (15%), ammattitaidon ja työma rkkinoiden kehittäminen (11%) sekä tekninen apu (5%). Tanskan ja Saksan välillä on hyväksytty kolme ohjelmaa, joiden osalta rakennerahastojen rahoituso suus on 18,1 miljoonaa ecua (kokonaiskustannukset: 36,2 miljoonaa). Ohjelmat koskevat kolmea maantieteellisiltä ominaisuuksiltaan erilaista aluetta. Ensimmäinen niistä on Planungsraum V (Nord- friesland, Schleswig-Flensburg, Flensburg)-S0nderjyllands Amt, joka on ainoa maaraja Saksan ja Tanskan välillä ja jonka osalta yhteisö on viime vuosina rahoittanut useita onnistuneita rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä koskevia hankkeita. Toinen alue on Ostholstein/Lyypekki-Storstroms Amt, joka on meren läheisyydessä oleva rakenteellisista ongelmista kärsivä alue ja kuuluu INTERREG I:n tukikelpoisiin alueisiin. Kolmas alue on "K. E. R. N. " (Kiel, Eckernförde, Rendsburg, Neumunster)- Fyns Amt, joka kuuluu ensimmäistä kertaa INTERREG:in tukikelpoisiin alueisiin. Näiden kolmen ohjelman strategiat poikkeavat hieman toisistaan ensiksikin siksi, että eräät rajat ylittävät rakenteet ovat olleet olemassa jo jonkin aikaa kun taas toiset ovat verrattain uusia, ja toisaalta siksi, että raja kulkee välillä maa-alueiden ja välillä merialueiden kautta. Suunnitellut toimet pyrkivät erityisesti pk- yritysten kehittämiseen, tutkimukseen, kehittämiseen ja koulutukseen. Kahdessa ensimmäisessä yhteisöaloiteohjelmassa energian käytön ja ympäristön tarpeiden yhteensovittamiseen sekä kahdessa jälkimmäisessä matkailualan kehittämiseen. Ranskan ja Saksan välillä on hyväksytty kaksi ohjelmaa, joiden tuen kokonaismäärä on 34,3 miljoonaa ecua. Saarin, Lorrainen ja Pfalzin välisessä ohjelmassa suunnitellaan yhdessä Saksan ja Luxemburgin välisen INTERREG-ohjelman kanssa sellaisen eurohallintokeskuksen rakentamista, joka järjestäisi eurooppalaisia seminaareja Euroopan markkinoista kiinnostuneille yrittäjille. Kau della 1991-1993 perustettiin kyseisten kolmen alueen ja Ranskan välisen sopimuksen perusteella yhteinen ranskalais-saksalainen rahoituslaitos, Saarländische Investitionskredietbank (SIKB), ja ky seinen sopimus on uudistettu nykyiselle kaudelle. Toinen yhteisöaloiteohjelma koskee alueita Etelä- Pfaltz, Mittlerer Oberrhein ja Pohjois-Alsace (PAMINA) ja se pyrkii vahvistamaan kyseisen alueen yhdentymistä taloudellista kehitystä, aluesuunnittelua, luonnonvarojen kehitystä, ympäristöä, so- Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 171 siaalista yhteenkuuluvuutta, kulttuuria ja koulutusta koskevilla toimenpiteillä. Viimeksi mainittujen alojen osalta toimenpiteet rahoitetaan ensimmäistä kertaa yhdessä ESR:n kanssa. Luxemburgin ja Saksan välinen ohjelma koskee tavoitteiden 2 ja 5b osittain tukikelpoisia alueita. INTERREG I -ohjelman käynnistyttyä ryhdyttiin hankkeita ja rahoituslähteitä hallinnoimaan yhtei sesti. Sitä jatkettiin kyseisellä ohjelmalla. Suunnitellut toimenpiteet koskevat ympäristön suojelua (32%), taloudellista ja teknistä kehitystä sekä innovaatiota (19%) ja matkailualaa. ja Saksan välillä on hyväksytty neljä yhteisöaloiteohjelmaa, joiden rahoitus on Alankomaiden yhteensä 62,4 miljoonaa ecua. Ohjelma Ems-Dollard täydentää näiden alueiden tavoitteiden 2 tai 5b yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Kun yhteisöaloiteohjelma INTERREG I keskittyi matkailualaan, nykyinen ohjelma pyrkii parantamaan yritysten kilpailukykyä ja houkuttelemaan uusia investointeja (erityisesti perusrakenteet (35%), matkailuala (29%) ja taloudellinen kehitys (15%)). Kolme muuta ohjelmaa, Euregio, Euregio Rein-Waal ja Euregio Rein-Pohjois-Maas, koskevat tavoitteiden 2 tai 5b osittain tukikelpoisia alueita. Niissä suunnitellaan seuraavia toimenpiteitä: taloudellinen ja teknolo ginen kehitys sekä innovaatio (35%), ammattitaidon ja työmarkkinoiden kehittäminen (17%), aluesuunnittelu (14%) ja sosiaalinen sekä kulttuurillinen yhdentyminen (13%). Kullakin ohjelmalla on oma hallinto. Ohjelmat ovat Euregioiden, joilla on kymmenen vuoden kokemus rajojen yli tapahtuvasta yhteistyöstä, osavaltioiden hallitusten ja Saksan liittovaltion viranomaisten sekä Alan komaiden kansallisten ministeriöiden laatimia. Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä hyväksyttiin vuonna 1995 kaksi yhteisöaloiteohjel maa, joissa rakennerahastojen kokonaisrahoitus oli 241 miljoonaa ecua. Niistä ensimmäinen koskee Irlannin ja Pohjois-Irlannin välistä yhteistyötä ja seuraa yhteisöaloiteohjelmaa INTERREG I. Siihen verrattuna uusi ohjelma painottaa enemmän rajojen yli tapahtuvia paikallisella tasoilla alulle pantuja yhteistyöhankkeita sekä pieniä perusrakenteita, joilla on suoraa etua alueelle. Toinen yhteisöaloi teohjelma koskee INTERREG:in osalta ensimmäistä kertaa tukikelpoisia alueita, Irlannin itärannik koa ja Walesin kahta aluetta (Gwynedd ja Dyfed). Ohjelma pyrkii toissalta näiden kahden alueen merenkulun kehittämiseen keskittyen satamiin ja satamiin pääsyyn (pääasiassa Irlannissa) ja toisaal ta niiden yleiseen taloudelliseen kehitykseen ja ainoastaan talouden ja kaupan alan, matkailualan ja kulttuurin sekä inhimillisiin voimavaroihin liittyvien yhteisten hankkeiden tukemiseen. Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset erityiset yhteistyöraken teet: Kussakin INTERREG-yhteisöaloiteohjelmassa voidaan ottaa käyttöön erityisiä ad hoe -yhteistyörakenteita. Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen yhteisöaloiteohjelman osalta nimettiin ohjelman kehityksestä vastaava viranomainen, jonka tarkoituksena on edistää ohjelman näkyvyyttä ja toimia yhdistävänä tekijänä paikallisten ryhmien, kyseisten jäsenvaltioi den keskusviranomaisten ja muista rakennerahastojen ohjelmista alueel la vastaavien tahojen välillä. Vastaavalla tavalla Irlannin ja Walesin välisen yhteisöaloiteohjelman osalta on perustettu paikallinen yhteenso vittamisesta vastaava elin (koostuu kahdesta Walesin koordinaattorista sekä kolmesta Irlannin asianomaisesta vastuunalaisesta alueellisesta vira nomaisesta) yhteistyön ja taloudellista kehitystä edistävien hankkeiden vahvistamiseksi. Portugalin ja Espanjan välillä yhteisöaloiteohjelma INTERREG II käsittää toimia, joilla pyritään korjaamaan raja-alueelle tyypillisiä ongelmia, jotka aiheutuvat alueen verrattain eristyneestä asemas ta kansantalouksiin tai muuhun Euroopan unioniin verrattuna. Suunnitelmassa keskitytään paikalli sella tasolla aikaansaatuun rajat ylittävään kehitykseen sekä talouteen ja ympäristöön liittyvien perusrakenteiden vahvistamiseen. Suunnitelluilla hankkeilla pyritään myös edistämään raja-alueen tasapainoista taloudellista ja sosiaalista kehitystä, väestöpaon ehkäisemiseen, toteuttamaan rajojen yli tapahtuvaa alueellista suunnittelua ja tukemaan rajojen yli tapahtuvan yhteistyön järjestelyjen luomista. Vuoden 1995 lopussa yhteisöaloiteohjelman vuosien 1994-1995 todellisten julkisten kustan nusten suuruus oli 38 prosenttia suunnitelluista julkisista kustannuksista. 172 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat kolmansien maiden kanssa Itämeren maiden osalta hyväksyttiin Tanskan ja Itämeren alueiden välinen yhteisöaloiteohjelma, jonka tavoitteena on jatkaa yhteistyön kehittämistä Bornholmin kreivikunnan (Tanska) ja muiden Itämeren alueiden välillä. Itämerellä: INTERREG-yhteistyö Marraskuussa 1995 hyväksytty yhteisöaloiteohjelma tukee rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä Bornholmin hallintoalueen (tavoitteen 5b tukikel poinen alue) ja Itämeren alueiden välillä, etenkin Puolassa ja Baltian maissa. Toimenpiteisiin kuuluu: • pk-yritysten kehittäminen kaupallisen ja teollisen alan neuvontaeli- men toiminnan avulla, • rajat ylittävien rakenteiden luominen. Niihin kuuluu työryhmiä ja konferensseja, jotka pyrkivät edistämään sekä kahdenvälistä että mo nenvälistä yhteistyötä, • viestinnän ja viestinten alan yhteistyö, jonka tavoitteena on uusien toimintojen kehittäminen Bornholmin "Itämeren viestintäkeskuk seen", • välttämätön ammatillinen koulutus yhteistyön luomiseksi ja kehittä miseksi. Keski-ja Itä-Euroopan maiden kanssa hyväksyttiin vuonna 1995 neljä yhteisöaloiteohjelmaa, joihin Saksan alueet osallistuvat. Niiden rakennerahastojen rahoituksen kokonaismäärä on 298,3 miljoo naa ecua. Nämä ohjelmat on sovitettu yhteen PHARE-ohjelman toiminnan kanssa. Kaksi ohjelmista koskee Saksan ja Puolan välistä rajaa, yksi ohjelma koskee kolmea valtiota (Saksa, Puola ja Tsekin tasavalta) ja yksi ohjelma koskee Baijerin ja Tsekin tasavallan välistä rajaa. Kolme ensimmäistä ohjelmaa (Mecklemburg-Vorpommern/Puola, Brandenburg/Puola ja Saksi/Puola/Tsekin tasaval ta) pyrkii vähentämään Puolan ja TSekin tasavallan raja-alueille tyypillisiä rakenteellisia heikkouk sia. Määrärahat keskitetään perusrakenteisiin ja ympäristöön, taloudelliseen kehitykseen (mukaan luettuna myös matkailualan kehitys) ja maanviljelyyn, inhimillisiin voimavaroihin sekä tekniseen apuun. Vuonna 1995 aloitettiin lukuisia hankkeita. Baijerin ja Tsekin tasavallan välinen yhteisöaloi teohjelma keskittyy sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen, erityisesti matkailualaan ja taloudelli seen yhteistyöhön (44%), liikenteeseen, perusrakenteisiin ja ympäristönsuojeluun (34%), inhimilli siin voimavaroihin (12%) sekä aluesuunnitteluun ja tekniseen apuun (10%). Tsekin tasavallan edustajat ovat seurantakomitean jäseniä. Keski-Euroopan maan edustajat ovatkin ensimmäistä kertaa tiiviisti mukana yhteisön alueen ohjelman täytäntöönpanossa. Merkille pantavaa on se, että kyseinen ohjelma on laadittu toisaalta Tsekin tasavallan PHARE-ohjelman rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä varten ja toisaalta Saksin, Puolan ja Tsekin tasavallan INTERREG II -ohjelmaa varten. Tämä on mahdollistanut yhtenäisen linjan määrittämisen Pommerista Passauhun seurantakomiteoi den ja valmistelevien työryhmien osalta. Lisäksi Kreikan ja Albanian sekä Bulgarian välinen yhteisöaloiteohjelma on hyväksytty ja liitetty Albanian ja Bulgarian viranomaisten kanssa sovittuihin rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä koskeviin pöytäkirjoihin, joita myös on rahoitettu PHARE-ohjelman tuella14. Toiminta ei koske ainoastaan liikenteen, teleliikenteen ja energian perusrakenteita, jotka ovat välttämättömiä näiden kolmansien maiden liittämiseksi Euroopan laajuisiin verkkoihin (esimerkiksi Via Egnatia), vaan myös teollisuu den, matkailun, ympäristön, maanviljelyn, paikallisen kehityksen ja inhimillisten voimavarojen aloja. Ohjelmaan kuuluu myös joitakin yhteistyöhön kuuluvia toimia (kokemusten vaihto koulutuk sen, vesivarojen hoidon jne. aloilla) Kyproksen ja joidenkin Keski-Idän maiden (Egypti, Israel jne. ) kanssa. "Vuonna 1995 hyväksyttyä tukea (277 miljoonaa ecua) täydennetään vuonna 1996 EMOTR:n lisätuella (32,8 miljoonaa ecua). Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 173 Sveitsin sekä Ranskan, Saksan ja Iävallan välillä on hyväksytty neljä yhteisöaloiteohjelmaa. Niissä yhteisön rahoituksen suuruus on 41,9 miljoonaa ecua. Ranskan, Saksan ja Sveitsin välinen ylä- ja keski-Reiniä koskeva ohjelma keskittyy samoin kuin jo INTERREG. in ensimmäisessä vaiheessa yhteistyöhön talouden, ympäristön, koulutuksen ja matkailun aloilla. Lisäksi yhteistyötä ammatilli sen koulutuksen ja terveyden aloilla suosivat toimenpiteet yhdennetään. Seurantakomitea on päättä nyt yhdessä ensimmäisistä kokouksistaan uuden tiedotus- ja neuvontatoimiston perustamisesta Breisachin/Neuf-Brisachin rajalle (alueen etelä- ja pohjoisosassa on jo kaksi tiedotustoimistoa). Näiden toimistojen tarkoituksena on lähistön maakuntien väestölle ja yksityisille sekä julkisille laitoksille ja yksilöille tiedottaminen ja niiden neuvonta naapurimaata koskevissa asioissa. Saksan ja Sveitsin välillä INTERREG I:n puitteissa hyväksytty yhteisöaloiteohjelma Ylä-Rein — Bodensee on nyt laajennettu kattamaan Itävallan raja-alue Voralberg. Näin muodostuu uusi ohjelma Alpenrhein- Bodensee-Ylä-Rein, johon kuuluu sekä yhteisöön kuuluvia että sen ulkopuolisia alueita. Vuonna 1995 hyväksyttiin ainoastaan ohjelman Saksaa koskeva osa, jonka suuruus on 4,9 miljoonaa ecua. Myös kaksi Ranskan ja Sveitsin välistä ohjelmaa on hyväksytty. Ranskassa ohjelma koskee alueita Franche-Comté ja Rhône-Alpes. Marokon kanssa on hyväksytty Gibraltaria koskeva ohjelma, joka täydentää tavoitteen 2 Gibraltaria koskevia toimia. Tämän yhteisöaloiteohjelman toimenpiteet — perusrakenteet, yhteistyötä koskevat tutkimukset ja pilottihankkeet, ammatillista koulutusta ja koulutusta koskeva yhteistyö — pyrkivät lisäämään Gibraltarin ja Marokon yritysten yhteistyön merkitystä, jolla odotetaan olevan kerran naisvaikutus rajojen yli tapahtuvassa kaupassa keskipitkällä aikavälillä. Ohjelman seurantakomi tealle, jossa Marokon hallituksella on tarkkailijan asema, annetaan tehtäväksi valvoa yksittäisten hankkeiden valintaa koskevia säännöksiä. PEACE (1994-1997) Komissio hyväksyi 28. heinäkuuta PEACE-aloitteen sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi Pohjois- Irlannissa ja Irlannin raja-alueen kreivikunnissa. Keväällä 1995 järjestetyissä kolmessa suuressa konferenssissa näillä alueilla voitiin konsultoida osapuolia ja henkilöitä, joilla on kokemusta neuvot telujen käynnistämisestä uudelleen ja molempien osapuolten kantojen ymmärtämisestä, mikä helpot taa ohjelman nopeaa hyväksymistä. Rakennerahastojen tuen määrä on 300 miljoonaa ecua ja kokonaiskustannusten määrä noin 416 miljoonaa ecua vuosina 1995-1997. Myöhemmin päätetään lisätuesta vuosille 1998-1999. Koko Pohjois-Irlanti ja Irlannin kuusi raja-alueen kreivikuntaa ovat oikeutettuja tukeen. Taulukko 101a: PEACE-ohjelma (miljoonaa ecua) PEACE Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(D Maksut 1995 (3) % (3)/(2) EAKR ESR EMOTR KOR Yhteensä Pohjois-Irlanti Irlanti - 415,9 - 148,3 127,8 22,4 1. 5 300,0 240,0 60,0 18,7 11,0 1,3 0,1 31,1. 13% 9% 6% 9% 10%. 8,6 5,5 0,6 0,07 14,8. 46% 50% 50% 50% 48%. Ohjelman tavoitteena on auttaa Pohjois-Irlannin ristiriitojen sovittamisessa antamalla välttämättö mät voimavarat paikallisille talous- ja sosiaalielämän tahoille kehityksen muuttamiseksi kestäväksi rauhaksi. Tavoitteena on edistää taloudellisesta ja sosiaalisesta elämästä syrjäytyneiden ihmisten sosiaalista yhdentymistä ja elvyttää taloudellista kasvua alueilla, jotka ovat eniten kärsineet yhteeno toista. Ohjelmassa on seitsemän alaohjelmaa, jotka ovat: kaupunki-ja maaseutualueiden uudistami nen, työllisyys, rajojen yli tapahtuva yhteistyö, sosiaalista syrjäytymistä ehkäisevät toimet, tuotta- 174 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 vien sijoitusten ja teollisuuden kehityksen edistäminen, yhteistyön edistäminen ja tekninen apu. Jotta voitaisiin saada mahdollisimman paljon ihmisiä mukaan päätöksentekoon ja täytäntöönpanoon, voimavarat on hajautettu hyvin voimakkaasti. Varoista 43 prosenttia jakavat valtioista riippumatto mat järjestöt (trustit ja osuuskunnat), joihin kuuluu yksi rajat ylittävä laitos, joilla on keskeinen asema hankkeiden valinnassa ja määrärahojen myöntämisessä. Varoista 15 prosenttia on lisäksi 26 äskettäin luodun sellaisen alueellisen yhteistyöryhmän vastuulla, joihin on kuuluttava kunnan/kau punginvaltuustoihin valittuja edustajia, paikallisten tai vapaaehtoisjärjestöjen edustajia ja paikalli sen tai muun sektorin edustajia, mukaan luettuna lakisääteiset paikalliset järjestöt. Vuoden 1995 tärkein aikaansaannos oli näiden uusien rakenteiden perustaminen. Komission ja kahdeksan välittäjinä toimivan järjestön väliset sopimukset allekirjoitettiin joulukuussa 1995 ja alueellisten yhteistyöryhmien perustamisen estävä poliittinen kompastuskivi poistettiin. Lisäksi to teutettiin välttämätön rahoituslähteiden ja viranomaisten välinen toimintojen yhteensovittaminen. Kaikki tämä on mahdollistanut nopean etenemisen ensimmäisten valtion tukien toteuttamiseksi, hyväksynnän saamiseksi alueiden yhteistyölle ja suuren tiedotus- ja edistämiskampanjan aikaansaa miseksi. 1. 3. Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteet Huhtikuussa 1995 komissio hyväksyi kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloitteiden täytäntöönpane- mista koskevan tiedonannon, joka sisälsi viitteellisen määrärahojen jaon aloitteiden ja jäsenvaltioi den kesken. Taulukko 102: Yhteisöaloitteiden määrärahojen ohjeellinen jakautuminen kolmessa uudessa jäsenval tiossa, 1995-1999 (miljoonaa ecua) ADAPT EMPLOYMENT LEADER PESCA Teolliset muutokset -josta RECHAR -josta RESIDER -josta RETEX -josta KONVER -josta SME URBAN INTERREG Varaus YHTEENSÄ Itävalta Suomi Ruotsi Yhteensä 11,6 23,0 23,3 18,2 1. 8 5,1 2. 6 8,7 9,8 42,7 17,5 146,1 19,7 29,2 24,7 3,0 10,8 10. 8 3. 9 43,7 18,4 153,4 U,3 20,7 14,2 3,5 20,0 3. 3 16,8 3,4 39,5 15,3 127,8 42,5 72,9 62,1 6,5 49,1 1,8 5,1 2,6 3,3 36,3 17,0 125,9 51,3 • 427,2 Kukin uusista jäsenvaltioista osallistuu eri tavalla yhteisöaloitteisiin. Itävalta ei osallistu aloitteisiin KONVER, PESCA ja REGIS. Suomi ei osallistu aloitteisiin RECHAR, RESIDER, RETEX, KON VER ja REGIS. Ruotsi puolestaan ei osallistu aloitteisiin RECHAR, RESIDER, RETEX ja REGIS. Myös ohjelmien hyväksymisen osalta kyseisten kolmen jäsenvaltion tilanteet ovat erilaiset. Itävallan osalta on hyväksytty 4 ehdotetuista 15 ohjelmasta (joista puolet kuuluu LEADER:iin). Suomen 8 ehdotetusta yhteisöaloiteohjelmasta hyväksyttiin 2 ja Ruotsin kohdalla 2 ohjelmaa 7 ehdotetusta ohjelmasta. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 175 Taulukko 103: Uusien jäsenvaltioiden yhteisöaloitteet — vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat (miljoonaa ecua) Yhteisöaloitteet (Yhteisöaloite ohjelmien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1995 (2) % (2)/(l) Maksut 1995 (3) % (3)/(2) ADAPT Itävalta (1) Suomi (!) Ruotsi (1) Yhteensä EMPLOYMENT Itävalta (1) Suomi (1) Ruotsi (1) Yhteensä LEADER Itävalta (1) URBAN Itävalta (1) INTERREG Itävalta/Unkari Itävalta/Tsekin tasavalta Itävalta/Slovakia Itävalta/Slovenia Yhteensä ADAPT j | 25,8 42,9 21,7 90,4 49,4 66,3 39,9 155,5 6,5| 31,9| 28,2 12,1 16,0 22,6 78,9 11,6 19,7 11,3 42,5 23,0 29,2 20,7 72,9 2,6| 9,8| 11,0 4,5 5,5 9,0 30,0 11,6 19,7 11,3 42,5 23,0 29,2 20,7 72,9 2,0| 6,8| 8,8 3,9 4,9 5,9 23,5 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 78%| 70%| 80% 88% 88% 65% 78% 5,8 8,6 5,6 20,0 11,5 14,6 10,3 36,4 0,3 j 3,4| 2,6 1,2 1,5 1,8 7,0 50% 44% 50% 47% 50% 50% 50% 50% 16% 50% 30% 30% 30% 30% 30% Kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöaloiteohjelmat (yksi kutakin jäsenvaltiota kohti) valmisteltiin komission kanssa toisella vuosipuoliskolla ja hyväksyttiin joulukuussa. Tämä antaa kyseisten jäsen valtioiden hankkeiden edistäjille mahdollisuuden osallistua täysipainoisesti ADAPT-aloitteeseen sen alusta alkaen. Esimerkkinä voidaan mainita, että Suomelle on myönnetty tukea tuottavuuden kasvuun ja työllisyyteen. Painopisteenä on yritysten kansainvälistäminen (erityisesti pk-yritysten), etätyön ja joustavan työn edistäminen, koulutussuunnittelun parantaminen, etäopiskelu, uusien teknologioiden edistäminen yrityksissä sekä työvoimapalveluiden tietokantojen luominen. Itävallan ohjelmassa painopistealueena ovat pk-yritykset ja julkiset sekä yksityiset koulutuslaitokset yhdistä vien paikallisten verkkojen luominen. Ruotsissa yhteisöaloiteohjelman tavoitteena on sellaisten uusien keinojen ja rakenteiden löytäminen, joiden avulla palkansaajat ja yritykset voivat ennakoida muutokset, jotka heidän on kohdattava. Painopistealueena on Itävallan tapaan täydentävien osa puolten yhteistyö (yritykset, tutkimuskeskukset, paikalliset tahot jne. ) sekä naisten erityistarpeiden huomioon ottaminen työmarkkinoilla ja tietoteknologian mahdollisuudet. EMPLOYMENT Kolmen uuden jäsenvaltion EMPLOYMENT-ohjelma hyväksyttiin vuonna 1995. Jokainen kansalli nen yhteisöaloiteohjelma kuvailee aloitteen kunkin vaiheen erityisiä toimintalinjoja. Vaiheen Hori- zon-vammaiset osalta Itävallan ohjelma tukee joustavien koulutusjärjestelmien täytäntöönpanemista (kouluttajien kouluttaminen multimedian käyttöön, etäopetus, atk:ta hyödyntävä opetus). Ruotsissa sen sijaan yksi toimintalinjoista koskee neuvonta-, koulutus-, työllisyys- ja yritystoimien yhdentymis tä koskevien mallien kehittämistä kykyjen ja kokemuksen jatkumon luomiseksi, joka voidaan muuttaa työpaikoiksi. Vaiheen Horizon-vähäosaiset osalta huomionarvoista on se, että Ruotsi ja Suomi eivät ole halunneet määrittää selvää kohderyhmää. Ruotsi antaa lievän etusijan siirtolaisille, kun taas Suomi on esittänyt erilaisia valmistavan koulutuksen muotoja ohjauksen ja ammatillisen kokemuksen osalta. Suomi on asettanut lisäksi toimintalinjaksi yhteistyön kehittämisen hankkeiden ja paikallisten työpaikkojen välillä. Itävalta puolestaan painottaa työllisyyttä koskevia ohjelmia, jotka on yhdistetty tukipalveluihin ja joiden pyrkimyksenä on lisätä kohderyhmien luottamusta itseensä. 1 76 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Vaiheen NOW osalta Ruotsi on suunnitellut laajoja toimenpiteitä, joista voidaan mainita naisten kannustaminen yritysten luomiseen tai valitsemaan ammatti miehisinä pidetyiltä aloilta. Tätä toimin talinjaa noudatetaan myös Suomessa, jossa esimerkiksi korostetaan Itävallan tapaan työ- ja perhe- elämän yhteen sovittamista esimerkiksi korostamalla joustavia työaikoja ja korkealaatuisia lasten hoitopalveluja. Youthstart-vaiheessa kaikki kolme jäsenvaltiota painottavat vaihtelevia toimenpiteitä voidakseen vastata nuorten kohtaamiin erilaisiin ongelmiin. Toimintalinjoihin kuuluu sekä koulutuksen sekä työkokemuksen alueet. Lisäksi Itävallan ja Ruotsin yhteisöaloiteohjelmat pyrkivät luomaan sekä sosiaaliset että nuorten koulutukseen liittyvät ongelmat huomioon ottavia työtapoja ja edistämään paikallisten tahojen yhteistyötä. Suomen yhteisöaloiteohjelmassa korostetaan muun muassa mahdol lisuuksia käytännön kokemuksen hankkimiseen maassa jo olemassa olevien "nuorten työpajojen" kautta. Ohjelma kohdistuu erityisesti "moniongelmaisiin" nuoriin. Ruotsin yhteisöaloiteohjelmassa ovat erityisesti nuoret siirtolaiset yhtenä ensisijaisista kohderyhmistä. LEADER Vuonna 1995 hyväksyttiin ainoastaan yksi uusia jäsenvaltioita koskeva LEADER-ohjelma, joka koskee Itävaltaa (Burgenland). Ohjelmaehdotuksia tehtiin yhteensä 12 (Itävalta 8, Suomi 2, ja Ruotsi 2). Komissio hyväksyi Burgenlandia koskevan yhteisöaloiteohjelman 21. joulukuuta. Sitä seurannee seitsemän muuta Itävaltaa koskevaa LEADER-yhteisöaloiteohjelmaa. Valittavien hankkeiden tulee olla luonteeltaan innovatiivisia, esimerkinomaisia ja niiden tulee olla siirrettävissä. Paikallisen väestön motivointia korostetaan. PESCA Uusien jäsenvaltioiden eli Suomen ja Ruotsin (Itävalta ei osallistu tähän aloitteeseen) PESCA- yhteisöaloiteohjelmia ei voitu hyväksyä vuonna 1995. Valmistelut ovat kuitenkin edenneet ja ohjel mien hyväksymistä suunnitellaan vuoden 1996 alkupuolella. URBAN Itävalta on ainoa uusi jäsenvaltio, jonka URBAN-ohjelma on hyväksytty (Itävallan ainoa URBAN- yhteisöaloiteohjelma). Itävallan viranomaiset ehdottivat 17. heinäkuuta Wienin kaupunkia koskevaa ohjelmaa, jonka komissio hyväksyi 21. joulukuuta. Ohjelma koskee keskikaupungin aluetta, jossa on 130 000 asukasta. Ohjelmassa rahoitetaan yhdennetty taloudellisten, sosiaalisten ja perusrakentei siin liittyvien toimenpiteiden kokonaisuus. Ohjelman tavoitteet ovat määrällisiä ja niihin kuuluu 400 uuden työpaikan luominen, 7 000—10 000 m2:n suuruisten paikallisten yritystilojen saneeraaminen ja 3 000 henkilön kouluttaminen tai uudelleenkouluttaminen. INTERREG II Itävalta on kolmesta uudesta jäsenvaltiosta ainoa, jonka INTERREG II — ohjelmia on hyväksytty vuonna 1995. Noin kolmasosa Itävallan yhteisöaloitteisiin käytettävissä olevista kokonaisvaroista on varattu lNTERREG:ille. Itävallalla on pitkä raja Saksan ja Italian kanssa, mutta myös neljän Keski- Euroopan valtion kanssa. Yhteisön lailla Itävalta pitää unionin uusia ulkorajoja hyvin tärkeinä. Sen vuoksi maa on päättänyt keskittää suurimman osan INTERREG ILlle varatuista määrärahoista (30 miljoonaa ecua) ulkorajoja koskeviin neljään yhteisöaloiteohjelmaan. Neljää ohjelmaa koskevat ehdotukset esitettiin 17. heinäkuuta, ja komissio hyväksyi ne 21. joulukuuta. Päätavoitteena on auttaa PHARE-ohjelman yhteydessä yhteisön raja-alueiden mukautumista Euroopan uusiin puitteisiin ja edistää kahdenvälistä yhteistyötä paikallisella ja alueellisella tasolla Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 177 yhteistyöverkkoja luomalla. Lähes 60 prosenttia näiden neljän ohjelman kokonaisrahoituksesta kohdistuu yhteistyön ja taloudellisen kehityksen parantamiseen. Tekniset perusrakenteet, inhimilliset voimavarat, ympäristönsuojelu ja rajat ylittävät tutkimukset muodostavat muut toimintalinjat. Näillä INTERREG II:n ohjelmilla on suuri strateginen merkitys unionin tulevaa laajentumista silmällä pitäen. Vaikka käytettävissä olevat varat ovat verrattain vähäiset, rahoitusta koskevat toimet osoittavat kaikkien yhteistyöosapuolten sitoutumista yhteistyön ja rajojen yli tapahtuvien yhteyksien parantamiseen. Itävallan yhteisöaloitteet ja ympäristö: Kaikissa vuonna 1995 hyväksytyissä Itävallan yhteisöaloiteohjelmissa suunnitellaan joko suoria tai epäsuoria ympäristöä koskevia toimenpiteitä: LEADER: Burgenlandia koskevien yhteisöaloiteohjelmien painopistealueisiin kuuluu ympäristön säilyttäminen ja parantaminen: Etelä-Burgenlandiin suunnitellaan luonnonmukaisesti viljeltyjen tuotteiden kaupan keskusta. URBAN: Ohjelmassa ei ole erityisiä ympäristöllisiä toimenpiteitä, mutta monilla toimenpiteillä on voimakas "ympäristöllinen suunta" toimintalinjassa "uudelleenkoulutus ja työpaikkojen luomi nen". Yksi tärkeimmistä rahoitettavista hankkeista on hylätyn rakennusalueen jälleenrakentami nen yrityskeskukseksi aurinkoenergiaa käyttäville yrityksille (aurinkoteknologiaan ja muuhun ympäristötekniikkaan liittyvän koulutuksen järjestäminen). Toimintalinja "urbion" pyrkii paran tamaan suoraan alueen fyysistä ympäristöä (Stadtbahnbögenin uudistaminen, julkisten tilojen, myös viheralueiden, parantaminen). Ohjelman ympäristöön liittyvä osuus on arviolta vähintään neljäsosa EU:n käytettävissä olevasta kokonaisbudjetista (tai noin 2,5 miljoonaa ecua rakennera hastojen varoista). INTERREG II: Kaikki ohjelmat sisältävät tarkat ympäristönsuojelua koskevat toimenpiteet. Syy tähän on kahdenlainen: entisen "rautaesiripun" erityisen maantieteellisen aseman vuoksi raja- alueiden luonto oli monin paikon lähes koskematonta. Naapurivaltioiden ympäristön saastuminen on vakava uhka uuden taloudellisen toiminnan kehittymiselle, erityisesti pehmeälle matkailulle, johon kohdistuvat suuret odotukset raja-alueilla. Toimenpiteet ovat seuraavat: • INTERREG Itävalta — Slovenia: rajat ylittävä yhteistyö luonnonsuojelun ja ympäristöohjel mien osalta (tutkimukset, selvitykset, pilottiluonteiset toimet, kuten esimerkiksi alppisuojien ekologinen nykyaikaistaminen, vesivarojen suojelu, tulvilta suojaaminen), vesitalous ja vesira kennustekniikka, rajat ylittävä luonnonsuojelu sekä luonnonpuistot. • INTERREG Itävalta — Tsekin tasavalta: ympäristö ja energia, mukaan luettuna ympäristöä koskevan taitotiedon vaihto ja neuvonta ja uudistuvan energian käyttö. Matkailualaa kehite tään pehmeän matkailun muodossa, johon kuuluvat matkailualan esitykset luonnon ja ympä ristön ymmärtämisen lisäämiseksi. Maataloutta koskeviin toimenpiteisiin kuuluu vaurioitunei den metsien parantaminen. • INTERREG Itävalta — Slovakian tasavalta: Environment-toimintalinja sisältää teknistä ym päristönsuojelua, neuvontaa ympäristöä ja energiaa koskevissa kysymyksissä ja luonnonsuoje lua koskevia toimenpiteitä. • INTERREG Itävalta — Unkari: Toimintalinja "ympäristö ja luonto" tukee rajat ylittävien luonnonpuistojen laajentamista ja perustamista. 17K Seistemäs vuosikertomus — Rakcnneraiiasioista 1995 1. 4. Yhteenveto jäsenvaltioittain (EUR 12)3 Taulukko 104: Yhteisöaloitteet, jäsenvaltiokohtaiset määrärahat vuosina 1994-1999 (ennen varauksen jakamista ja mukautuksen jälkeen) (vuoden 1994 hintoina)) Jäsenvaltio 0 DK D EL E F IRL 1 L N 1' UK Verkot Yli ITUNSA I N T E R R E G* 82 18 402 595 565 246 160 347 4 72 340 109 0 2. 939 * M < A. U II lukien P tACi. A D A PT Employment L E A D ER P E S CA SME R E G IS R E C H AR 31 30 229 30 256 250 21 190 0 58 21 287 0 1. 402 32 11 157 64 387 147 76 349 0 42 40 147 0 1. 452 8 8 174 146 350 187 67 282 1 8 116 65 34 1. 447 2 16 23 27 42 28 7 34 0 11 26 37 5 257 12 3 183 82. 248 58 28 188 0 10 122 67 25 1. 027 0 0 0 0 214 262 0 0 0 0 124 0 0 600 16 0 159 2 34 33 0 2 0 0 1 161 0 406 K O N V ER II 2 219 13 23 70 0 45 0 12 K 101 0 506 R E S I D ER 24 0 19) 5 72 61 0 84 12 18 ' 7 4 5 0 520 • R E T EX URBAN Ylilctiisä oonaa ecua) 4 0 68 75 75 25 9 67 0 1 16? 36 0 522 11 2 97 45 160 55 16 115 1 9 44 i/7 0 234 89 1. 902 1. 083 2. 425 1. 421 384 1. 703 19 242 1. 152 64 ^_ 1Ï. 729 BELGIA Belgia osallistuu REGIS-aloitetta lukuun ottamatta kaikkiin yhteisöaloitteisiin. Vuosina 1994-1995 hyväksyttyjä kansallisia ohjelmia on yhteensä 16 ja REGIS-ohjelmia kolme. Vuoden 1995 lopussa hyväksyntää vailla oli vielä yksi yhteisöaloiteohjelma kutakin seuraavaa aloitetta kohden: URBAN, RETEX, SME, INTERREG (Ranskan kanssa) ja LEADER. TANSKA Vuosina 1994-1995 hyväksyttiin Tanskassa kansallisella tasolla viisi yhteisöaloiteohjelmaa sekä neljä INTERREG-ohjelmaa. Kolme yhteisöaloiteohjelmaa jäi vielä hyväksyntää vaille. Ne olivat SME- ja LEADER-ohjelmat ja yksi Ruotsin kanssa toteutettava INTERREG-ohjelma. Suunnitelmien mu kaan Tanska osallistuu siten seitsemään yhteisöaloitteeseen, jotka ovat URBAN, KONVER, EM PLOYMENT, ADAPT, SME, PESCA, LEADER ja INTERREG. SAKSA Komissio hyväksyi suurimman osan yhteisöaloiteohjelmista vuonna 1995. Kyseisten ohjelmien hy väksyminen oli joskus vaikeaa, koska suunniteltuja toimia ei oltu aina määritelty riittävän tarkasti (erityisesti niiden täydentävyys tavoitteen 2 ohjelmien osalta) ja koska käytettävissä ei ollut täsmälli siä tietoja arviointia varten. Yhteensä 67 kansallisella tasolla täytäntöön pantavaa yhteisöaloiteohjel maa hyväksyttiin kaikista yhteisöaloitteista, lukuun ottamatta REGIS-ohjelmaa ja 17 INTERREG- ohjelmaa. Vuoden 1995 lopussa oli vielä hyväksyntää vailla yhteensä 19 LEADER, URBAN-, RECHAR-, RESIDER-, RETEX-, SME- ja KONVER-ohjelmaa. Uusissa osavaltioissa, jotka ovat kokonaisuudessaan tukikelpoisia tavoitteen 1 osalta, on pantu täytäntöön alueellisella tasolla kah deksan yhteisöaloitetta, jotka rahoitetaan keskeisesti EAKR:n varoilla. Aloitteet ovat KONVER, RESIDER, RECHAR, RETEX, SME, URBAN, LEADER ja INTERREG. Täytäntöön pantavia yhteisöaloiteohjelmia on 38 ja rakennerahastojen rahoitus niille on 817 miljoonaa ecua (80% EAKR:n määrärahoista). Vuonna 1995 hyväksyttiin 31 ohjelmaa (28 kansallisen tason ohjelmaa ja 3 INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa) näistä 38 ohjelmasta (seitsemästä hyväksyntää vailla olevasta ohjelmasta 5 koski Brandenburgia, 1 Sachsen-Anhaltia ja 1 Saksia. Yleisenä sääntönä on, että vuosien 1991-1994 yhteisöaloiteohjelmia koskevat maksut on suoritettava vuoden 1995 loppuun mennessä. Melkoinen osa ensimmäisen ohjelmasuunnittelukauden yhteisöaloi teohjelmista sai rahoitusta vielä vuonna 1995. Läntisissä osavaltioissa tilanne vaihtelee aloitteittain. Tarkempia tietoja kunkin jäsenvaltion yhteisöaloitteista on liitteessä 3, taulukossa 2. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 179 Osa ohjelmista on saatu päätökseen vuonna 1995, kun taas toisten kohdalla maksuaikoja on pidennetty. Kokonaisuutena näihin ohjelmiin liittyvien maksujen määrä on melko pieni. INTER REG I:n osalta maksukausi päättyi vuoden 1995 lopussa, mutta kolmelle yhteisöaloiteohjelmalle (Pommeri, Oberrein-Mitte-Siid ja Saksa/Sveitsi/Itävalta/entinen Tsekkoslovakia) on myönnetty jatkoa maksuaikaan (31. päivään joulukuuta 1996 kahden ensimmäisen osalta ja 30. päivään kesäkuuta 1996 viimeisen osalta). STRIDE-ohjelmien maksujen määrä on melko pieni (117 000 ecua). Niiden tulokset näkyvät kuitenkin selvästi kyseisten alueiden tutkimukseen, teknologiaan ja innovointiin liittyvien mahdollisuuksien vahvistumisena sekä nykyaikaisen teknologian käytön li sääntymisenä. RECHAR I:n osalta saatiin vuonna 1995 päätökseen toinen kahdesta ohjelmasta eli Nordrhein-Westfalen (23,1 miljoonan ecun suuruisen summan maksamista haettiin helmikuussa). Kokonaisuutena Nordrhein-Westfalen saa EAKR:sta yhteisöaloiteohjelmille 54,1 miljoonaa ecua. Saarin RECHAR 1 -ohjelma on edelleen kesken ja maksettava summa on 1,4 miljoonaa ecua (tuki 7,5 miljoonaa). Myös RESIDER I:n osalta Nordrhein-Westfalenia koskeva ohjelma saatiin päätök seen vuonna 1995. Vuonna 1995 maksettu summa oli 15,7 miljoonaa ecua ja EAKR:n kokonaisra- hoitusosuus 31,1 miljoonaa ecua. KONVER I -ohjelmat ovat viivästyneet enemmän, koska ne hyväksyttiin vasta vuoden 1993 lopussa ja sitoumuksia lykättiin 30. päivään kesäkuuta 1994. Tämän vuoksi pitkän ja vaikean ohjelmien suunnittelun jälkeen määräaikaa jatkettiin kymmenen ohjelman16 kohdalla 31. päivään joulukuuta 1995 ja kuuden muun ohjelman17 osalta vuoteen 1996. Saksassa on toteutettu mielenkiintoisia hankkeita, jotka koskevat sotilaskäytössä olleiden maiden ja rakennusten muuttamista pääosin taloudelliseen käyttöön, mikä on yksi KONVER:in keskeisistä menetelmistä. Rheinland-Pfalzissa esimerkiksi osa entisestä Zweibrùckenin lentotukikohdasta on muutettu siviililentokentäksi ja toinen osa teollisuuden ja käsityön toimintakeskukseksi. Lentokentän uudistamistöitä varten on perustettu kunnallinen ryhmä. Tällä tavalla kiito- ja laskeutumisrata on voitu pitää toiminnassa ja on luotu useita lentoliikenneammattien koulutuspalveluja sekä teollisuuden ja käsityön toimintakeskus. KREIKKA Kreikka osallistuu kaikkiin aloitteisiin REGIS-aloitetta lukuun ottamatta. Yhteisöaloiteohjelmat (yksi kutakin aloitetta kohti) hyväksyttiin vuonna 1995 EMPLOYMENT- ja PESCA-yhteisöaloi- teohjelmia lukuun ottamatta, jotka hyväksyttiin vuonna 1994. Kansallisella tasolla on siten pantu täytäntöön kymmenen ohjelmaa sekä kolme INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa (kaksi REGEN- ohjelmaa ja yksi rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä koskeva ohjelma). E S P A N JA Espanja osallistuu vuosina 1994-1999 kaikkiin yhteisöaloitteisiin. Jokainen tukitoimenpide pannaan täytäntöön omalla kansallisen tason ohjelmalla, lukuun ottamatta LEADER:ia (17 yhteisöaloiteoh jelmaa, joista kymmenen tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla). Vuosina 1993-1994 hyväksyttiin kolme yhteisöaloiteohjelmaa (RETEX, PESCA ja EMPLOYMENT) hyväksyttiin vuonna 1995 22 ohjel maa: INTERREG 2 (rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä koskeva yhteisöaloiteohjelma ja REGEN), URBAN 1, ADAPT 1, REGIS 1 ja 17 LEADER-ohjelmaa. Espanjassa on siis pantu täytäntöön 23 yhteisöaloiteohjelmaa kansallisella tasolla sekä kaksi INTERREG-ohjelmaa. Kuusi ohjelmaa odot taa vielä päätöstä (INTERREG Espanja-Ranska, INTERREG Espanja-Marokko, RECHAR, RESI DER, SME ja KONVER) ja niitä tarkasteltiin vielä vuoden 1995 lopussa. '* Hampuri, Saar, Baden-Wùrttemberg, Berliini, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Brandenburg, Sachsen, Sachsen- Anhalt, Thiiringen. 17 Rheinland-Pfalz, Baijeri, Ala-Saksi, Schleswig-Holstein, Hessen, Mecklenburg-Vorpommern. 1X0 RANSKA Seistemäs vuosikertomus ••• Rakennerahastoista 1995 Ranskan viranomaiset tekivät vuosina 1994-1995 yhteensä 85 yhteisöaloiteohjelmia koskevaa ehdo tusta. Niistä viittä lukuun ottamatta (EMPLOYMENT, ADAPT, RETEX, tavoitteiden 2 ja 5b SME ja PESCA) kaikki olivat alueellisia ja koskivat kaikkia aloitteita. Näistä 85 ehdotuksesta komissio hyväksyi jo vuonna 1994 EMPLOYMENT-aloitteen yhteisöaloiteohjelman ja vuonna 1995 se hyväk syi 51 ohjelmaa (46 kansallisen tason ohjelmaa). Suurimmalla osalla hyväksyntää vailla olevista 33 ohjelmasta käsittely oli vuoden lopussa viimeisessä vaiheessa. Nämä 51 ohjelmaa koskevat INTER- REG:iä (viisi ohjelmaa), RECHAR II:ta (6), RESIDER:iä (5), muutosta yhteisöaloiteohjelmaan RETEX (1), SME-ohjelmaa (3), REGIS-ohjelmaa (1), kaikkia KONVER-ohjelmia, PESCA-ohjel- maa, ADAPT-ohjelmaa ja 11 LEADER-yhteisöaloiteohjelmaa. IRLANTI Vuonna 1995 hyväksyttiin URBAN:ia lukuun ottamatta kaikki Irlannin yhteisöaloiteohjelmat eli SME, ADAPT ja LEADER (rakennerahastojen suunniteltu rahoitusosuus 15,8 miljoonaa ecua). Näihin on lisättävä vuonna 1993 hyväksytty RETEX-ohjelma, vuonna 1994 hyväksytyt ohjelmat EMPLOYMENT ja PESCA sekä ohjelma PEACE ja kaksi INTERREG-ohjelmaa, joihin Irlanti osallistuu. Irlanti ei osallistu aloitteisiin RECHAR, RESIDER, KONVER ja REGIS. ITALIA Vuonna 1994 hyväksytyn EMPLOYMENT-yhteisöaloiteohjelman jälkeen hyväksyttiin vuonna 1995 18 Italiaa koskevaa yhteisöaloiteohjelmaa. Hyväksytyt aloitteet olivat RECHAR, RETEX (muutos vuonna 1993 hyväksyttyyn yhteisöaloiteohjelmaan), ADAPT, LEADER ja PESCA. Vuonna 1996 hyväksyttäviksi jäävät URBAN, RESIDER, SME ja KONVER. Näihin kansallisiin ohjelmiin on vielä lisättävä kaksi INTERREG-yhteisöaloiteohjelman Regen-vaihetta, jotka myös hyväksyttiin vuonna 1995. Italia osallistuu kaikkiin yhteisöaloitteisiin REGIS:tä lukuun ottamatta. L U X E M B U RG Luxemburgin kohdalla hyväksyttiin vuonna 1995 ainoastaan kolme yhteisöaloiteohjelmaa (URBAN, ADAPT, LEADER), mutta EMPLOYMENT hyväksyttiin vuonna 1994. Kolme RESIDER:iä, SME- :tä ja KONVER:ia koskevaa ohjelmaa on hyväksyntää vailla. Luxemburg osallistuu myös INTER- REG-ohjelmaan, mutta ei osallistu puolestaan aloitteisiin RECHAR, RETEX, REGIS ja PESCA. ALANKOMAAT Alankomaiden osalta hyväksyttiin vuonna 1995 11 yhteisöaloiteohjelmaa, jotka koskevat muita paitsi EMPLOYMENT-aloitetta, jota koskeva ohjelma hyväksyttiin vuonna 1994, sekä RECHAR- ja REGIS-aloitetta, joihin Alankomaat ei osallistu. Alankomaat osallistuvat seitsemään INTER- REG-ohjelmaan. Vuoden 1995 lopussa hyväksyntää vailla oli ainoastaan yhteisöaloiteohjelma KON VER. PORTUGALI Portugali osallistuu kaikkiin aloitteisiin, ja sitä koskevat kaikki ohjelmat on hyväksytty vuonna 1993 (RETEX), 1994 (RESIDER, E M P L O Y M E NT ja PESCA) ja 1995 (kaikki muut). Yhteensä 11 Portugalia koskevaa yhteisöaloiteohjelmaa, yksi kutakin aloitetta kohti, on pantu täytäntöön kansallisella tasolla. Niihin on lisättävä kaksi INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa, joista toinen kuuluu vaiheeseen Regen ja toinen rajojen yli tapahtuvaan yhteistyöhön. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 181 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu kaikkiin muihin paitsi REGIS-yhteisöaloitteeseen, myös PEACE-ohjelmaan Pohjois-Irlannin hyväksi. Sillä onkin yhteensä 28 erilaista kansallisen tason yhteisöaloiteohjelmaa, jotka hyväksyttiin vuonna 1995, lukuun ottamatta kahta EMPLOYMENT- yhteisöaloiteohjelmaa, jotka hyväksyttiin vuonna 1994. Huomioon on otettava myös kolme vuonna 1995 hyväksyttyä INTERREG-yhteisöaloiteohjelmaa. Myös 11 muuta ohjelmaa on ehdotettu (RESI DER 1, SME 1 ja URBAN 9) ja niitä koskevat neuvottelut komission ja Britannian viranomaisten välillä ovat aiheuttaneet erilaisia muutoksia hankkeisiin. Vuoden 1995 loppuun mennessä niiden hyväksymisessä oli edistytty. Erityisesti Pohjois-Irlannin osalta, joka on tavoitteen 1 tukikelpoinen alue, kaikki sitä koskevat alueelliset yhteisöaloiteohjelmat eli PEACE, RETEX, SME, EMPLOY MENT, ADAPT ja LEADER hyväksyttiin vuonna 1995. Pohjois-Irlanti saa tukea myös KONVER ja PESCA-ohjelman kautta, jotka koskevat koko Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Yhdistyneen kuningaskunnan aloitteiden täytäntöönpanon osalta on jo tehty joitakin järjestelyjä. Joissakin tapauksissa hallintokomiteat ovat hyväksyneet uusia menettelyjä, kuten hankkeiden hy väksyminen hankeryhmittäin. Tässä suhteessa on huomattava ero ohjelmien välillä, joita varten on perustettu erityinen seurantakomitea (KONVER:in, RETEX:in, EMPLOYMENT:in, ADAPT:in ja PESCAm kansalliset seurantakomiteat), sekä ohjelmat, joiden vuoksi ei ole välttämätöntä perustaa erityistä seurantakomiteaa, koska yhtenäisen ohjelma-asiakirjan seurantakomiteoilla (tavoite 1 tai 2) on yhtälailla velvollisuus huolehtia yhteisöaloitteiden seurannasta. RECHAR-yhteisöaloiteohjelmat kuuluvat jälkimmäiseen ryhmään, koska kukin yhteisöaloiteohjelma on jatkoa näiden alueiden yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen toimintalinjalle, ja vastaavien seurantakomiteoiden tehtävänä on eri yhteisöohjelmien täytäntöön panon yleinen valvonta kyseisellä alueella, mukaan luettuna yhtei söaloiteohjelmat. Täytäntöönpanosta paikan päällä vastaavat RECHAR:in hallintokomiteat, jotka on perustettu kaivosalueiden paikallisen yhteistyön kautta. Lisäksi RESIDER:in osalta on perustettu yhteistyörakenne, joka muistuttaa RECHAR-ohjelmien rakenteita ja korostaa voimakkasti paikallis ten yhteisöjen ja elinten osallistumisen tärkeyttä. Esimerkiksi Länsi-Skotlannissa (Lanarkshire) suunnitelma luotiin yhteistyössä ohjelman hallintoryhmien kanssa, joihin kuuluu Lanarkshiren kehityskeskus ("Lanarkshire Development Agency"), paikalliset viranomaiset, Strathclyden kunnan valtuusto, The East Kilbide Development Corporation, Scottish Enterprise National ja The Scottish Office. 18: Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu Jokainen rakennerahasto sekä KOR voi rahoittaa omaan toimialaansa kuuluvia toimia, jotka koskevat tutkimusta, pilottitoimia tai teknistä apua. Kunkin rahaston kyseisten toimien rahoitukselle on asetettu enimmäismäärät: 1,5 prosenttia EAKR:n, 1 prosenttia EMOTR:n, 0,5 prosenttia ESR:n ja 2 prosenttia KOR:n vuosittaisesta talousarviosta18. 2. 1. Uutta luovat toimet ja tekninen apu EAKRrstä annetun asetuksen 7 ja 10 artiklan mukai sesti EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet EAKRrstä annetun asetuksen 10 artiklassa säädetään erityisesti uutta luovien tutkimusten ja pilotti hankkeiden rahoituksesta taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi. Tämänkaltaisen toi minnan toimintalinjat määritettiin ja järkiperäistettiin vuonna 199419 ja kaudelle 1995-1999 myön nettiin rahoitusta 395 miljoonaa ecua. Toimenpiteet aloitettiin vuonna 1995. Taulukko 105: Uutta luovat toimet (EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla) toimintalinjat 1995-1999 (miljoonaa ecua) Tavoitteet Alueiden välinen yhteistyö - sisäinen alueiden välinen yhteistyö - ulkoinen alueiden välinen yhteistyö Alueellista kehittämisiä koskevat uutta luovat toimet - teknologisen innovaation edistäminen, - tietoyhteiskunta, - kulttuuri ja taloudellinen kehittäminen, - uudet työllisyyslähteet (erityisesti lähityö) Aluesuunnittelu Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet Yhteensä - 180,0 110,0 70,0 90,0 45,0 80,0 395,0 Komissiolla on kolme ensisijaista toimintalinjaa EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan uutta luovien toimien osalta uudelle kaudelle: • hankkeiden valinnan avoimmuuden lisääminen ehdotuspyyntöjen järjestelmällisen käytön kautta, • yhteistyön lisääminen poliittisten vastuutahojen, paikallisten viranomaisten eri tasojen sekä talou dellisten ja sosiaalisten yhteistyöosapuolten välillä, • jäsenvaltioiden tehokkaampi osallistuminen pilottihankkeiden seurantaan ja arviointiin, jotta hankkeiden uutta luova luonne voi vaikuttaa aluepolitiikan toiminnalliseen suunnitteluun. Syksyllä 1995 komissio julkaisi sarjan ehdotuspyyntöjä, joiden tarkoituksena oli panna täytäntöön 10 artiklan mukaisesti rahoitettuja toimia. Nämä ehdotuspyynnöt koskevat edellä mainittuja toimin talinjoja ja kattavat viisi aluetta: tietoyhteiskunta, teknologian siirto, uudet työllisyyslähteet, talou dellisen kehityksen verkot kulttuurista alkaen ja kaupunkeja koskevat pilottihankkeet. Aluekehityksen uutta luovat toimet: 10 artiklan mukaiset ehdotuspyynnöt tietoyhteiskunnan ja teknologian siirron aloilla valmisteltiin kahden pilottihankesarjan avulla. Niistä ensimmäinen on EAKR:n ja ESR:n yhteisrahoittama20 ja sen rahoituksen suuruus on 20 miljoonaa ecua. Se on 18 Vuonna 1993 tarkistetuissa asetuksissa käyttöönotetut periaatteet ja muutokset esitellään vuosikertomuksessa 1994. '* Katso vuosikertomus 1994. M Katso 2. 2. ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 183 koejärjestelmä, jossa laaditaan alueellisia suunnitelmia tietoyhteiskunnan kehittämiseksi kuudella alueella (Nord-Pas-de-Calais, Saksi, Luoteis-Englanti, Keski-Kreikka — Makedonia, Piemonte ja Valencia). Päätavoitteena on tietoyhteiskunnan käsitteen tekeminen todelliseksi alueiden jokapäiväi sessä elämässä esittämällä palveluja ja uutta luovia sovelluksia, jotka edistävät tehokkaasti käyttä jien osallistumista ja levittävät toimivia käytäntöjä erityisesti heikommassa asemassa olevilla alueilla. Näiden ehdotuspyyntöjen jälkeen on suunniteltu noin 150 pilottihankkeen valitsemista vuonna 1996. Toinen sarja koostuu kahdeksasta pilottihankkeesta, jotka on käynnistetty alueellisina teknologia- suunnitelmina ja jotka koskevat Lorrainen, Saksin, Walesin, Limburgin, Norten (Portugali), Abruz- zin, Keski-Kreikan — Makedonian ja Castilla-Leônin alueellisten uudistusten suunnitelmia. Niiden talousarvio on 15 miljoonaa ecua. Näissä alueellisissa uudistussuunnitelmissa etsitään parhaita menetelmiä yhteistyön edistämiseksi pk-yritysten, tutkimuslaitosten ja julkisten viranomaisten välillä yritysten paikallisten teknologisten vaatimusten sekä alueellisten kykyjen ja mahdollisuuksien arvioi miseksi, mikä parantaa alueen uudistumiskykyä. tilannetta, mainitsee yhteisön ja Euroopan aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennetty kestävä kehitys: yhdennettyä kehitystä koskevan tiedonannon22, Aluesuunnittelu Kertomus Eurooppa 2000 + sekä viidennen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan periaate- ja toimintaohjelman — "Kohti kestävää kehitystä"lx täytäntöönpanoa koskeva kertomus paljas taa uhkat ympäristölle ja yhteisön rannikkoalueiden kestävälle kehitykselle. Ehdottaakseen yh liittyviä toimintatapoja komissio antoi dennettyyn luonnonvarojen kehitykseen ja säilyttämiseen 31. lokakuuta 1995 rannikkovyöhykkeiden jossa toiminnan syyt ja luo perustan se tarkastelee näiden alueiden havainnollistavalle ohjelmalle. Kyseinen ohjelma sopii viidennen puitteisiin toimintaohjelman ympäristön lähestymistavan osalta ja sillä on kaksi tavoitetta: osoittaminen. À vaihtelevien rannikkovyöhykealueiden Erityisesti otetaan huomioon uutta luovat mallit, eri vastuutasojen välisen yhteistyön mekanismit sekä eri alueiden politiikkojen yhteensovittamista helpottavat rakenteet ja À keskustelun edistäminen niiden toimijoiden välillä, jotka eniten osallistuvat kyseisten alueiden kehitykseen yksimielisyyden saavuttamiseksi päätöksenteon eri tasoilla. valintaa suunnitellaan suoritettavaksi vuonna 1996. Suuri merkitys tulee ole Esittelyhankkeiden maan ohjelmasta opittujen levittämisellä erityisesti heikoimmassa asemassa oleville alueille. EAKR:n rahoitus voidaan järjestää kahdella tavalla: EAKR. stä annetun asetuksen 10 yhteisöaloitteen artiklan aluesuunnittelua koskevan vaiheen kautta vaiheen kautta, sillä rannikkoalueiden yhtennetty hoito voisi olla tärkeä osa rannikkovaltioiden välistä rajojen yli tapahtuvaa kaikkien kestävän kehityksen edellytysten tai uuden Interreg II C" yhteistyötä. koskevan tietojen Kaupunkeja koskevat pilottihankkeet: Uutta luovien paikallisten kehitystoimien ohella komissio otti vuonna 1995 käyttöön myös uuden kaupunkien pilottihankkeita koskevan ohjelman kaudelle 1995- 1999, jossa rahoitetaan jäsenvaltioissa 25-30 hanketta. Ehdotuspyyntö julkaisiin marraskuussa 1995 ja esitettiin direktorian kokouksessa joulukuussa (katso jäljempänä). Ehdotusten viimeinen jättöa- jankohta oli huhtikuussa 1996. Ehdotuspyynnössä ehdotettuja teemoja olivat ympäristön parantami nen, kuten esimerkiksi viheralueiden luominen, jätteiden käsittely, kierrätys ja uudistuvien luonnon varojen käyttö. Vuonna 1995 jatkettiin vielä 32 suunnittelukauden 1989-1993 hanketta, ja komissio jatkoi teknisen avun antamista kyseisille hankkeille sekä niiden seurantaa. Osa näistä hankkeista saataneen päätökseen vuoden lopussa, mutta toisia on jatkettava odottamattomien vaikeuksien (tulvat, arkeologiset löydökset, muutokset lainsäädännössä jne. ) vuoksi. Kaikki hankkeet ovat nyt kuitenkin täytäntöönpanon viimeisessä vaiheessa, ja suurin osa saataneen päätökseen vuonna 1996. toimet: Komissio järjesti joulukuussa 1995 Brysselissä direkto Taloudellista yhteistyötä koskevat rian, johon osallistui yli 500 Euroopan unionin paikallisten ja alueellisten viranomaisten valtuuskun- 11 KOM (95) 624 lopullinen, 10. tammikuuta 1996. 22 KOM (95) 511. 23 Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet. 1H4 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 taa. Tavoitteena oli löytää taloudelliseen kehitykseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön osallistuvia tahoja pilottihankkeita varten. Tilaisuus oli jatkoa ensimmäiselle maaliskuussa 1995 järjestetylle direktorialle, jossa esitettiin erityisesti paikallisia viranomaisia koskevat yhteisöohjelmat. Vuonna 1995 järjestettiin lisäksi aikaisempien vuosien tapaan kaksi Europartenariat-tapahtumaa, jotka rahoitettiin 10 artiklan mukaisesti24. Tätä pk-yrityksiä tukevaa toimenpidettä täydennettiin vuonna 1995 perustamalla tukikelpoisille alueille, myös uusiin jäsenvaltioihin, 14 uutta Euroopan liike-elämän uudistamiskeskusta {European Business Innovation Centres — BICs) jotka mahdollista vat pk-yrityksille kaikkien niiden perustamisessa ja kehittämisessä tarvittavien neuvontapalvelujen helpomman saannin. Komissio aloitti myös pilottihankkeen, joka koski suurten rakennusalueiden neljää oheisaluetta (Belgia, Ranska, Kreikka ja Portugali) ja joka pyrki paikalliseen kehitykseen ja aikaansaamaan taloudellisia vaikutuksia paikallisella tasolla. EAKR. stä annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti myönnettävä tekninen apu Asetuksen 7 artiklan mukaisesti EAKR:sta voidaan rahoittaa valmistelua, arviointia ja seurantaa koskevia toimenpiteitä sekä yhteisön alueellista toimintaa koskevia tutkimuksia ja tiedotustoimia. Vuonna 1995 EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti komission aloitteesta toteutettujen muiden tukitoimenpiteiden kustannukset olivat suuremmat kuin vuonna 1994. Vuonna 1995 maksu sitoumukset olivat 14 miljoonaa ecua (0,11% EAKR:n talousarviosta) ja vuonna 1994 12 miljoonaa ecua (myös 0,11% EAKR:n talousarviosta). Taulukko 106: EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 1995 — maksusitoumukset (miljoonaa ecua) Valmistelu-ja seurantatoimet Arviointi Alueelliset tutkimukset Konferenssit, kollokviot, seminaarit Tiedotus-ja mainontatoimet Tekninen apu ja laineet Yhteensä! I EAKR I 1,0 3,0 1,3 0,4 4,9 3_4_ 14,0| % 7% 21% 9% 3% 35% 24% 10~Ö% Vuonna 1995 aloitettu arviointi (21%) koskee suunnittelukaudella 1989-1993 toimeenpantuja raken nerahastojen tukia ja tiettyjä yhteisöaloitteita. Alueellisista tutkimuksista (9%) saatiin alueellisiin kysymyksiin hyödyllisiä tietoja ja niitä käytetään perustana erityisesti taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ensimmäistä kolmivuotiskautta koskevan kertomuksen valmistelussa. Yksi tue tuista lukuisista konferensseista ja kollokvioista (3%) on esimerkiksi yhdessä Euroopan neuvoston kanssa Prahassa järjestetty Euroopan yhdentymistä ja suur-Euroopan aluesuunnittelua käsitellyt konferenssi. Erilaiset mainontatoimet sekä tiedotus- ja viestintäsuunnitelman luominen (35%) antoi vat komissiolle mahdollisuuden jatkaa pyrkimyksiään yhteisön aluepolitiikan tunnetuksi tekemisek si25. Suurimmassa osassa toimista hyödynsaajana oli useita jäsenvaltioita, kuten aikaisempinakin varainhoitovuosina. 2. 2. ESRtsta annetun asetuksen 6 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti voidaan rahoittaa erityyppisiä uutta luovia toimia, teknistä apua ja pilotti- sekä esittelyhankkeita, jotka liittyvät ammatilliseen koulutukseen ja työlli syyden parantamiseen, sekä rahastosta rahoitettujen toimien seurantaa ja arviointia koskevia toimia. u Katso II. D. 4. Rakennerahastot ja pk-yritysten. 2J Katso III. D. Tiedotus ja viestintä, hyvien käytäntöjen levittäminen. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 185 Vuonna 1995 toteutettiin kaksi samansuuntaista uutta luovaa tointa: varainhoitovuonna 1994 valitut hankkeet aloitettiin ja vuonna 1995 rahoitettavat hankkeet valittiin. Maaliskuussa 1995 hyväksyttiin vuoden 1994 ehdotuspyynnöistä 12 jäsenvaltiota koskevat 32 hanketta. Hankkeet kattavat kolme tärkeintä toimintalinjaa: uusia työpaikkoja luovan kasvumallin löytäminen, työmarkkinoiden toi minnan parantaminen ja koulutusjärjestelmien vahvistaminen. Suurin osa hankkeista koskee koulu tusjärjestelmien vahvistamista ja ulottuu paikallisten liikkuvien koulutuskeskusten perustamisesta (Kreikka) yhteistyöhön vammaisten työllisyyden parantamiseksi. Näiden hankkeiden kokonaiskus tannukset kahdentoista jäsenvaltion osalta ovat 32 miljoonaa ecua, josta ESR:n rahoitusosuus on 18 miljoonaa ecua (56%). Ensimmäiset maksut (50% ESR:n maksusitoumuksesta) suoritettiin elokuus sa 1995. Varainhoitovuoden 1995 ehdotuspyynnöt esitettiin touko-ja kesäkuussa 1995. Ehdotusten viimeinen jättöajankohta komissiolle oli lokakuussa, johon mennessä se oli saanut 169 ehdotusta. Ne arvioitiin ulkopuolisten asiantuntijoiden toimesta, jotka valittiin jäsenvaltioiden ja komission sisäisten arvioi jien ehdottamista ehdokkaista. Arvioinnin jälkeen laadittiin väliaikainen luettelo, jossa oli 61 hanketta. Arvioitu talousarvion loppusumma on 62 miljoonaa ecua, josta ESR:n rahoitusosuus on 27 miljoonaa ecua. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti rahoitetuista uutta luovista aluekehitystä koske vista toimista rahoitetaan yhteisesti ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan ja EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti toimet, jotka koskevat tietoyhteiskunnan käsitteen yhdentämistä heikommassa asemassa olevien alueiden aluekehityspolitiikkaan26. Käytettävissä olevan kokonaisra hoituksen määrä on sen vuoksi 20 miljoonaa ecua (15 miljoonaa ecua EAKR:sta ja viisi miljoonaa ecua ESR:sta). Tuki myönnetään kahdelle vaiheelle, jotka ovat tietoyhteiskunnan alueellisten suun nitelmien valmistelu (sisältää työllisyyteen ja inhimillisiin voimavaroihin liittyviä tekijöitä) sekä useita alueita koskevien sovellutusten käynnistäminen, jotka ovat uutta luovia ja esittäviä heikom massa asemassa olevilla alueilla. ESR keskittyy verkkoihin, jotka toteuttavat työllisyyteen, koulutuk seen ja työmarkkinoiden hallintoon liittyviä hankkeita. Sovellutukset voivat siten koskea etäopetus ta, joka käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa tai näiden teknologioiden käyttämistä tehokkaammin toisaalta laitosten ja työmarkkinoiden paikallisten vaikuttajatahojen sekä toisaalta työnhakijoiden yhdistämiseksi tehokkaammalla tavalla. Hankkeet käynnistetään vuoden 1996 puolivälin jälkeen. Suurin osa teknisen avun toimista kuuluu eri tavoitteiden tai yhteisöaloitteiden osalta rahoitettuihin ohjelmiin. Komission aloitteen määrärahat käytetään sen toiminnan toteuttamiseen ja erityisesti yhteisöaloitteiden EMPLOYMENT ja ADAPT täytäntöönpanoon. Niitä varten perustettiin touko kuussa 1995 ulkoinen tukirakenne Europs, jonka johtaminen tapahtuu sopimuksen perusteella. Tämä rakenne valittiin ehdotuspyynnön perusteella ja sen vuosittaisen talousarvion suuruus on 5 573 000 ecua. Sen päätehtävä vuonna 1995 oli komission avustaminen ohjelmaehdotusten valinnas sa. Europsin päätehtävänä on tutkia yhteisöaloiteohjelmien EMPLOYMENT ja ADAPT sisältöä ja auttaa näitä yhteisöaloitteita koskevien tietojen valmistelussa ja levittämisessä. Lisäksi valittiin tarjouskilpailun perusteella suhdetoimintaan ja viestintään erikoistunut välittävä tukirakenne, jonka tehtävänä on ESR:a koskevien tiedotus-ja viestintätoimien hoitaminen. Taulukko 107: ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 1995 (miljoo naa ecua) Uutta luovat toimet, tutkimukset Tekninen apu YHTEENSÄ 18,0 8,0 26,0 69% 31% 100% 9,0 9,9 18,9 Maksusitoumukset % ' Maksut 26 Katso 2. 1. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet — Uutta luovat toimet aluekehi tyksessä. 186 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 2. 3. EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaiset uutta luovat toimet ja tekninen apu Asetuksen 8 artiklan mukaisesti EMOTR:sta voidaan rahoittaa: • arviointia ja seurantaa, teknistä apua koskevia toimenpiteitä ja yleisluonteisia tutkimuksia. Tekninen apu voidaan panna täytäntöön komission tai toimivaltaisen kansallisen tai alueellisen viranomaisen aloitteesta. Ainoastaan komissio voi ehdottaa tutkimuksia sen yksiköiden ensisijais ten tarpeiden mukaisesti; • pilottihankkeita maatalouden rakenteiden mukauttamiseksi ja maaseudun kehityksen edistämi seksi. Pilottihankkeet pyrkivät soveltamaan kiinnostavia tutkimustuloksia pienessä mittakaavassa aidoissa olosuhteissa; • esittelyhankkeita, joiden tavoitteena on yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita vastaavien tuo tannon ja hallinnollisten järjestelmien, menetelmien ja tekniikoiden todellisten mahdollisuuksien osoittaminen. Esittelyhankkeita sovelletaan lähes täydessä laajuudessa ja niiden on perustuttava tuloksiin, jotka on jo vahvistettu tutkimuksen tasolla; tarpeellisia toimenpiteitä tietojen sekä maaseudun kehittämistä ja maatalouden rakenteiden pa rantamista koskevista tutkimuksista saatujen kokemusten ja tulosten levittämiseksi yhteisön tasolla. • Yhteenveto vuosina 1989-1995 rahoitetuista toimista Koska aikaisemmissa vuosikertomuksissa ei ole mainittu EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti vuodesta 1989 toteutettua toimintaa, päätettiin niiden sisällyttämisestä tähän kertomuk seen, sillä osaa ensimmäisen vaiheen hankkeista jatkettiin vuonna 1995, jolloin myös toisen vaiheen hankkeet aloitettiin. Taulukko 108: EMOTR. sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuosina 1989-1995 (miljoonaa ecua) Tekninen apu, arviointi, tutkimukset Pilotti-ja esittelyhankeet Levittämistoimenpiteet Hankkeiden lukumäärä , EMOTR % 51 78 8 137 1 19,2 51,6 1. 8 72,6 26% 71% 2% 100% Yhteensä Arviointi, seuranta, tekninen apuja tutkimukset: Vuosina 1989-1995 kuusi hanketta koski tiettyjen ohjelmien ennakkoarviointia ja seitsemän hanketta tiettyjen asetusten jälkiarviointia. Suurin osa teknistä apua koskevista toimenpiteistä (19 hanketta) koski yhteisön asetusten täytäntöönpanon ja seurannan tukemista. Viimeksi on aloitettu komission aloitteesta 19 yleisen tason tutkimusta. Pilotti- ja esittelyhankkeet pantiin täytäntöön useiden maatalouden ja maaseudun yhteiskunnan alojen toimesta. Suurin osa maanviljelyn monipuolistamista ja tuotekehitystä koskevista hankkeista keskittyi muihin kuin elintarvikkeina käytettäviin tuotteisiin (maatalouden, maaseutumatkailun ja aluesuunnittelun kehitys) sekä korkealuokkaisten tuotteiden myynnin edistämiseen. pilottihankkeet: Maataloutta ja ympäristöä koskevat EMOTR:in pilotti- ja esittelyhankkeiden menetelmiä maatalouden tuotannon sekä maaseudun kestävän kehityksen ja yhteensovittamiseksi. Vuosina 1989-1995 rahoitettuihin niikkojen esittelyjä koetilojen perustaminen maanviljelyjärjestelmien elinkelpoisuuden seksi ottaen huomioon ympäristölliset näkökohdat sekä maaseudun hoidon. testata tehokkaalla avulla voidaan tavalla erilaisia ympäristönsuojelun tek osoittami toimiin kuului ympäristöystävällisten Jakelutoimenpiteisiin kuului ensisijaisesti kirjasten rahoitus sekä seminaarien järjestäminen tiedon esittämiseksi yhteisön maaseudun kehitystä koskevasta politiikasta sekä maanviljelyn rakenteiden parantamisesta saaduista kokemuksista. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 187 fe Vuosi 1995: EMOTR. n pilotti-ja esittelyhankkeiden siirtymäkausi EMOTR:sta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti rahoitettujen pilotti-ja esittelyhankkeita koske vien tietojen laajemman jakelun varmistamiseksi julkaistiin lokakuussa 1994 ehdotuspyyntö (hank keet oli esitettävä viimeistään 31. maaliskuuta 1995), joka koski neljää ensisijaista aluetta: muut kuin elintarvikkeina käytettävät tuotteet, maatalouteen ja ympäristöön liittyvät tekijät, metsätalous ja maaseudun kehitys. Ehdotuksia vastaanotettiin 583 ja ne arvioitiin riippumattomien asiantuntijoiden sekä komission yksiköiden toimesta vuonna 1995. Valitut hankkeet rahoitetaan vuoden 1996 talou sarviosta. Kyseinen ehdotuspyyntö koski ainoastaan pilotti-ja esittelyhankkeita. Arviointia, teknistä apua, seurantaa sekä jakelua ja tutkimusta koskevat hankkeet (komission, kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten ehdottamat hankkeet) rahoitetaan tämän menettelyn ulkopuolella (kuusi tutkimusta ja teknistä apua koskevaa hanketta vuonna 1995). 2. 4. KOR. sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti toteutetut uutta luovat toimet ja tekninen apu Kuten muista rakennerahastoista, KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti siitä voidaan rahoittaa tutkimuksia, pilotti- ja esittelyhankkeita, palveluja ja teknistä apua, tiedotuskampanjoita jne. Vuonna 1995 käytettiin tämän kaltaisiin toimiin yhteensä 2 050 000 ecua. Taulukko 109: KOR. sta annetun asetuksen 4 artiklan mukaisesti rahoitetut toimet vuonna 1995 (miljoo naa ecua) Tutkimukset Julkaisut Tekninen apu Yhteensä! I KOR I 1,5 0,0 0_6 " 2,11 % 71% 2% 27% 100% Ehdotuspyynnön perusteella aloitettiin 13 tutkimusta, jotka koskivat pääasiassa tietojen keräämistä biologisiin tarkoituksiin, kalastuksen ja ympäristön välisiä yhteyksiä, sosiaalisia ja taloudellisia näkökohtia, kalastusteknologiaa, veden laatua elävien simpukoiden tuottamiseksi ja kalastustuottei den laadun varmistamista. Teknistä tukea koskevat määrärahat myönnettiin yhteisön kalastusalusre kisterin ajantasalla pitämiseksi ja esittelemiseksi, pyyntiponnistusten mukauttamisen monivuotisen ohjausohjelman 1997-2000 laatimiseksi ja Infosys-järjestelmän käyttöön ottamiseksi, jotta KOR:n rahoittamien rakenteellisten toimenpiteiden valvonta ja arviointi saataisiin tietokoneavusteiseksi. Julkaisuihin, jotka on rahoitettu 4 artiklan mukaisesti, kuuluu vesiviljelyä ja ympäristöä käsittelevä kertomus sekä kalastuksen ja vesiviljelyn rakenteellisia toimenpiteitä käsitteleviä esitteitä, joita on jaettu kaikissa jäsenvaltioissa. Scisicntäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 189 II LUKU TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN TARKASTUKSET JA VARAINHOITO ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN YHTEISÖN POLITIIKKOJEN TÄYDENTÄVYYS Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 191 A. RAKENNERAHASTOJEN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN Varainhoitovuoden aikana hyväksyttiin korjaava ja täydentävä lisätalousarvio, jotta varauksessa olevat määrärahat saataisiin kolmen uuden jäsenvaltion käytettäväksi ja tavoitteen 6 yhteisön tukikehyksiä ja yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja varten voitaisiin ottaa käyttöön erityiset budjettikoh dat. Korjaavassa ja täydentävässä lisätalousarviossa osoitettiin EAKR:lle yhteensä 261 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 130 miljoonaa ecua maksumäärärahoja. Tämä edusti 2 prosen tin kasvua alkuperäiseen talousarvioon verrattuna. 1. Talousarvion toteuttaminen vuonna 1995 1. 1. Yleinen toteuttaminen vuonna 1995 Tässä jaksossa tarkastellaan talousarvion toteuttamista vuonna 1995 kokonaisuudessaan eli kauden 1994-1999 sekä edellisten kausien määrärahojen toteuttamista. Erikseen käsitellään kuitenkin hiljat tain vuoden 1995 talousarvioon otettujen määrärahojen toteuttamista sekä edelliseltä vuodelta vuoden 1995 talousarvioon siirrettyjen määrärahojen toteuttamista. Taulukko 110: Maksusitoumusmäärärahojen alkuperä ja toteuttaminen vuonna 1995 (miljoonaa ecua) I " YTK EAKR YTK ESR YTK EMOTR YTK KOR Yhteisö- -luillect Siirtymii- toimenpiteet YHTEENSÄ 10. 592,70 -129,70 221,41 10. 684,41 0,00 0_0 10. 684,41 10. 566,05 99% 118,36 0,00 Alkuperäinen talousarvio Määrärahasiirto Täydentävä lisätalousarvio Vuoden 1995 määrärahat yhteensä Uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirretyt määrärahat Käytettävissä olevat määrärahat Toteuttaminen Toteuttamistaso Toteutumalla jääneet määrärahat Vuoden 1996 alkuun siirretyt määrärahat Uudelleen käyttöönoton perusteella vapautuneet nettomäärärahat Tuleviksi vuosiksi uudelleenbudjeloidut miirJrahat Vapautuneet määrärahat (1) josta 7,5 miljoonaa ecua jäädytettiin 31. maaliskuuta 1995 (2) 24 400,6 miljoonaa ecua, josta on vähennetty jäädytetyt 7,5 miljoonaaa ecua 6. 443. 80 -54,80 317. 11 6. 706,11 0,00 4_S3 6. 710,74 5. 125. 25 76% 1. 585,49 4,32 1. 584,79 283,75 118,06 99. 28 , 3. 315,80 -192. 80 251. 10 3. 374,10 0. 00 0,00 3. 374,10 3. 348. 33 99% 25,77 0,00 438,95 0. 05 12,28 451,28 0,00 _ 00 451,28 451,23 100% 0,05 0,00 2. 144,00 378,00 80,20 2. 602,20 0,00 313,58 2. 915,78 2. 666,65 P/% 249,13 20. 41 242,00 0,00 8,90 250,90 0,00 20,90 271,80 111,92 41% 159,88 45,88 23. 177,25 0,75 891,00 24. 069,00 0,00 339,11 (1) 24. 408,11 (2) 22. 269,43 91% 2. 138,68 70,63 5,44 ' * 25. 58 0,22 228,71 115,42 2. 072,78 28,66 48,49. 31,34 42. 03 533,56 Taulukko 111: Määrärahojen toteuttaminen vuonna 1995 (muut kuin siirretyt ja uudelleen käyttöönote tut määrärahat vuodelta 1994 vuoteen 1995 — miljoonaa ecua) KiyitUiviiti Wowl MMVÛ-. A. / (A) • </ä_-'. 6e/_i UyUi ft) Vuvtam 199t tiirrttyt mear. r. A. r fC) Tvu*tun*m*jiintKlmà*rmtMkiàt(At'{B)-te) ' Mak»uùl«iiai«kirl Malum MakjusWoHWukael Makswiiloumukiet Makiul M. kiutilouniukiel Makml IS 190,11 I VII 70 201). II )65. )9 296. 76 171. 97 6»O. I0 125. 92 250. 90 12 550. 17 2 212. 60 I 756. 76 111. 20 462. 0) 114. 60 941. 90 76. 24 376. 65 1107. 15 0. 77 51. 00 14517. 77 1114. 74 1606,59 94. J0 212. 60 171. 97 571. «6 125. 92 9J. 90 2157. 71 0. 06 0. 00 11. 177. 54 I 091. 05 I 474. 72 54. 11 116,64 »1. 61 417,15 62. 96 111. 17 1120. 06 0,11 16. 01 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 lt. 74 20. 41 0. 00 o. oo 116. 00 20. 50 71. 00 0,00 44. 50 0. 00 0,00 0. 00 10. 00 114. 16 0. 00 111. 06 671. 11 241. 46 402,59 270. 19 14. 16 0. 00 101,94 0. 00 1111. 26 224. 01 0. 69 0. 00 556,62 I 141. 05 209. 0) 1)4. 01 100. 19 511. 05 11. 21 112. 711 602,7) 0. 64 -77. 07 T u u l le I lavolle 2 Tavoite i Tavuin 4 Tavoilc 5a oiaalalous (ci tavoitteet l_. SU) oilc Sa maalaillut (mukaan lukien lavoile. Tavoite Sa kalailui Tavoite Hi Tavoilc 6 Siinymiluimcn|iitcc! ja uutta luovat tutmel Yhttitoaloiltcet Pcloiteu torjunta Entinen DDR YHTEENSÄ Vuonna 1995 kaikki tukitoimenpiteet ja rahastot huomioon ottaen komissio teki maksusitoumuksia 21,938 miljardia ecua ja maksoi 17,215 miljardia ecua vuoden 1995 määrärahoista. Lisäksi edelliseltä vuodelta siirretyistä määrärahoista tehtiin maksusitoumuksia 331,6 miljoonaa ecua. Näitä lukuja on verrattava maksusitoumusmäärärahoja varten varattuihin 24,069 miljardiin ecuun (24,408 miljardia ecua siirrot mukaan luettuina) ja maksumäärärahoja varten varattuihin 21,202 miljardiin ecuun. 192 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Käyttämättä jäi yhteensä 2,131 miljardia ecua maksusitoumusmäärärahoja (2,139 miljardia ecua siirrot mukaan luettuina) ja 3,987 miljardia ecua maksumäärärahoja. Käyttämättä jääneistä määrä rahoista vuoden 1996 talousarvioon siirrettiin 63,5 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoja ja 573,8 miljoonaa ecua maksumäärärahoja. 2,072 miljardia ecua siirrettiin seuraavien vuosien talou sarvioihin. Taulukko 112: Määrärahojen toteutuminen budjettikohdan mukaan jaoteltuna (muut kuin siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat) Nimike Maksusitoumukset Maksut YTK YTK Tavoite 1 Tavoite 5a (muut kuin 1 ja 5b kohdealueet) Tavoite 5a (5b kohdealueet) 2. 395. 179. 999 1. 694 819. 384 282. 599. 220 373. 305. 787 249. 500. 000 47. 740. 000 10. 000 Tavoite 5b Tavoite 6 Petosten torjunta YTK Tavoite 1 Tavoite 5a Tavoite 6 Petosten torjunta YTK Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 5b Tavoite 6 Petosten torjunta YTK Tavoite 1 Tavoite 2 Tavoite 3 Tavoite 4 Tavoite 5b Tavoite 6 Petosten torjunta Yhteensä EMOTR 3. 348. 335. 006 270. 833. 000 178. 967. 000 1. 430. 000 Yhteensä KOR 451. 230. 000 8. 960. 795. 036 1. 332. 611. 700 228. 388. 044 44. 260. 000 30. 000 Yhteensä EAKR 10. 566. 084. 7801 2. 890. 964. 235 402. 127. 449 1. 606. 593. 025 94. 500. 000 93. 970. 958 32. 490. 000 19. 000 316. 643. 872 288. 255. 362 207015. 401 23. 870000 7. 500 2. 530. 611. 520 155. 710. 334 91. 628. 181 715. 000 248. 053. 514 _ 7. 379. 713. 350 815. 617. 460 156. 122. 460 22. 130. 000 37. 106 8. 373. 620. 376 2. 647 301. 618 275. 434. 338 1. 474. 721. 111 54. 111. 428 74. 715. 824 16. 245. 000 81 000 Yhteensä ESR 5. 120. 664. 667 4. 542. 610. 319 YHTEISÖALOITTEET PESCA (kalatalousalan rakenneuudistus) ESR KOR EAKR Alueiden välinen yhteistyö ESR EMOTR-O KOR EAKR Yhteensä PESCA Yhteensä INTERREG 964. 000 20. 7,60. 036 6. 552. 899 28. 276. 935 4. 7,45. 000 7. 010. 000 334. 460. 500 346. 215. 500 482. 000 1. 564. 518 3. 276. 449 5J22. 967 2. 372. 500 4. 030. 200 218. 259. 850 224. 662. 550 O tk O Kohta B2-100 B2-1000 B2-1001 B2-1002 B2-1003 B2-1004 B2-10IO B2-I10 B2-1I00 B2-1101 B2-1102 B2-I110 B2-120 B2-1200 B2-1201 B2-1202 B2-1203 B2-1210 B2-I30 B2-1300 B2-1301 B2-1302 B2-1303 B2-1304 B2-1305 B2-131 B21400 B21400 B2I400 B21400 B2141 B21410 B214I0 B214I0 B214I0 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 PS 2 < O H >- f) Kohta B214I2 B2I4I2 B21412 B21412 B2I42 B21420 B21420 B21421 B21421 B21422 B21422 B21423 B21423 B2143 B21430 B21430 B21431 B21431 B21432 B21432 B21433 B21433 B2144 B21440 B21440 B21440 B2145 B21450 B21450 B2I46 B21460 B21460 B21460 B2147 B21470 B21470 Nimike Maksusitoumukset ESR BMOTR-0 KOR EAKR Yhteensä P E A CE Työllisyys ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen ESR EAKR ESR EAKR ESR EAKR ESR EAKR Yhteensä N OW Yhteensä H O R I Z ON Yhteensä Y O U T H S T A RT Yhteensä ADAPT Teollisuuden rakenneuudistus ESR EAKR ESR EAKR ESR EAKR ESR EAKR Yhteensä RECHAR Yhteensä RESIDER Yhteensä K O N V ER Yhteensä RETEX R E G IS II (erittäin syrjäiset alueet) EMOTR-O KOR EAKR URBAN (kaupunkialueet) ESR EAKR Yhteensä REGIS Yhteensä URBAN L E A D ER II (maaseudun kehittäminen) ESR EMOTR-O EAKR SME-aloite ESR EAKR ESR EMOTR-O KOR EAKR Yhteensä LEADER Yhteensä SME Yhteensä Yhteisöaloitteet 10. 963. 000 1. 271. 000 137. 000 15. 014. 000 27. 385. 000 26. 728. 815 1. 626. 298 28. 355. 113 51. 908. 658 3. 110. 964 22. 813. 724 1. 463. 454 24. 277. 178 297. 622. 306 10041. 768 23. 002. 000 148. 660. 161 171. 662. 161 11. 258. 000 143. 470. 500 154. 728. 500 10654. 000 227. 568. 000 238. 222. 000 2. 047. 000 162. 776. 410 164. 823. 410 36777 000 36. 777. 000 |4. 2;85. I77 121. 611. 382 135. 896. 559 2. 965. 637 221. 085. 705 217 026. 189 441. 077. 531 13. 937. 000 183. 390. 000 197. 327. 000 493. 894. 317 229 366. 705 20. 897. 036 1. 613. 549. 525 2 J 57. 707. 583 193 Maksut 5. 481. 500 635. 500 68. 500 7. 507. 000 13. 692. 500 13. 364. 407 713. 149 14. 077. 556 25. 954. 329 1. 455 482 27. 409. 811 11. 406 861 731. 727 12. 138. 588 147. 600. 000 5. 020. 884 152. 620. 884 11. 501. 000 63 672. 168 75. 173. 168 5. 629. 000 71. 390. 850 77. 019. 850 5. 327. 000 82. 004. 885 87. 331. 885 1. 023. 500 74. 335. 571 75J59. 071 22. 020400 22. 020. 400 7. 142. 588 46. 574. 610 53. 717. 198 2. 882. 818 67. 106. 871 62. 719. 602 132. 709. 291 6 968. 500 60. 739. 701 67. 708. 201 247. 136. 003 71. 772. 571 1. 633018 720422. 327 1. 040. 963. 920 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Nimike Maksusitoumukset Maksut MUUT TUKITOIMENPITEET Yhteensä Aiemmat loimet (*) 0 279. 097. 737 51 634 647 19827 041 207. 616. 049 0 194 r SS E _. E 5 _" S Kohta B2148 B2148 B2148 B2148 B2-180 B2-181 B2-182 B2-183 c B21900 B21900 B21900 B21900 B21900 ESR EMOTR-O EAKR VARAUS EMOTR-O KOR EAKR ESR Yhteensä Siirtymätoimenpiteet ja uutta luovat toimet ESR EMOTR-O KOR EAKR VARAUS (•) Maksut kaudella 1989-1993 YhlcensäEnt. DDR 10. 867. 167 13. 371. 419 30980. 969 38 677. 505 93. 897. 060 42 062 926 12. 772 210 82 322 392 46 709 165 183. 866. 694 0 14 933 560 1. 073. 579 •0 0 16. 012. 139 Taulukko 113: Maksusitoumukset vuonna 1995 (muut kuin siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrä rahat — miljoonaa ecua) Kiyicltlvissa olevat yhteensä Toteutuneet yhtccnsli % EAKR ESU EMOTR YHTEENSÄ T. v. I Tav. 2 TavJ YTK Tav. 4 Tav. 5» Tav. 5b Tav. 6 Ylileens- YTK Siirlyttiä- toiinen piteet Yhtcisö- aloillcct % 24. 068,25 (1) 15. 190. 88 1. 978. 20 2. 013,51 365,39 860. 45 680,80 125,92 21. 215,15(1) 250. 90 2. 602,20 21. 937,86 (2) 14. 517,77 1. 734,74 1. 606,59 94,50 834,87 571,86 125,92 19. 486,26 (2) 93,90 2. 357,71 100% 91,15% 96% 88% 80% 26% 97% 84% 100% 92% 37% 91% 12. 210,59 (2) 8. 960,80 1. 332,61 5. 653,22 (2) 2. 890. 96 402,13 1. 606. 59 94. 50 3. 588,56 (2) 2. 395,18 228,39 93,97 249,50 44,26 10. 566,05 (2) 32,49 5. 120,65 (2) 47,74 3. 348,33 (2) 655,91 KOR •/. ( I ) Lukuun ottamatta 0,750 miljoonaa ecua petoksien torjuntaa varten kayleuävissä olevia määrärahoja (2) Lukuun ottamalta 0,059 miljoonaa ecua petoksien torjuntaa varten kohdennettuja määrärahoja (0,030 EAKR, 0,019 ESR ja 0. 010 EMOTR). 270,83 66% 485,50 100% 451. 23 89% 178,97 4% 1,43 1% 0% 7% 8% 3% 30. 98 38,68 10,87 13,37 0% 1. 613,55 493,89 229. 37 20,90 11% 56% 26% 16% 2% Ohjelmien suunnittelun osalta vuonna 1995 hyväksyttiin yhteisöaloiteohjelmat, uusien jäsenvaltioi den ohjelmat ja muutamat eri tavoitteiden jäljellä olleista ohjelmista. Uudet maksusitoumukset eivät kuitenkaan edustaneet suurinta osuutta vuoden 1995 talousarvioon liittyvistä toimista, jotka pikem minkin heijastivat kansallisesta aloitteesta toteutettavia tukiohjelmia (yhteisön tukikehykset/yhtenäi set ohjelma-asiakirjat), joita koskevat päätökset oli tehty vuonna 1994. Maksusitoumusmääräraho jen vajaakäyttö johtuu erityisesti toteuttamisen porrastamisesta kahden vuoden ajalle. Nykyisen suunnittelukauden käytettävissä olleista määrärahoista käytettiinkin 91 prosenttia eli 21,938 miljar dia ecua. Ohjelma-asiakirjojen valmistelu ja hyväksyminen vuoden 1994 lopussa näkyi talousarvion toteuttamisessa vuonna 1995, sillä vaatimus, jonka mukaan 40 prosenttia edellisen vuoden erästä on käytettävä ennen seuraavan vuotuisen erän sitomista, aiheuttaa vuoden 1994 vajaakäytön heijastumi sen vuodelle 1995. Vaatimusta voimistaa yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen järjestelmä. Vaikka yhte näiset ohjelma-asiakirjat tekevät mahdolliseksi ensimmäisen vuotuisen erän sitomisen nopeammin, seuraavien erien sitominen edellyttää suurempaa toteuttamistasoa, koska ohjelma-asiakirjoihin liitty vät tukisummat ovat suurempia kuin yhteisön tukikehysten toimenpideohjelmiin liittyvät tukisum mat. Eri tavoitteiden toteuttaminen vaihtelee suuresti. Ainoastaan tavoitteen 6 kohdalla toteuttaminen onnistui 100-prosenttisesti, koska ohjelmia oli vähän. Tavoitteiden 1 ja 5a käytettävissä olleista Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 195 määrärahoista sidottiin yli 95 prosenttia ja tavoitteiden 2 ja 5b määrärahoista noin 85 prosenttia. Ainoastaan tavoitteiden 3 ja 4 maksusitoumusmäärärahojen käytössä ilmeni huomattavia vaikeuksia (vastaavasti 80°7o ja 26°7o). Eroja tasoitti kuitenkin huomattavasti se seikka, että tavoite 1, jonka maksusitoumusten toteutumistaso oli vuonna 1995 melko tyydyttävä (673 miljoonaa ecua jäi käyttä mättä 15,190 miljardista ecusta) yksinään vastaa 2/3 vuoden 1995 maksusitoumuksista. Muiden tavoitteiden osuudet vaihtelevat 0,4 prosentista (tavoite 4) 8 prosenttiin (tavoite 2). Muiden tukitoimenpiteiden osalta yhteisöaloitteiden maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 2,358 miljardia ecua (muut kuin siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat), joista käyttämät tä jäi 244,5 miljoonaa ecua eli 9 prosenttia vuoden 1995 määrärahoista. Vuonna 1994 esiintynyt viivästyminen voitiinkin kuroa suurelta osin umpeen, kuten yhteisöaloitteiden vuoden 1995 maksusi toumusten osuus osoittaa (lähes ll°7o). Taulukko 114: Maksut vuonna 1995 (muut kuin siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) YHTEENSÄ Tav. l Tav. 2 Tav. 3 YTK Tav. 4 Tav. 5a Tav. Sb Tav. 6 Ylttccnsii YTK Siirtymä toimenpiteet Yliteislt- aloitlect •/. KKylctUvissä olevat yhteen*! Toteutuneet yhteensK 20. 678,79 (1) 12. 550,17 2. 252. 60 1. 756. 76 188. 20 892. 13 948,90 76. 24 18. 664. 99(1) 376,65 1. 585. 15 16. 919,60 (2) 11. 877,54 1. 091,05 1. 474,72 54,11 696,53 437,85 62. 96 15. 694,77 (2) 183,87 1. 040. 96 100% 81,82'/. 95% 48% 84% 29% 78% 46% 83% 8-1% 49% 66% EAKK ESR EMOTR 9. 176,33 (2) 7. 379,71 815,62 4. 836^7 (2) 2. 647,30 275,43 • 1. 474,72 54. 11 2. 644,44 (2) 1. 694,82 156,12 74,72 604,90 207,02 22. 13 16. 25 23,87 8. 373,58^2) 4. 542. 53 (2) 2. 530,60 (2) 82,32 46,71 42,06 KOR 248,05 93% (1) Lukuun ottamalla 0,765 miljoonaa ecua petoksien torjuntaa varten ja 522 miljoonaa ecua aiempia loimia varten tarkoitettuja varauksia. (2) Lukuun ottamana 0,126 miljoonaa ecua petoksien torjuntaa varten (0,037 EAKR, 0,081 ESR ja 0,008 EMOTR) sek» 279,098 miljoonaa ecua aiempia toimia 12. 77 1% 91,63 4% 0,72 0% 0% 9% 6% 3% 262,46 100% 155. 71 70% 720. 42 247. 14 71. 77 1. 63 6% 54% 29% 16% 2% varten ja 16,012 miljoonaa ecua entista DDR:S1 varten tarkoitettuja ma_r_rahoja. Vuonna 1995 toteutuneiden maksumäärärahojen summa oli yhteensä 16,920 miljardia ecua eli 82 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista (20,679 miljardia ecua). Käyttämättä jäi yhteensä 3,759 miljardia ecua. Ohjelmien toteuttaminen onkin edennyt melko hitaasti, sillä ne hyväksyttiin porrastetusti vuoden 1994 lopun ja vuoden 1995 välillä. On korostettava, että yhteisön maksut riippuvat ohjelmien toteuttamisen edistymisestä kansallisella tasolla, sillä ohjelman hyväksymisen, vastaavan vuotuisen erän sitomisen ja ensimmäisen ennakon maksamisen jälkeen komissio voi maksaa toisen erän vasta, kun jäsenvaltio pystyy todistamaan, että lopullisille edunsaajille aiheutu neiden tosiasiallisten menojen määrä on vähintään puolet ensimmäisestä ennakosta. Vuoden 1995 puolivälissä tai lopussa hyväksyttyjen ohjelmien kohdalla olikin vaikeaa suorittaa alunperin talousar vioon kirjattuja maksuja. Eri tavoitteisiin liittyvien maksujen määrät vaihtelevat enemmän kuin maksusitoumusten määrät. Ainoastaan tavoitteen 1 käytettävissä olleista määrärahoista toteutui lähes 95 prosenttia. Muiden tavoitteiden määrärahojen toteutumistaso on noin 80 prosenttia (tavoitteet 3, 5a ja 6) tai alle 50 prosenttia (tavoitteet 2 ja 5b) tai jopa 30 prosenttia (tavoite 4). Koska tavoitteen 1 osuus kaikista maksumäärärahoista on 70 prosenttia, toteutumistaso kokonaisuudessaan on 82 prosenttia. Yhtei söaloitteiden maksusitoumusten toteutumistasosta (66%) näkyy, että ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1995 ja että niiden tosiasiallinen toteuttaminen ei ollut vielä täysin käynnistynyt. Edellä olevissa kappaleissa kuvataan vuoden 1995 talousarvioon ensimmäistä kertaa kirjattujen toisen suunnittelukauden määrärahojen toteutumista eli määrärahoissa ei ole otettu huomioon siirrettyjä tai uudelleen käyttöönotettuja määrärahoja. Vuodelta 1994 vuoteen 1995 siirrettyjen ja 196 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 uudelleen käyttöönotettujen sekä vuonna 1995 toteutuneiden määrärahojen osuus' on kuitenkin vähäinen koko talousarvioon verrattuna (339,1 miljoonaa ecua). Niihin kuuluu 4,6 miljoonaa ecua ESRrn tavoitteen 2 määrärahoja (käytetty 100-prosenttisesti) ja erityisesti 313,6 miljoonaa ecua yhteisöaloitteita koskevia määrärahoja (EAKR: 268,9 miljoonaa ecua; ESR: 18,3 miljoonaa ecua; EMOTR: 20,6 miljoonaa ecua; KOR: 1,2 miljoonaa ecua) ja 20,9 miljoonaa ecua uutta luovia toimia ja siirtymätoimenpiteitä koskevia määrärahoja (ESR: 18 miljoonaa ecua). Vuonna 1995 siirretyistä ja uudelleen käyttöönotetuista määrärahoista (yhteensä 339,1 miljoonaa ecua) sidottiin yhteensä 331,6 miljoonaa ecua (98%). Ennen vuotta 1994 päätettyjen tukitoimenpiteiden eli ensimmäisen suunnittelukauden (1989-1993) aikaisten ja jopa aikaisempien tukitoimenpiteiden osalta suoritettiin myös huomattava määrä maksu ja. Näiden maksujen kokonaismäärä oli 1,835 miljardia ecua, josta 1,551 miljardia ecua vastaa kauden 1989-1993 maksusitoumuksia. Kyseessä ovat tavanomaisesti ensimmäisen kauden tukitoi menpiteitä päätökseen saatettaessa suoritettavat maksut. Vaikka kyseisiin tukitoimenpiteisiin liitty vät maksusitoumukset oli täytettävä ennen vuoden 1993 loppua (jollei ohjelmia ollut pidennetty), on kuitenkin huomattava, että jäsenvaltioiden on yleensä suoritettava maksut lopullisille tuensaajille kahden vuoden kuluessa (31. päivään joulukuuta 1995 mennessä) ja toimitettava todistukset menois ta komissiolle sitä seuraavien kuuden kuukauden kuluessa (30. päivään kesäkuuta 1996 mennessä). Komission vuonna 1995 suorittamat maksut kuvastavatkin ensimmäisen suunnittelukauden ohjel mien päättämistä. Taulukko 115: Ennen toista suunnittelukautta sovittuja tukitoimenpiteitä koskevat maksut vuonna 1995 (mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) mmmMÊmmmmmmmmmÊmmÊmÈm® mmm *yfct&MÄ':;:: mtmm tn 1. 086. 30 (2) 730. 81 133. 40 IKitföili 75,50 mmm 279. 99 976. 37 278,00 15,88 549. 09 i 0. 00 34,84 80,05 50,83 0. 03 242,74 5. 20 (3) 0,00 90,88 13,14 0,27 91,49 30. 00 (3) 25. 90 41. 80 13,40 9. 50 8,60 1. 10 (3) 0,92 6,83 0. 00 4. 71 0. 75 36,30 61,65 219,55 77. 37 14. 50 343. 58 WÈmm 1 8 M1 224,25 p œ « il $ M ÉI 21,00 M$É«i: 245. 25 mv&j »en 198,11 m®m®&w$&fflm%^ $$!«&«*; mmm ÄM**»**^ tn 8,50 (2) 8. 50 224,25 15,41 0,44 80,65 17. 85 23. 25 14,73 5. 19 9,19 20,53 3. 39 0. 29 5. 21 0. 15 11. 01 0,49 0,00 0,00 244,78 18,80 0,73 85,86 18,01 34,26 15,21 5,19 9. 19 198,11 16. 89 17,36 27,22 14,11 0,00 83,84 0,00 0,00 49. 5 4. 2 0. 0 5,9 I. I 20,7 11,6 0. 1 2. 8 8,05 0,07 0,10 1,27 57,55 4,27 0. 10 7. 17 1. 80 0,00 2,90 20,70 0,00 0,00 1,28 11,60 0,10 4,08 139,73 0,86 77,03 0,00 2,30 1,90 1,25 0,34 220,31 •3. 10 57. 53 0,00 57. 53 38,70 3,1 3. 53 6,63 ; v""rv'TÀVotrE"5S"" %-w^ ,: ï-UûRv- A'W-vfW* 20,86 38. 17(2) ;. ESR'< 17,32 J_MOTR fi) 3 H S 8 »^ ^JR&KTO^X- 975,92 MÖ*8 221. 70 < 1994 1989-1993 D DK D EL E F IRL 1 L N P UK J i i | i < 1994 0,28 2. 93 1. 26 3. 78 2,20 17. 80 3. 73 24,51 17,31 0,96 0,00 10,70 20,86 1,05 0,21 0,45 36,10 2,80 0,00 3,60 74. 27 4. 81 0,21 14,76 1989-1993 D DK D EL E F IRL 1 L N P UK (1) Ennen vuotta 1989 sovittuja maksusitoumuksia vastaavaa EMOTRin maksujen tavoitekohtaista jaottelua ei ole saatavissa (2) Lukuun ottamalta EMO IRin maksuja (ks. edellä) (3) Entinen DDR (kohu B2-I900). (4) Yhtään lavoilleen 4 mukaista maksua ei ole suoritettu. 794,19 16,47 0,65 81. 11 34,84 98. 18 77,01 0,03 269,93 5. 19 10,10 139,73 60,96 21,18 0. 00 2,50 12,46 0,00 0,90 8. 10 0,00 1. 60 0,62 0. 00 0. 00 2,57 0,00 0,00 2,57 i |^. $Skj& 516,42 513. 96 21. 23 17,65 48,33 0,00 106,39 27,93 0,27 176. 43 0. 00 0,00 77,03 38. 70 ta!*Jtù* 82,92 23,93 0,07 0,10 2. 37 0,92 8,63 0,00 4,71 0,75 0,00 1,28 1,25 3,87 YMétn** 1. 835,13 1. 551,09 44. 77 18,40 171,31 61. 65 258,31 156. 84 14. 50 475. 41, 5. 29 15,78 220. 31 108,52 219. 00 7,00 0,00 39. 50 25. 90 45. 10 51,90 9,50 28,30 0,10 4,40 2,30 5,00 Yleensä varainhoitovuodelle kirjatut ja sen lopussa käyttämättä jääneet maksusitoumus- tai maksumäärärahat peruutetaan. Ne voidaan kuitenkin päättää siirtää yksinomaan seuraavaan varainhoitovuoteen seuraavien perustei den mukaisesti: maksusitoumusmäärärahojen osalta kun ne vastaavat maksusitoumuksia, jotka toteutetaan ennen seuraavan vuoden 31. päivää maaliskuuta; maksumäärärahojen osalta kun hyväksytyt määrärahat on käytetty. Yleensä tietyn varainhoitovuoden käyttämättä jääneet määrärahat vapautetaan, mikä tarkoittaa niiden peruuttamis ta. Maksusitoumusmäärärahat voidaan kuitenkin ottaa käyttöön uudelleen alunperin suunnitellun ohjelman toteut tamiseksi. SeistenùLs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 197 Taulukko 116: 31. päivänä joulukuuta 1995 maksamatta olevat määrärahat (miljoonaa ecua) Tav. 1 Tav. 2 Tav. 3 Tav. 4 Tav. 5a Tav. 5b Tav. 6 Staksamutto I99S lopussa Maksamalla 199 S määrärahoista Maksamatta 1994 määrärahoista Maksamatta määrärahoista ennen 1994 ÊÂKR ESR EMOTR KOR EÄKK ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR 2. 694,83 2 202,91 491,92 1. 092,77 838. 39 254. 38 828,96 718,46 110,51 773,10 646,06 127. 03 13. 776^6 8. 723. 20 2. 631. 38 1. 828,05 593,72 7. 539,44 4. 682. 46 1. 345,99 1. 262. 87 248. 12 2. 021,43 1415,48 367,73 174. 78 63,45 4. 215,49 2. 625,26 917,67 390,40 282,16 1. 484,88 174,95 974,19 1. 484,88 174,95 784. 73 189,46 617,29 491. 83 125,46 192,49 151,81 40. 68 164,41 141. 09 23,32 635,63 68,22 635,63 68,22 313,84 106,74 313. 84 106,74 535,41 0,00 535,41 0,00 - 923. 10 377,22 143. 44 402,44 332,00 136,31 50,85 144,84 118,89 90. 00 28,89 472,22 150,91 63. 70 257. 61 0. 00 62,96 22. 13 16. 25 23,87 0. 72 62,96 22,13 16. 25 23,87 0,72 Tavoitteet yhlecnlä 20. 091,27 11. 325,46 4. 942,83 3. 039. 09 783. 90 10. 34831 5. 679. 29 2. 371. 31 1. 923,41 374,29 3. 58234 " 2. 223\93 927. 70 326. 58 104,13 6. 160,63 3. 422. 24 1. 643. 82 789. 10 305,48 Yhteisö aloitteet 2. 704,65 Siirtymä toimenpiteet 377,58 Ent. DDK Petosten torjunta YHTEENSÄ 1995 lopussa % 25432 0,05 23. 427,87 100*/. 1. 608,77 51,46 0,00 0,02 12. 008. 56 51% 120,22 86,69 0,00 0,03 3. 789,28 16% 975,66 239,42 25432 0,00 7. 630,03 33% Käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen kasvu Edinburghissa tehdyn sopimuksen ja vuo den 1994 siirtojen sekä maksumäärärahojen vajaakäytön ansiosta vaikuttaa suoraan vuoden lopussa jäljellä olevien maksumäärärahojen määrään. Vuoden 1995 maksatusaste oli 46 prosenttia verrattu na 54 prosenttiin vuonna 1994. Tämä tarkoittaa sitä, että jäljellä olevien määrärahojen määrä kasvoi 15 miljardista ecusta 23,428 miljardiin ecuun vuosien 1993 ja 1995 välillä. Kasvu johtuu kuitenkin pikemminkin alhaisemmasta maksatusasteesta meneillään olevan varainhoitovuoden aikana (1995, mutta tämä koskee myös vuotta 1994) kuin sidottujen määrärahojen maksatuksen hidastumisesta edellisten vuosien aikana. Kun ohjelmia saatettiin päätökseen vuoden 1995 lopussa ensimmäisen suunnittelukauden määrärahoista oli jäljellä kolmasosa. Koska vuonna 1995 saatiin päätettyä erit täin suuri määrä ensimmäisen suunnittelukauden ohjelmia, edellisten vuosien jäljellä olevien sidottu jen määrärahojen maksatusaste kasvoi. Kaikki tavoitteet ja rahastot huomioon ottaen vuosina 1992 ja 1993 sidotuista määrärahoista on maksettu 85 prosenttia. Vuoden 1995 lopussa kunkin rahaston osuus jäljellä olevista kokonaismäärärahoista on seuraava: EAKR 56%; ESR 25%; EMOTR 15%; KOR 4 %. Nämä luvut vastaavat melko hyvin vuoden 1994 lukuja (EAKR 56%; ESR 27%; EMOTR 13%; KOR 4%). Ne eroavat kuitenkin ensimmäisestä suunnittelukaudesta siinä suhteessa, että EAKR osuus on pienentynyt huomattavasti (68% vuonna 1989 ja 56% vuonna 1993). EMOTR:in osuus puolestaan on kasvanut (11% vuonna 1989 ja 13% vuonna 1993). ESR:n osuus kasvoi vuosien 1989 ja 1995 välillä, mutta pieneni vuosien 1993 ja 1995 välillä (20% vuonna 1989, 27% vuonna 1993). Sama koskee myös kalastusalan määrärahoja (0,5% vuonna 1989, 5% vuonna 1993). 1. 2. Kunkin rahaston kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 Tässä jaksossa tarkastellaan kauden 1994-1999 määrärahojen toteutumista kiinnittämättä huomiota aikaisempia toimia koskevien määrärahojen toteutumiseen. Sen vuoksi huomioon on otettu myös vuonna 1994 käyttämättä jääneet ja vuoden 1995 talousarvioon siirretyt määrärahat. Kunkin rahaston osuus rakennerahastojen määrärahojen toteutumisesta kokonaisuudessaan vaihte lee hieman määrärahalajista riippuen, vaikka niiden suhteet ovat edelleen samat (ks. taulukot 113 ja 114). EAKR:n osuus on noin 55 prosenttia, mutta sen maksusitoumusmäärärahojen osuus on hieman suurempi (55,7%) ja sen maksumäärärahojen osuus hieman pienempi (54,2%). EMOTR:in tilanne on vastaava: sen osuus rakennerahastojen toimista on noin 16 prosenttia, maksusitoumus määrärahojen osuus 16,4 prosenttia ja maksumäärärahojen osuus 15,6 prosenttia. Sama koskee KOR:ia (2,2% maksusitoumusmäärärahoista, 1,5% maksumäärärahoista). Sen sijaan ESR:n maksu määrärahojen toteutuminen on ollut dynaamisempaa (28,6% kaikista rahastoista) kuin maksusitou- musmäärärajojen toteutuminen (25,8% kaikista rahastoista). 198 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 117: Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 (mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) Käytettävissä 1995 (1)W Tavi Tav. 2 Tav. 3 Maksusitoumukset 1995 Tav. 5aM Tav. 4 Tav. 5aK Tav. 5b Tav. 6 Yhteensä (2) (b) Yhleensï v. (iva) B DK D EL E F IRL IT L N AT P Fl SE UK 21. 219,78 ~~" H. 513,10 1. 739,37 1. 567,90 94,50 655,07 177,02 571,86 125,92 8,97 2. 022,55 2. 653,04 4. 778,90 222,47 954,21 2. 228,63 17,20 28,80 1. 379,72 218,60 4,63 6,00 38,01 659. 21 313,09 -. 9,15 54,15 31,10 105,78 518,25 33,39 41,00 48,22. 206,97 396,80 -. 3,29 143,83 64,06. 60,33 73,00 497,00. - 5,00 -. 62,70 - - 0,27 - 11,70. 14,83 - - 30,23 16,73 165,14. 21. 09 252,08 - 22,37. 5,47 4,88 61,50 61,42 13,73 22,80. - 23,28 12,46 19. 90 31,62 9,16 3,36 135,77. 88,58 110,46 31,50 0. 89 1,40 2,00 23,00 40,00 0,11 7,31 78,33. 32,81 - 74,59 81,00 44,92 19. 444,74 92% 86,38 95,37 2 422,15 2653,04 5 837,35 1. 326,52 954,21 2282,50 9,92 183. 77 300,54 1. 379,72 304,49 277,43 1. 331. 35 Käytettävissä 1995 (1) (c) Tavi Tav. 2 Tav. 3 Tav. 4 Maksut 1995 Tav. SaM Tav. 5aK Tav. 5b Tav. 6 Yhteensä (2) (d) Yhteensä 18. 932,14 10. 794,61 885,91 1. 349,82 54,11 554,63 81,02 363,41 62,96 - 29,57 1. 251,97 1. 705,79 3. 779,30 --"• 140,37 - 856,47 •1:176,13 V. (2V(I) B DK D EL E F IRL IT L N AT P Fl SE UK (>) Lukuun oiumalia 0,750 miljoonaa ecua petosten torjumaa 9,56 14,40 "1. 667,23 163,81 11,75 8,35 32,52 - 447,96 145,06. 12,30 21,42 42,33 39,04 104,48 - 169,65 312,88. 4,00 142,57 32,03. 30,17 36,50 436,17 - 2,50 - - 38,13 -. 0,21 - 5,85. 12,74 16,49 160,90 - 27,64 242,14. 2,01 1,96 30,75 30,71 6,86 22,43 1,29 18,63 9,93 - - 25,31. 15,75 - 2,33 0,20. 6,90 „ 12. 00 4,43. 4,58 2,45 71,21 - 81,69 76,57. 0,21 9,45 39. 16 15,94 - 46,39. - 40,50 22,46 15,55 38,06 152. 96 •arten kJyictUvissi olevia määrärahoja, 7,42 - - (b) Lukuun ottamaa» 0,059 miljoonaa ecua petosten torjuntaa koskevia maksusitoumusmäärärahoja. (c) Lukuun ottamalta'0,765 miljoonaa ecua petosten torjuntaa vanen ja 522 miljoonaa ecua aiempia loimia varten tarkoitettuja miUrarahoja. (d) Lukuun ottamatta 0,126 miljoonaa ecua petosten torjuntaa sekä 279,098 miljoonaa ecua aiempia toimia ja 16,012 miljoonaa ecua entisti DDR. I koskevia maksusiioumusmilrirahoja. 14. 146,47 75% 102. 26 87,46 1. 631. 01 1. 705. 79 4. 544,37 942. 33 856,47 1. 191,88 6,43 178,17 143,81 1. 667,23 147,19 115,88 826,18 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 199 EAKR Taulukko 118: Kauden 1994-1999 EAKR:n määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 (mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) Käytettävissä (1) Tav. l Tav. 2 Tav. 5b Tav. 6 Ylitceiisb (2) Maksusitoumukset 1995 % (2V(1) Tav. l Maksut 1995 Tav. 2 Tav. 5b Tav. 6 Yhteensä Tav. l Tav. 2 Tav. 5b Tav. 6 Yhteensä (*) 9. 021,26 1. 332,64 285,95 44,26 10. 684,11 8. 960,80 - 1. 332,61 - 228,39 - 44,26 0,00 6,00 20,33 545,10 261. 90 0,00 0,00 0,09 38,91 24,80 83,22 352,26 4,82 3,36 49,48 25,22 45,02 12,41 0,00 1,94 33,34 16,03 0,00 36,78 10,00 19,96 709,83 128,71 22,40 21,86 8. 960,80 1. 332,61 228,39 44,26 10. 566,06 6,79 9,36 991. 71" 1. 812,99 3. 772,42 403,14 498,13 1. 571,39 0,00 12,03 92,21 709,83 63,23 105,08 517,75 99% 100% 80% 100% 99% 6. 651,15 - 611,01 - 135,13 - 22,13 20,77 452,44 1. 131,50 2. 517,66 37,65 391,45 878,35 4,29 9. 98 1. 123,93 83,14 9,43 8. 35 15,63 2,41 2,45 15,54 395,86 98,97 26,00 27,77 0,00 0,00 7. 77 13. 80 12,40 26,78 22,03 6,20 0,21 7,40 16. 67 7,78 0,00 22,68 11,20 10,93 6. 651,15 611,01 135,13 22,13 7. 419,42 32,61 10. 80 483,61 1 131,50 2. 939,51 164. 38 391. 45 884,55 0. 21 19,46 40. 45 1. 123,93 31,38 37,71 127,85 i petosten torjunnan osalta 0,300 niitjoonaa ecua käytettävissä oltvia määrärahoja, 0,030 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 0,037 •tJjoonaa ecua mais-jja Vuonna 1995 EAKRrn maksusitoumusmäärärahoista toteutui yhteensä 12,211 miljardia ecua ja maksumäärärahoista 9,176 miljardia ecua (ks. taulukot 113 and 114). Yhteisön tukikehysten/yhte näisten ohjelma-asiakirjojen osalta (budjettikohta B2-120) maksusitoumusmäärärahoista toteutui 10,566 miljardia ecua ja maksumäärärahoista 8,374 miljardia ecua. Toteutumistaso oli vastaavasti 99 ja 87 prosenttia kokonaistuesta (korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion hyväksymisen sekä määrärahojen siirtojen jälkeen). Osa maksumäärärahoista liittyy vuotta 1994 edeltäneisiin kausiin. Maksujen määrä yksinomaan kaudella 1994-1999 on 7,419 miljardia ecua. Yhteisön tukikehyksii n/yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin liittyvien toimien osuus oli 87 prosenttia EAKR:n maksusitou musmäärärahoista ja 91 prosenttia EAKR:n maksumäärärahoista. Erittäin suuri määrä vuoden 1995 maksusitoumuksista johtui suoraan uusien tukien hyväksymisestä erityisesti Italian ja uusien jäsenvaltioiden kohdalla. Vuoden 1995 loppuun mennessä lähes kaikki tavoitteiden 1, 2 ja 6 suunnitellut tukitoimenpiteet oli hyväksytty. Tavoitteen 1 toteuttaminen edistyi hyvin ja se näkyy maksusitoumusmäärärahojen käytössä (yli 99% käytettävissä olleista määrärahois ta). EAKRrn vastaavan alamomentin (B2-1200) alkuperäisiä maksusitoumusmäärärahoja (korjaava lisätalousarvio mukaan lukien) korotettiin 627 miljoonalla eculla, jotka saatiin muihin tavoitteisiin (2, 5b ja 6) liittyvistä EAKRrn alamomenteista. Sen sijaan EAKRrn muihin tavoitteisiin liittyvät alkuperäiset määrärahat osoittautuivat ylijäämäisiksi. Sen vuoksi edellä mainitun tavoitetta 1 koske van määrärahasiirron lisäksi tavoitteesta 2 siirrettiin 130 miljoonaa ecua LEADER-aloitteeseen vuotuisen yleisen määrärahasiirtomenettelyn yhteydessä. Tavoitteen 1 maksumäärärahat olivat 6,651 miljardia ecua kaudella 1994-1999. Tässäkin tapauksessa toteutumistaso oli 99 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista. Tavoitteiden 2 ja 5b maksu määrärahoja käytettiin kuitenkin vähemmän. Koska vaihtoehtoisia kohteita ei ollut, varainhoitovuo den lopussa oli käyttämättä 1,253 miljardia ecua. Yhteisöaloitteiden kohdalla EAKRrn maksusitoumusmäärärahoista (budjettikohta B2-14), mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat, toteutui 1,882 miljardia ecua ja maksumää rärahoista 928 miljoonaa ecua eli vastaavasti 96 ja 70 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista (korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion ja määrärahasiirtojen jälkeen). Yksinomaan vuoden 1995 määrärahojen (muut kuin siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat) osalta yhteisöaloitteiden maksusitoumukset olivat 1,614 miljardia ecua (13% EAKRrn-toiminnasta) ja maksut 720,4 miljoo naa ecua (8%). 200 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Alueellisten aloitteiden (INTERREG, PEACE, REGIS, teollisuuden uudistamista koskevat aloitteet, URBAN, SME) EAKRrn maksusitoumusmäärärahat toteutuivat kokonaisuudessaan. Muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta maksusitoumukset vastasivat uusien ohjelmien hyväksymistä. Huo mattava osa näistä maksusitoumuksista syntyi tuesta, johon liittyi yksi ainoa maksusitoumus (ohjel mat, joiden tuki oli asetuksissa säädettyä rajaa pienempi eli alle 40 miljoonaa ecua). Tämä lisäsi huomattavasti maksusitoumusmäärärahojen käyttöä ja johti EAKRrn maksusitoumusmäärärahojen korottamiseen 552 miljoonalla eculla. Kyseiset varat saatiin osittain vuotuisen yleisen määrärahasiir ron kautta, jossa vapautettiin määrärahoja yhteisön tukikehyksiä/yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja koskevasta budjettikohdasta, mutta pääosin aloitteita koskevan luvun sisäisestä siirrosta ESRrn käytettävissä olevista määrärahoista. EMPLOYMENT- ja ADAPT-aloitteiden osalta on huomatta va, että EAKR osallistui näiden ohjelmien rahoitukseen talousarviota laadittaessa ennakoitua pie nemmällä osuudella, joten EAKRrn maksusitoumus- ja maksumäärärahat osoittautuivat ylijäämäi siksi. Varainhoitovuoden 1995 yhteisöaloitteiden alkuperäiset maksumäärärahat olivat ylijäämäiset, koska vuonna 1994 hyväksyttiin vain joitakin ohjelmia ja mainitun vuoden maksusitoumusmäärärahoja jäi käyttämättä. Vajaakäytön seurauksena oli, että vuoden 1994 maksusitoumuksiin liittyvistä vuoden 1995 maksumäärärahoista voitiin käyttää vain osa. Siirtymätoimenpiteisiin ja uutta luoviin toimiin liittyvistä EAKRrn maksusitoumusmäärärahoista (budjettikohta B2-1820) toteutui vuonna 1995 31 miljoonaa ecua ja maksumäärärahoista 82,3 miljoonaa ecua eli vastaavasti 23 ja 40 prosenttia alkuperäisestä summasta (korjaavan lisätalousar vion ja määrärahasiirtojen jälkeen). Tästä budjettikohdasta rahoitetaan komission EAKRrstä anne tun asetuksen 7 ja 10 artiklan ja rakennerahastojen koordinointiasetuksen 16 artiklan mukaisesti hyväksymiä toimia. Huomattavin rahoitusosuus liittyy EAKRrstä annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti hyväksyttyihin toimiin. Toimien hyväksynnän mahdollisimman suuren avoimuuden var mistamiseksi komissio päätti soveltaa vuonna 1995 erityismenettelyä2. Koska menettely vahvistettiin melko myöhään, tarjouspyynnöt oli käynnistettävä vuoden 1996 puolella. Kyseisiin toimiin varattuja määrärahoja ei siis voitu käyttää vuonna 1995. ESR Taulukko 119: Kauden 1994-1999 ESR:n määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 (mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) % ' (2)/(D 82% 63% 78% 26% 65% 100% 76% täytettäviisi (1) Tav. l Tav. 2 Tav. 3 Tav. 4 Tav. 5b Tav. 6 Yhleensï (2) Maksusitoumukset 1995 Tav. l Tiv2 Tiv. 3 Tav. 4 Tav. 5b Tav. 6 Yhleensï (') 3503,61 650,19 2013,51 365,39 145,35 32,49 6710. 54 2. 886,29 i- - 406. 76 - - - 1. 567,90 - 94,50 - 93,97 - 32,49 4. 63 0,00 17,68 33,39 41,00 48,22 0,00 5,00 0,00 1,55 0,00 5,10 114,11 51,19 206,97 396. 80 5,30 62,70 0,00 29,73 0,00 0,00 9. 06 15,24 0,00 3,29 143. 83 64,06 0,00 0,27 0. 00 11,70 3,27 0,00 0,92 13. 68 6. 30 22,56 165,99 60,33 73,00 497,00 14,83 0,00 5,18 21. 10 0. 00 11,39 - 29. 24 5,00 5,04 370. 86 2. 886,29 406,76 1. 567,90 94,50 93,97 32,49 5. 081,91 39. 57 46. 00 677. 05 368. 56 1. 226. 83 593,36 295. 13 226,66 3. 56 158. 81 109. 72 370,86 107. 74 106,95 751. 10 Tav. l Tav. 2 Tav. 3 Tav. 4 Tav. 5b Tav. 6 Yhleensï Maksut 1995 2. 470,76 - - 274. 90. - 1. 349,82 - 54,11 - 57,40 - 16. 25 42. 33 39,04 104. 48 0. 00 2,50 0,00 0,77 0,00 4,26 169,65 38,13 0,00 312,88 3. 21 18,21 2. 32 0,00 16. 89 7. 41 - 476. 56 253,46 765,90 52. 10 95,74 46,09 293,97 80. 79 3. 46 2. 52 437,67 0. 00 0. 00 4,53 7,62 0. 00 4,00 142,57 32,03 3,15 11,28 53,27 130,93 - 30. 17 36,50 436,17 0,00 0. 21 0,00 5,85 7,42 0,00 - 1. 64 0,00 0,46 6. 84 2. 59 0,00 19,42 10,55 5. 70 2. 470,76 274,90 1. 349,82 54,11 57,40 16,25 4. 223,24 52. 83 41. 54 602,19 253,46 1. 028,99 472,92 293,97 82. 43 4. 21 151. 02 54,86 437,67 53,88 53. 48 639,79 (*) Lukuun otlamMU rxiotlcn torjunnan osalla 0,200 miljoonaa ecua kaylcilaviua olevia määrärahoja, 0,019 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 0. 0SI miljoonaa ecua maksuja Vuoden 1995 aikana ESRrn maksusitoumusmäärärahoista toteutui yhteensä 5,653 miljardia ecua ja maksumäärärahoista 4,836 miljardia ecua (ks. taulukot 113 ja 114). Maksusitoumusmäärärahojen toteutumistaso käytettävissä olleista määrärahoista (6,710 miljardia ecua) on 76 prosenttia. Kauden Katso I. B. 2 Uutta luovat toimet ja tekninen apu. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 201 (budjettikohta B2-130) käsittävät 1994-1999 yhteisön tukikehykset/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat maksusitoumusmäärärahoja 5,082 miljardia ecua (90% ESRrn maksusitoumuksista vuonna 1995). Sidotuista määrärahoista yhteensä 4,6 miljoonaa ecua vastaa vuodelta 1994 vuoteen 1995 siirrettyjä määrärahoja ja nämä käytettiin 100-prosenttisesti. Huomattava vajaakäyttö vaihtelee tavoitteiden ja jäsenvaltioiden mukaan ja se johtuu seuraavista syistä: • vuoden 1995 maksusitoumusten vajaakäyttö (yhteensä 1,448 miljardia ecua) johtui pääasiassa lukuisten päätösten tekemisessä esiintyneistä viivytyksistä, minkä vuoksi toteuttaminen viivästyi ja ohjelmia oli mukautettava seuraavien varainhoitovuosien kannalta. Joissain tapauksissa tilan netta vaikeuttivat myös eri rahastojen tukitoimenpiteiden yhteensovittamisessa monien rahastojen rahoittamiin ohjelmiin paikallisella tasolla ilmenneet vaikeudet; • kaikki tavoitteet huomioon ottaen alkuperäisissä rahoitussuunnitelmissa vahvistettujen vuoden 1995 erien kokonaissumma oli 6,529 miljardia ecua, ja ESRrn olisi pitänyt käyttää kyseinen kokonaissumma ohjelmia muuttamatta. Niinpä vuoden 1995 talousarvioon kirjatuissa 6,710 miljardissa ecussa oli jo sellaisenaan ylijäämää noin 181 miljoonaa ecua. Huomattavaa vajaakäyttöä esiintyi erityisesti Italiassa (28°7o vuoden 1995 maksusitoumuksista toteu tui), Belgiassa (35°7o) ja Saksassa (66%). Nämä prosenttiosuudet vaihtelevat suuresti myös eri tavoitteiden kannalta katsottuna: tavoitteen 4 määrärahoista sidottiin vuonna 1995 ainoastaan 27 prosenttia, tavoitteen 1 määrärahoista 86 prosenttia, tavoitteen 3 määrärahoista 76 prosenttia, tavoitteen 2 määrärahoista 74 prosenttia ja tavoitteen 5b määrärahoista 57 prosenttia, vaikka kahden viimeksi mainitun tavoitteen osalta vuonna 1995 hyväksytyissä tietyissä yhtenäisissä ohjelma-asiakir joissa ja toimenpideohjelmissa oli sidottu vain yksi ainoa erä. Ainoastaan tavoitteen 6 määrärahat sidottiin kokonaisuudessaan. Kauden 1994-1999 maksumäärärahoista toteutui 4,223 miljardia ecua (94% ESRrn maksuista yhteen sä). Yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen maksujen toteutumistaso, mukaan lu kien vuotta 1994 edeltäneiden kausien maksut, oli yhteensä 81 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista. Käyttämättä jäi 1,117 miljardia ecua. Yhteisöaloitteisiin (B2-140) kuului 493,9 miljoonaa ecua ESRrn maksusitoumusmäärärahoja (9% maksusitoumuksista yhteensä) ja 247,1 miljoonaa ecua maksumäärärahoja (5%). ESRrn maksusi toumusmäärärahoista toteutui 82 prosenttia ja maksumäärärahoista 46 prosenttia. Myös tässä suhteessa tilanne vaihtelee aloitteen mukaan. Ensinnäkin inhimillisiä voimavaroja koskevien aloittei den osalta ADAPT-aloitteen maksusitoumusmäärärahat toteutuivat kokonaisuudessaan ja maksu määrärahat 86-prosenttisesti, koska kaikki ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1995. EMPLOYMENT- aloitteen osalta käytettiin ainostaan 80 prosenttia maksusitoumusmäärärahoista (32% maksumäärä rahoista), joten vuoden 1995 lopussa käyttämättä oli 26 miljoonaa ecua. Tämä johtui erityisesti siitä, että viisi ohjelmia koskevaa päätöstä siirrettiin vuodelle 1996. Muiden aloitteiden osalta, joiden rahoitukseen ESR osallistuu, maksusitoumusmäärärahoista toteutui ainoastaan 56 prosenttia ja maksumäärärahoista 33 prosenttia. Se johtuu seuraavista syistär • yhteisöaloiteohjelmia on yhteensä 300 kappaletta ja ESR osallistuu niistä 230 rahoitukseen. Ohjelmien paljous vaikeuttaa selvästi hallintoa ja seurantaa; • kyseisiä ongelmia pahentaa se, että huolimatta komission ponnisteluista ohjelmat hyväksyttiin vuoden 1995 lopussa (toimien suunnittelu osoittautui erittäin vaikeaksi); • päinvastoin kuin muiden rahastojen kohdalla ESRrstä annetussa asetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava sille tukipyynnöt sähköisesti. Jäsenvaltioissa ESRrn toimista vastaaville viranomaisille ilmoitettiin kyseisestä vaatimuksesta myöhään tai ne osoittautuivat vastahakoisiksi mukautumaan kyseiseen vaatimukseen. ESRrstä annetun asetuksen 6 artiklan mukaisten uutta luovien toimien osalta (38,7 miljoonaa ecua eli 0,6% maksusitoumuksista yhteensä) vuodelta 1994 siirretyt 18 miljoonan ecun maksusitoumusmää rärahat toteutuivat kokonaisuudessaan. Sen sijaan ennen varainhoitovuoden 1995 loppua osoittautui mahdottomaksi tehdä päätöksiä 61 hankkeesta, joiden toteuttamiseen on varattu on yhteensä 26,8 miljoonaa ecua. Kyseinen summa olikin siirrettävä varainhoitovuoteen 1996. 202 EMOTR Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 120: Kauden 1994-1999 EMOTR:in määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 (mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) Käytettävissä (1) Maksusitoumukset 1995 Tav. l Tav. 5a Tav. 51) Tav. 6 % Maksut 1995 Yhteensä (2) Tav. l Tav. 5a Tav. 5b Tav. 6 Yhteensä Tav. l Tav. 5a Tav. 5b Tav. 6 Yhteensä (*) 2395,18 681,48 249,50 47,74 3373,90 •2. 395,18 655,07 - 249,50 - 47,74 2. 395,18 655,07 249,50 47,74 3. 347,49 100% 96% 100% 100% 99% 1. 591,42 554,63 - 170,89 - 23,87 1. 591,42 554,63 170,89 23,87 2. 340,81 (•) Luluun ottamaiu petosten torjunnan osalta 0,200 miljoonia ecua käytettävissä olevia määrärahoja, 0. 0IÛ miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 0,008 miljoonaa ecua maksuja Vuonna 1995 EMOTRrin ohjausosaston maksusitoumusmäärärahoista toteutui 3,589 miljardia ecua ja maksumäärärahoista 2,644 miljardia ecua (ks. taulukot 113 ja 114). Toteutumistasot olivat vastaavasti 97 ja 83 prosenttia käytettävissä olleista määrärahoista. Vuoden 1995 aikana 183 miljoo naa ecua maksusitoumusmäärärahoja siirrettiin EMOTRrsta muihin rahastoihin. Määrärahasiirto koski erityisesti yhteisöaloitteita, koska rahoitusta tarvittiin vuoden aikana hyväksytyille ohjelmille, jotka eivät olleet vielä tiedossa määrärahoja talousarvioon kirjattaessa. EMOTRrsta siirrettiin muihin rahastoihin maksusitoumusmäärärahoja ainoastaan vähäinen määrä (32,5 miljoonaa ecua). Vuonna 1995 yhteisön tukikehyksiin/yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin (B2-100) liittyvistä maksusi toumusmäärärahoista toteutui 3,347 miljardia ecua (93% EMOTRrin määrärahoista yhteensä) ja maksumäärärahoista 2,530 miljardia ecua (96%). Näistä määrärahoista sidottiin 99 prosenttia. Käyttämättä jäi 94,9 miljoonaa ecua. Kyseinen summa koskee: • tavoitetta 5a (käyttämättä 25,6 miljoonaa ecua eli 4% käytettävissä olleista määrärahoista), koska Itävallan ja Italian kaupanpitämistä koskevat kaksi ohjelmaa hyväksyttiin myöhään; • yhteisöaloitteita (käyttämättä 49 miljoonaa ecua, josta 29,8 miljoonaa ecua liittyy LEADER- aloitteeseen, eli 16% käytettävissä olleista määrärahoista). LEADER-aloitteen toteutumistaso johtuu siitä, että jotkut jäsenvaltiot halusivat mieluummin kohdentaa erät vuosittain kuin käyttää koko tuen suuruista yhtä ainoaa maksusitoumusta, vaikka käytettävissä olleet määrärahat oli laskettu yhden ainoan maksusitoumuserän perusteella kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Muiden aloitteiden osalta, joiden rahoitukseen EMOTR osallistuu, määrärahat osoittautuivat rahoitus suunnitelmissa arvioituja tarpeita suuremmiksi ja lisäksi ohjelmien hyväksyminen viivästyi; • siirtymätoimenpiteitä (käyttämättä 20,3 miljoonaa ecua eli 65% käytettävissä olleista määrära hoista). EMOTRrsta annetun asetuksen 8 artiklan mukaisten toimenpiteiden maksusitoumukset olivat jokseenkin olemattomat (0,6 miljoonaa ecua verrattuna yli 20 miljoonan ecun arvioihin), koska hankkeiden ennakkoarviointi viivästyi. Maksumäärärahojen 83 prosentin toteutumistaso (käyttämättä 553 miljoonaa ecua) johtui ensimmäi sen kauden niiden ohjelmien alhaisesta toteutumistasosta, joita ei saatu päätökseen suunniteltujen määräaikojen kuluessa. Tämä koski tavoitetta 5b (maksettu 36,1 miljoonaa ecua eli 16% vuoden alussa maksamatta olleista 228 miljoonasta ecusta) ja tavoitteen 5a mukaisia kaupanpitämistä/jalos- tamista koskevia ohjelmia (maksettu 94 miljoonaa ecua eli 22% vuoden 1995 alussa maksamatta olleista 431 miljoonasta ecusta). Komissio hyväksyi tämän tilanteen perusteella kyseisten ohjelmien maksujen määräaikojen pidentämisen. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 203 EMOTRrin määrärahojen toteuttaminen vaihtelee melkoisesti eri tavoitteiden mukaan. Tavoite 1 on edelleen tärkein tavoite (72% yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen maksusitou muksista ja 68% maksuista) ja se vaikuttaa määrärahojen käytön suhteen kokonaisuudessaan melko dynaamiselta (kahta ohjelmaa lukuun ottamatta kaikki yhteisön tukikehysten ohjelmat hyväksyttiin vuonna 1995), vaikka tilanteet ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa. Vuoden 1995 aikana tavoitteen 1 yhteisön tukikehykset määräsivät EMOTRrin määrärahojen toteutumisen tahdin, sillä jotkut jäsen valtiot (Kreikka, Espanja, Saksa) esittivät vuoden 1995 erien sitomista koskevat hakemukset, mikä teki mahdolliseksi tavoitteiden 5a ja 5b käyttämättä olevien määrärahojen sitomisen osittain. Määrä rahoista toteutuikin 2,395 miljardia ecua verrattuna vuodeksi 1995 arvioituihin 2,250 miljardiin ecuun. Kuten edellä on mainittu tavoitteiden 5a ja 5b toteutumistasot olivat alhaisimmat. Tämä johtuu siitä, että useimmat ohjelmat hyväksyttiin marras- ja joulukuussa 1994 ja loput vuonna 1995 (vuoden lopussa kahta ohjelmaa lukuun ottamatta kaikki ohjelmat oli hyväksytty 12 jäsenvaltion osalta). Jäsenvaltiot eivät siis voineet esittää vuoden 1995 erän sitomista tai maksua koskevia pyyntöjä. Tavoitteen 5a kohdalla maksusitoumusmäärärahojen määrä oli 655,1 miljoonaa ecua eli 62 prosent tia talousarvioon kirjatuista 1,057 miljardista ecusta. Tätä lukua on kuitenkin tarkasteltava oikeassa yhteydessään, sillä käytettävissä olevat määrärahat laskettiin sillä perusteella, että osa EMOTRrin jäsenvaltioiden vuoden 1993 kuluista (edellinen suunnittelukausi) maksamista korvauksista suoritet taisiin vuonna 1995. Kaikki korvaukset maksettiin kuitenkin vuonna 1994 ja sen vuoksi vuoden 1995 talousarvio koski ainoastaan uuden suunnittelukauden maksusitoumuksia. Tästä syystä 655,9 mil joonaa ecua olisi verrattava uusien ohjelmien vuoden 1995 suunniteltuun erään, joka oli 958 miljoonaa ecua. Toteutumistasoksi tuleekin 68 prosenttia. Edellä mainittuun 655,9 miljoonaan ecuun kuuluu "välillisen suunnittelun" mukaiset maksusitou mukset (pääasiassa asetus (ETY) Nro 2328/91), joiden määrä on 578 miljoonaa ecua, ja kaupanpitä- mis/jalostamistoimenpiteisiin liittyvät maksusitoumukset (asetus (ETY) Nro 866/90), joiden määrä on 78 miljoonaa ecua. Ensimmäisessä tapauksessa kolmen uuden jäsenvaltion määrärahat ovat yhteensä 129,7 miljoonaa ecua (22%) ja kahdentoista jäsenvaltion määrärahat 448,3 miljoonaa ecua (78%). Viimeksi mainittu summa on 75 prosenttia kahdentoista jäsenvaltion vuonna 1995 käytettä vissä olleista määrärahoista (594 miljoonaa ecua). Tämä johtuu siitä, että vuonna 1994 toteutumista so oli ennakoitua alhaisempi Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Alankomaissa. Kaupanpitämis/ja- lostamistoimenpiteiden maksusitoumuksista (78 miljoonaa ecua) ainoastaan 8,4 miljoonaa ecua (11%) vastaa vuoden 1995 erän maksusitoumuksia (josta 6,9 miljoonaa ecua koskee Suomea). Loppuosa koostuu uuttaa kautta koskevista vuoden 1994 maksusitoumuseristä, joita ei voitu hyväk- I syä vuonna 1994, mutta jotka hyväksyttiin vuoden 1995 alussa. Tavoitteen 5b määrärahojen tilanne on vastaava, sillä alunperin varatuista 507,5 miljoonasta ecusta käytettiin 249,5 miljoonaa ecua eli 49 prosenttia. Tästä summasta ainoastaan 170 miljoonaa ecua (68%) vastaa kauden 1995 suunniteltuja maksusitoumuksia ja 42,9 miljoonaa ecua (25% 170 miljoonasta) myönnettiin Itävallalle ja Suomelle. Loppuosa vuoden 1995 maksusitoumuksista (79,5 miljoonaa ecua) liittyy vuoden 1994 eriin, jotka sidottiin vuoden 1995 alussa, koska ohjelmien hyväksyminen oli viivästynyt. Vuoden 1995 erät sidottiin ainoastaan Espanjassa, Saksan tietyissä osavaltioissa (Baijeri, Hessen, Ala-Saksi, Rheinland-Pfalz ja Schleswig-Holstein), Ranskassa harvo jen ohjelmien osalta (Auvergne, Bourgogne, Limousin) ja Alankomaissa (Friesland ja Zeeland). Määrärahojen toteutuminen vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioissa. Eniten maksusitoumusmääräraho ja käytettiin Saksassa (728,9 miljoonaa ecua) ja sen jälkeen Espanjassa (650,3 miljoonaa ecua). Maksumäärärahojen tilanne on käänteinen (vastaavasti 527,2 miljoonaa ja 534,9 miljoonaa). Vielä on kuitenkin liian aikaista tehdä johtopäätöksiä, sillä ohjelmat hyväksyttiin vuosina 1994 ja 1995 eri tahdissa tavoitteiden ja jäsenvaltioiden mukaan. On kuitenkin tärkeää korostaa, että tietyissä jäsenvaltioissa todettu viivästyminen (Ranska tavoitteiden 1 ja 5b osalta, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta tavoitteen 5b osalta) voi olla vaikea kuroa umpeen seuraavien varainhoitovuosien aikana. Suurin osa uusien jäsenvaltioiden ohjelmista hyväksyttiin ja määrärahat (yhteensä 231,1 miljoonaa ecua) sidottiin vuonna 1995. Tavoitteiden 1 ja 6 kaikki yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja 204 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 tavoitteen 5a mukainen "välillinen suunnittelu" hyväksyttiin ja määrärahat sidottiin. Sen sijaan asetuksen (ETY) Nro 866/90 osalta ainoastaan Suomen määrärahat ja tavoitteen 5b osalta Itävallan ja Suomen määrärahat sidottiin vuonna 1995. LEADER-aloitteen osana hyväksyttiin lukuisia yhteisöaloiteohjelmia. Niitä koskevien maksusitou musmäärärahojen oli summa 236 miljoonaa ecua (221 miljoonaa ecua siirretyt ja uudelleen käyttöö notetut määrärahat pois luettuina). KOR Taulukko 121: Kauden 1994-1999 KOR:in määrärahojen toteutuminen vuonna 1995 (mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) Käytettävissä (1) Tav. l Tav. 5a Tav. 6 Yhteensä (2) Maksusitoumukset 1995 Tav. l Tav. 5a Tav. 6 Yhteensä (*) 270,83 •' 178,97 1,43 451,23 270,83 177,02 1,43 270,83 177,02 1,43 449,28 % (2)/(l) 100% 99% 100% 100% Tav. l 81,27 Maksut 1995 Tav. 5a Tav. 6 Yhteensä 81,02 0,72 81,27 81,02 0,72 163,01 (*) Lukuun ottamana 0,050 miljoonaa ecua petosi en torjuntaa varten käytettävissä* olevia määrärahoja. Vuosi 1995 oli KORrin toinen suunnitteluvuosi kolmea uutta jäsenvaltiota lukuun ottamatta. Seura takseen perusteellisesti ohjelmien tosiasiallista toteuttamista paikallisella tasolla komissio antoi 25. heinäkuuta 1995 asetuksen (EY) Nro 1796/95 KORrin myöntämän tuen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Talousarvioon kirjatut maksusitoumusmäärärahat käytettiin koko naisuudessaan ja jotkut maksusitoumukset oli siirrettävä vuoden 1996 talousarvioon. KORrin mak susitoumusten kokonaismäärä on 485,5 miljoonaa ecua (ks. taulukko 113), josta 449,3 miljoonaa liittyy yhteisön tukikehyksiin/yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin (93% KORrin toiminnasta). Vuoden 1995 maksujen määrä on yhteensä 262,5 miljoonaa ecua, josta 163 miljoonaa ecua liittyy kauden 1994-1999 yhteisön tukikehyksiin/yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin eli 94 prosenttia KORrin mak suista. PESCA-aloitteen osalta vuosi 1995 oli vuoden 1994 lopussa hyväksyttyjen seitsemän ohjelman toinen suunnitteluvuosi ja muiden ohjelmien ensimmäinen suunnitteluvuosi (Alankomaat, Ranska, Italia, Yhdistynyt kuningaskunta). Vuonna 1995 talousarvioon kirjatuista 45 miljoonasta ecusta sidottiin 28,2 miljoonaa ecua. Vuonna 1995 käyttämättä jääneet määrärahat liittyvät EAKRrään ja ESRrään kun taas KORrin määrärahat käytettiin kokonaisuudessaan (20,7 miljoonaa ecua). Maksumäärära hoista maksettiin ainoastaan 5,3 miljoonaa ecua 31,9 miljoonasta ecusta (0,6 miljoonaa Alanko maille, 2,2 miljoonaa Italialle ja 2,5 miljoonaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle). Yhteisöaloiteohjel mien myöhäinen hyväksyminen ja hallintomekanismien monimutkaisuus voi selittää PESCAn mää rärahojen alhaisen käyttöasteen edelliseen kauteen verrattuna. Näihin ongelmiin on löydettävä ratkaisu vuonna 1996. 24 miljoonan ecun vajaus maksusitoumusmäärärahoissa on katettava vuosien 1997-1999 talousarvioista. Hallinnon yksinkertaistamiseksi uusien jäsenvaltioiden KORrista rahoitettaviin tavoitteen 5a ohjel miin liittyi ainoastaan yksi maksusitoumus. Kahta muuta ohjelmaa koskevia päätöksiä muutettiin, Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 205 jotta maksusitoumus voitaisiin tehdä yhtenä eränä. Kuutta ohjelmaa oli mukautettava toteuttamises sa vuonna 1994 esiintyneiden viivästysten huomioon ottamiseksi. Ohjelmat koskivat Italiaa (tavoit teet 1 ja 5a), Yhdistynyttä kuningaskuntaa (tavoite 5a) ja Alankomaita (tavoite 5a). Saksan tavoit teen 1 ohjelmaa mukautettiin, koska määrärahat käytettiin ennakoitua nopeammin. 2. Kauden 1994-1999 suunnittelun toteutuminen 2. 1. Toteutuminen 1994-95 Taulukko 122: Kauden 1994-1999 määrärahojen toteutuminen 1994-1995 (mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) Käytettävissä 1994-95(1) (a) Tav. l Tav. 2 Tav. 3 Maksusitoumukset 1994-95 Tav. 5aM Tav. 4 Tav. SaK Tav. 5b Tav. 6 Yhteensä (2)(b) Yhteensä V. (2V(D B DK D EL E F IRL IT L N AT P Fl SE UK. 40. 266,37 "=- -27. 268,56 3. 796,91 3. 357,11 363,63 1. 387,32 ' 313,45 ~ 1. 181,25 125,92 107,00 3. 892,08 4. 572,22 8. 317,41 497. 67 1. 709,66 3:024,80 37,20 28,80 f 4. 549. 40 62,16 30,29 286,85 659,21 904,39 299. 95 7,97 105,02 54,15 31,10 • 105,78 1. 250,05 532,32 97,76 85,00 307,77. 426,59 778,40. 200,47 6,46 282,27 64,06. 60,33 73,00 975,00 4,63 6,00 29,61. 118,10 95,39. 60,61 0,53 22,23 11. 70. 14,83 - - 53,03 38,67 322,72. 77,41 518,73. 117,47 12,22 25,27 61,50. 61. 42 13,72 85,16 4,08 46,59. 24,87 9,16 9,79 261,74. 39,83 63,27. 44,77 1,10 9,16 2,00 23,00 40,00 14,78. ' 162. 09 373,18. 107,00 0,84 25,61 78. 33. 32,81 - 120,70 81,00 44,92 37. 794,15 94% 337,82 216,34 5. 125. 65 4. 572,22 9. 800,64 3231,03 1. 709,66 3 855. 07 29. 12 506. 76 300,54 4. 549. 40 304,49 277,42 2. 978,01 Käytettävissä 1994-95 (1) (c) Tav. l Tav. 2 • Tav. 3 Tav. 4 Maksut 1994-95 Tav. 5&M Tav. 5aK Tav. 5b Tav. 6 Yhteensä (2) (d) 79,77 188,68 149,28 730,60 1. 877,84 2. 407,64 17. 754,80 35. 529,48 2. 470,05 2. 791,66 5. 549,60 _ 279,66 J. 399,16 1. 555,47 Yhteensä V. (IVO) B DK D EL E F IRL IT L N AT P Fl SE UK (a) Lukuun ottamalla 1. 500 miljoonaa ecua petosten torjuntaa varten käytettävissä olevia nutranhoja sek* 44,232 miljoonaa ecua budjettikohdasta 74,51 74,24 234,26 - 244,54 503,68 - 100,23 5,59 253,32 32,03 - 30. 17 36,50 818,57 16,51 19,19 209,82 - 55,81 242,97 - 58,73 5,37 12,15 30,75 29,31 19,99 156. 94 - 447,96 423,29 - 149,97 3,99 52,51 21,42 2,32 3. 00 14. 81 - 65,83 47,70 - 30,31 0. 34' 11. 12 5,85 9. 97 41,13 - 11,20 ' 0,11 6,21 0,20 19,63 14,40. 3. 264,05 15,55 38,06 518,85 3. 33 30,29 16,13 30,71 6,86 41,73 6,90 12,00 11,82 7. 42 - - 331,36 ~" • - -. 661,85 62,96 4,58 5,66 134,20 118,44 207,93 - 53,50 0,42 12,56 39,16. 15,94 - 69. 45 __ - ' " - 40,50 22. 46 23. 833,64 67% 210,34 152,37 3. 236,20 2. 791,66 6. 492. 14 1. 746,36 1. 399,16 1. 959. 41 15,81 367,50 143. 81 3. 264. 05 147. 19 115. 88 1. 791. 78 B2-I000 (Suotaan markkinapolitiikkaan liittyvä, rakenteelliset toimet), joita ei jaettu tavoitekohtaiseni vuonna 1994. (b) Lukuun ottamalla 0,174 miljoonaa ecua petosten torjuntaa koskevia maksusitoumuimalrtrahoja scki tavoitteen Sa maatalous osalta 43,65 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-I000ja 356,6 miljoonaa ecua asetuksen ("ETY)N:o 2328/91 mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994). (c) Lukuun ottamatta 0,990 miljoonaa ecua petosten torjuntaa varten käytettävissä olevia mitraiahoja seka 61 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-I00O, joita ei jaeltu Uvoilckohtaiscsti vuonna 1994, ja 522 miljoonaa ecua aiempia toimia varten käytettävissä olevia määrärahoja. (d) Lukuun ottamalta 0,126 miljoonaa ecua petosten torjuntaa koskevia makxumaaitnihoja, 279,098 miljoonaa ecua aiempia toimia koskevia määrärahoja, 16,012 miljoonaa ecua entisti DDR ai koskevia määrärahoja scki lavoilleen 5a maatalous osalta 43,65 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-I0O0 ja 417,02 miljoonaa ecua asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994). 206 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Kaikki rahastot huomioon ottaen uuden suunnittelukauden talousarvion maksusitoumusmäärära hoista toteutui 90 prosenttia vuonna 1994 ja 91 prosenttia vuonna 1995. Molempina varainhoitovuo sina käyttämättä jäi siis noin 2 miljardia ecua (2 miljardia vuonna 1994 ja 2,1 miljardia vuonna 1995). Vuosina 1994 ja 1995 pelkästään yhteisön tukikehyksissä/yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa käytettävissä olleiden määrärahojen toteutumistaso eri tavoitteiden osalta oli 94 prosenttia. Jos kahta ensimmäistä vuotta verrataan kauteen 1989-1993, tulokset eivät vaikuta niin hyviltä. Vuosien 1989 ja 1993 välillä määrärahojen toteutuminen etenikin erittäin hyvin ja toteutumistasot olivat yli 99 prosenttia vuosina 1989 ja 1991-1993 (mutta ainoastaan 93,7% vuonna 1990). Vuonna 1994 yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen määrärahat voitiin sitoa lähes 99-prosenttisesti lähes kaikkien rahastojen osalta. Ainoastaan ESRrn maksusitoumusten taso oli 95 prosenttia (käyttämättä 272 miljoonaa ecua). Määrärahojen vajaakäytön pääasiallisena syynä oli yhteisöaloitteiden hyväksymisen viivästyminen vuonna 1994, jolloin ainoastaan 12 prosenttia määrä rahoista sidottiin. Käyttämättä jäikin 1,697 miljardia ecua, josta siirrettiin 339,1 miljoonaa ecua ja vuonna 1995 toteutui 311,6 miljoonaa ecua. Maksumäärärahojen toteutumistaso oli 75 prosenttia vuonna 1994 ja käyttämättä jäi 4,8 miljardia ecua. Vuonna 1995 tapahtuikin parannusta, sillä toteutumistaso oli 82 prosenttia ja käyttämättä jäi 3,759 miljardia ecua. Tämä vastaa ohjelmien toteuttamisen tosiasiallista aloittamista vuonna 1995. 2. 2. Kauden 1994-1999 kunkin rahaston määrärahojen toteutuminen 1994-1995 EAKR Taulukko 123: Kauden 1994-1999 EAKRm määrärahojen toteutuminen 1994-1995 (mukaan lukien siir retyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) Käytettävissä (I) Maksusitoumukset 1994-95 Tav. l Tav. 2 Tav. 5b Tav. 6 Yhteensii (2) % (2)/{l) Tav. l Tav. 2 Tav. Sb Tav. 6 Yhteensä (*) 16. 766,42 2. 932,64 581,95 44,26 20. 325,27 16. 705,60 - - 2. 931,52 - 485,60 - 44,26 49,12 24,84 198,05 4,82 5,93 99,04 545. 10 751,68 44,65 157,11 239,29 6,03 66,95 38,91 24,80 83,22 903,52 43,86 0,43 14,02 33,34 16,03 0,00 66,36 24,30 19. 96 2. 925,37 301,24 22,40 21,86 100% 100% 83% 100% 99% 16. 705,60 2. 931,52 485,60 44,26 20. 166,97 121,87 30,77 2. 142,06 3. 151,22 5. 956,94 1. 145,48 748,60 2. 301,29 6,46 105,27 92,21 2. 925,37 63,23 105,08 1. 271,13 Maksut 1994-1995 Tav. 2 Tav. 5b Tav. 6 Tav. l 10. 626,76 - 1. 375,72 - 257,48 - 22,13 53,75 1. 027,06 1. 847. 77 3. 582,35 107,89 568,45 1. 087,57 11,44 9,98 2. 161,09 169,41 24,39 17. 77 104,49 395,86 326,44 119,65 3. 01 33,48 13. 80 12. 40 26. 78 297. 66 11,20 10,93 Yhteensä 10. 626,76 1. 375,72 257,48 22,13 12. 282,09 80. 55 21,51 1. 171,87 1. 847,77 4. 013. 93 518. 14 568. 45 1. 229,15 3,22 52,32 40,45 2. 161,09 31. 38 37. 71 504,55 (•) Lukuun ottamana petosten toijunnan o u lu 0. 600 miljoonaa ecua käytettävissä olevia määrärahoja, 0. 045 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 0. 0J7 miljoonaa ecua maksuja. Vuoden 1995 lopussa yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen määrärahojen toteutu misessa näkyy EAKRrn osalta 1,3 prosentin eli 265 miljoonan ecun suuruinen hienoinen viivästymi nen verrattuna rahoitustaulukoiden vuosien 1994 ja 1995 eriin. Tämä johtuu erilaisista tilanteista. EAKRrn osalta tavoitteen 1 maksusitoumukset etenevät yleisesti ottaen rahoitussuunnitelmissa enna koitua nopeammin niiden määrän ollessa 526 miljoonaa ecua eli 3 prosenttia. Huomattavinta edistystä on tapahtunut Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa ja Portugalissa, joissa ylijäämä on yhteen sä 1,701 miljardia ecua. Sen sijaan Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on esiintynyt vajaakäyttöä yhteensä 1,178 miljardia ecua. Tavoitteen 2 EAKRrn maksusitoumukset puolestaan etenevät rahoitussuunnitelmassa ennakoitua hitaammin vajaakäytön ollessa 650 miljoonaa ecua eli 18 prosenttia. Tämä johtuu erityisesti siitä, Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 207 että useimmat tukitoimenpiteet hyväksyttiin vuoden 1994 lopussa ja vuoden 1995 aikana. Hyväksy- mistahdin vuoksi ohjelmat eivät edistyneet riittävästi, jotta toiset erät olisi voitu sitoa. Lukuisiin tukitoimenpiteisiin liittyi yksi ainoa maksusitoumus koordinointiasetuksen 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti, mikä paikkasi jonkin verran maksusitoumusmäärärahojen käyttöä. Toteutuminen vii västyi erityisesti Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningas kunnassa vajaakäytön ollessa yhteensä 709 miljoonaa ecua. Edistymistä tapahtui ainoastaan Itäval lassa, Luxemburgissa ja Ruotsissa, koska niitä koskeviin tukitoimenpiteisiin liittyi ainoastaan yksi maksusitoumus. Tavoitteen 5b osalta EAKRrn maksusitoumukset jäivät 305 miljoonaa ecua eli 39 prosenttia alhai semmiksi kuin rahoitussuunnitelmissa oli ennakoitu. Tämä johtui pääasiassa samasta syystä kuin tavoitteen 2 kohdalla. Toteutumisen viivästyminen koskee useimpia jäsenvaltioita, mutta erityisesti Ranskaa, Italiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Mainituissa kolmessa jäsenvaltiossa vajaakäyttö oli yhteensä 244 miljoonaa ecua. Ohjelmien toteuttaminen eteni sen sijaan tyydyttävästi Espanjassa ja Tanskassa. Itävallan ja Suomen tukitoimenpiteet hyväksyttiin vuonna 1995. Tavoitteen 6 tukitoimenpiteet hyväksyttiin vuonna 1995. Ensimmäisistä eristä tehtiin maksusitou mukset toimintasuunnitelman mukaisesti. Ottaen huomioon, että vuonna 1994 hyväksyttiin ainoastaan joitakin yhteisöaloiteohjelmia EAKRrn vuoden 1995 talousarvion toteutuminen kuvastaa tukitoimenpiteiden edistymistä vuosina 1994 ja 1995. Kaikkien alueellisten aloitteiden toteuttaminen viivästyi yleisesti verrattuna niiden ennakoituun edistymiseen (833 miljoonaa ecua eli 32%). Koska kyseisten aloitteiden rahoituksen toteutuminen riippuu suoraan ohjelmien hyväksymisestä, maksusitoumusmäärärahojen käyttöön vaikutti suuresti niiden uusien ohjelmien lukumäärä, joihin kuuluu ainoastaan yksi maksusitoumus. Maksusitoumus määrärahojen toteutumisesta ei siis voi tehdä mitään selkeää johtopäätöstä yhteisöaloitteiden rahoi tuksen toteutumisen edistymisestä. ESR Taulukko 124: Kauden 1994-1999 ESR:n määrärahojen toteutuminen 1994-1995 (mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) KlyletUvissa(l) Tav. l Tav. 2 Tav. 3 Tav. 4 Tav. 5b Tav. 6 Yhleensï (2) Maksusitoumukset 1994-95 Tav. l Tav. 2 Tiv. 3 Tav. 4 Tav. Jb Tav. 6 Yhtceusl (') 6572,80 1187,19 3822,31 634,59 256,95 32,49 12506,33 (* j LiÄutm ouaniMU pciotl-tA loijunnjn 5. 780,37 - - 865,39 - - - 3. 357. 11 - 363. 63 - 180. 31 - 32. 49 13,04 5,45 88,80 4. 63 97. 76 6. 00 85. 00 307,77 29. 61 1,55 1,29 27,46 13. 29 426. 59 118. 10 778,40 95,39 64. 71 200,47 6. 46 282,27 64,06 60,61 0. 53 22. 23 11,70 14. 35 0,11 2,22 13. 68 60,33 73. 00 975,00 14,83 0,00 5,18 21. 10 0,00 11. 39 - 36,47 5. 780,37 865^9 3. 357,11 363,63 180,31 32,49 10. 579,31 141,68 97,74 1. 620,15 684. 71 2. 338. 18 1. 276,67 619,31 798. 44 9,04 352,99 109,72 795. 89 107,74 106. 95 1. 520. 11 % (2)/(D 88% 73% 88V. 57% 70% 100% 85% Maksut 1994-1995 Tav. 3 Tiv. 4 Tav. 5b Tav. 6 Yhteensl Tav. l Tav. 2 4. 084. 30 - - 502. 13. - 2. 407. 64 - 188. 68 - 100,57 - 16. 25 19,76 852. 73 411,53 1. 166. 94 130. 65 539. 76 200. 27 5. 06 2. 52 650. 18 4,93 2,23 52,45 74. 51 74,24 234,26 2. 32 3. 00 14,81 0,77 0,64 15. 44 52. 10 96,85 7. 21 244. 54 65. 83 503. 68 47,70 35. 70 30. 33 0. 97 19. 03 7,62 100,23 30. 31 0,34 11. 12 5. 85 5,59 253. 32 32,03 7. 18 0,05 1,11 6. 84 3. 15 11,28 221,20 30. 17 36,50 818,57 7. 42 0,00 2,59 0,00 - 23,04 10. 55 5. 70 4. 084,30 502,13 2. 407,64 188,68 10037 16,25 7. 299. S7 102. 29 80. 11 1. 169. 69 411. 53 1. 536. 62 814. 58 539. 76 368,32 6,95 289. 64 54. 86 650. 18 53. 88 53. 48 1. 167. 70 104. 89 a maXuiiiUMiinuksia ja 0,011 miljoonaa ecua maksuja Vuosien 1994 ja 1995 kaikkien määrärahojen toteutumistilanne vaikuttaa paremmalta kuin pelkäs tään vuoden 1995 tilanne. Kaikki tavoitteet huomioon ottaen maksusitoumusmäärärahojen toteutu mistaso oli 85 prosenttia, mikä heijastaa ohjelmien monen vuoden ajalle jaettua toteuttamista. Vuoteen 1995 verrattuna tilanteet eivät kuitenkaan eroa suuresti eri tavoitteiden ja jäsenvaltioiden kohdalla. Lukuun ottamatta tavoitetta 6, jonka osalta määrärahat käytettiin kokonaisuudessaan, eniten määrärahoja käytettiin tavoitteen 1 osalta käytettävissä olleina määrärahoina (83'•/o), vuoden 208 Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraluistoista 1995 1995 eränä (86%) tai kauden 1994-1995 eränä (91%) ilmoitettuna. Lukuihin kätkeytyvät kuitenkin huomattavat viivästykset kahdessa jäsenvaltiossa (Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta). Tavoitteen 3 toteuttaminen oli Saksassa selvästi jäljessä (18% vuoden 1995 rahoitussuunnitelmasta ja 58°7o kauden 1994-1995 rahoitussuunnitelmasta) ja Belgiassa hieman jäljessä (53% vuoden 1995 rahoitus suunnitelmasta). Tavoitetta 4 koskevaa vuoden 1995 erää ei puolestaan voitu käyttää ollenkaan Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa ja Ruotsissa. Huolimatta vuonna 1995 tehdyistä, yhtä ainoaa maksusitoumusta koskevista lukuisista päätöksistä tavoitteiden 2 ja 5b yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ja toimenpideohjelmien osalta, niiden toteuttaminen edistyy varsin hitaasti taikka polkee paikoillaan Tanskassa (tavoitteet 2 ja 5b), Saksassa (tavoitteet 2 ja 5b), Espanjassa (tavoite 5b), Ranskassa (tavoite 2), Italiassa (tavoitteet 2 ja 5b), Luxemburgissa (tavoite 5b) ja Alankomaissa (tavoitteet 2 ja 5b). Koska EMPLOYMENT-yhteisöaloitteen ohjelmat hyväksyttiin joulukuussa 1994 ja ADAPT-yhtei- söaloitteen ohjelmat toukokuussa 1995, jäsenvaltiot etsivät seuraavien kuukausien aikana yhteistyö kumppaneita muista valtioista. Tämän vuoksi hankkeiden edistäjien kanssa voitiin tehdä ensimmäi set sopimukset vasta vuoden 1995 puolivälissä eikä vuoden 1994 määrärahoja käytetty ollenkaan ja vuoden 1995 käyttöaste jäi keskimääräistä pienemmäksi. EMOTR Taulukko 125: Kauden 1994-1999 EMOTRAn määrärahojen toteutuminen 1994-1995 (mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) Käytettävissä (1) Maksusitoumukset 1994-95 Tav. l Tav. 5a** Tav. 5b Tav. 6 Yhteensä (2) % (2)/(l) Tav. l Tav. Sa Tav. ib Tav. 6 Yhteensä * 4275,92 1769,48 515,41 47,74 6608,55 4:275,75 - 1. 387,32 - 515,34 - 47,74 4. 275,75 1387,32 515,34 47,74 6. 226,15 100% 78% 100% 100% 94% Tav. l 2. 844,47 6,08 578,67 518,12 691,08 37,65 •285,46 '251,65 1,55 1,90 419,63 Maksut 1994-1995 Tav^a*»* Tav. 5b Tav. 6 Yhteensä 730,60 - 303,81 - 23,87 16,51 19,19 209,82 1,40 1. 29 78,44 55,81 242,97 75,52 88,42 58,73 5,37 12,15 30,75 30,71 6,86 41. 73 24,39 0,15 4,05 15,65 5. 56 0,00 8,93 18,40 5. 47 2. 844,47 730,60 303,81 23,87 3. 902,74 23,99 20,48 866,93 518,12 822. 41 369. 04 285,46 334,77 5. 52 17. 75 48. 30 419,63 54,67 12. 33 103,35 861. 60 699,19 979,67 69,21 332,56 477,78 2,79 53,03 38,67 2,57 322,72 135,24 ' 77,41 518,73 104,15 151,36 117,47 12,22 25,27 61,50 48,78 0,30 9. 37 31. 30 61,42 13,72 85,16 11,60 0,00 17,87 36,80 10,94 69,82 41,24 1. 319,56 699,19 1. 161,23 739,30 332,56 644,03 12,52 36,54 96,60 776,14 109,82 24,66 162,94 52,69 * Lukuun ottamalla petosten torjunnan osalla 0,400 miljoonaa ecua käytettävissä olevia määrärahoja, 0,010 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 0. 008 miljoonaa ecuamaksuja " Lukuun ottamana 43,65 miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-I000 (Suoraan markkinapolitiikkaan liittyvät rakenteelliset loimet) seka 356. 6 miljoonaa ecua asetuksen (ETY) No 2328/91 mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994) • •• Lukuun ottamana 43. 6S miljoonaa ecua budjettikohdasta B2-I000 ja 417,02 miljoonaa ecua asetuksen (ETY) No 2328/91 mukaisia korvauksia (ainoastaan vuonna 1994). Vuoden 1995 lopussa EMOTRrin ohjausosastosta rahoitettavien yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen maksusitoumusmäärärahoja on käytetty hieman rahoitustaulukoissa ilmoitet tuja vuosien 1994 ja 1995 eriä vähemmän (0,4% eli 25,6 miljoonaa ecua). Kokonaistilanteeseen ovat kuitenkin vaikuttaneet monet eri tekijät. Yleisesti ottaen tavoitteen 1 maksusitoumukset olivat rahoitussuunnitelmiin verrattuna 790 miljoonaa ecua eli 23 prosenttia edellä. Toteuttaminen edistyi ennakoitua nopeammin erityisesti Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa ja Portugalissa. Sen sijaan toteuttaminen viivästyi Ranskassa ja Italiassa. Tavoitteen 5a maksusitoumukset olivat rahoitussuun nitelmiin verrattuna 115 miljoonaa ecua eli 8 prosenttia jäljessä. Tämä johtui erityisesti asetusta (ETY) Nro 2328/91 (maatalousrakenteet) koskevasta vajaakäytöstä kaikkialla ja erityisesti Italiassa sekä asetuksen (ETY) Nro 866/90 (kaupanpitäminen ja jalostaminen) mukaisten toimenpideohjel mien toteuttamisen yhden vuoden viiveestä kaikkialla muualla paitsi Espanjassa ja Luxemburgissa. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 2(N Yleisesti ottaen tavoitteeseen 5b liittyvät EMOTRrin maksusitoumukset olivat rahoitussuunnitelmiin verrattuna 25 miljoonaa ecua eli 32 prosenttia jäljessä, koska toimenpideohjelmien toteuttaminen viivästyi kaikkialla muualla paitsi Espanjassa ja Saksassa. Tavoitteen 6 tukitoimenpiteet hyväksyttiin vuonna 1995. Ensimmäisistä eristä tehtiin maksusitoumukset, joten mitään poikkeuksia toiminta suunnitelmasta ei esiintynyt. Koska vuonna 1994 hyväksyttiin ainoastaan joitakin yhteisöaloiteohjel mia (erityisesti LEADER), vuoden 1995 talousarvion toteutuminen kuvastaa tukitoimenpiteiden edistymistä vuosina 1994 ja 1995. KOR Taulukko 126: Kauden 1994-1999 KOR:in määrärahojen toteutuminen 1994-1995 (mukaan lukien siirre tyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat — miljoonaa ecua) Käytettävissä (1) Tav. l Tav. 5a Tav. 6 Yhteensä (2) Maksusitoumukset 1994-95 Tav. l Tav. 5a Tav. 6 Yhteensä (*) 506,84 -'• 317,97 1,43 826,23 • 506,84 313,45 1,43 506,84 313,45 1,43 821,71 % (2)/(D 100% 99% 100% 99% Tav. l 199,28 Maksut 1994-95 Tav. 5a Tav. 6 Yhteensä 149. 28 0,72 199,28 149,28 0,72 349,28 (*) Lukuun Mlamttu 0,100 miljoonaa ecua petosten torjuntaa varten käytettävissä olevia määrärahoja Vuosina 1994-1995 KORrin määrärahojen toteutumistaso on tyydyttävä, sillä yhteisön tukikehyste n/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen käytettävissä olleista maksusitoumusmäärärahoista toteutui 99 prosenttia (käyttämättä 4,5 miljoonaa ecua). Vuoden 1995 lopussa tavoitteen 1 maksuista oli suoritettu 199,3 miljoonaa ecua vuosien 1994 ja 1995 välillä sidotuista 506,8 miljoonasta ecusta. Tämä on varsin kohtuullista, kun otetaan huomioon, että suunnittelukauden teki lyhyemmäksi ohjelmien hyväksyminen vuoden 1994 lopussa. Vastaavasti kalastusta koskevan tavoitteen 5a koh dalla vuoden 1995 lopussa oli maksettu 151,6 miljoonaa ecua vuosina 1994-1995 sidotuista 317,8 miljoonasta ecusta (48%), mikä tekee tuloksesta tyydyttävän. Vuosi 1995 oli tavoitteen 6 ensimmäi nen suunnitteluvuosi ja vuoden 1995 luvut ovat kohtuullisia (0,72 miljoonaa ecua maksettu sidotuista 1,43 miljoonasta eli 50%). PESCA-aloitteen osalta sidottiin 53,1 miljoonaa ecua 81 miljoonasta ecusta (65%) ja maksettiin 17,2 miljoonaa ecua sidotuista 53,1 miljoonasta ecusta (32%). 210 Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraluistoista 1995 B. TARKASTUKSET JA VARAINHOITO Komissio vastaa perustamissopimuksen 205 artiklan nojalla yhteisön talousarvion ja siten myös rakennerahastojen talousarvion toteuttamisesta. Se valvoo, että kyseinen toteuttaminen sujuu moit teettomasti ja tehokkaasti, koska siitä riippuu yhteisön rakenteellisen toiminnan tehokkuus ja uskottavuus. Tässä yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon, että jäsenvaltiot vastaavat rakenne rahastojen ohjelmien ja hankkeiden paikallisesta hallinnosta rakennerahastojen toimintaa ohjaavan toissijaisuus- ja yhteistyöperiaatteen mukaisesti. Toisen suunnittelukauden (1994-1999) käynnistyessä | ja rakennerahastojen määrärahojen kasvaessa komissio kiinnittää kuitenkin erityistä huomiota I itsensä ja jäsenvaltioiden soveltaman hallinto- ja valvontajärjestelmän laatuun. Kaikki osapuolet 1 ovat tietoisia tästä tarpeesta, sillä esimerkiksi Strasbourgissa maaliskuussa 1995 pidetyssä ministerita son epävirallisessa kokouksessa komissio ja jäsenvaltiot pääsivät yhteisymmärrykseen tarpeesta parantaa ja vahvistaa rakennerahastojen valvontaa ja hallintoa. Tämän seurauksena aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaava komission jäsen Monika Wulf-Mathies otti jäsenvaltioihin toukokuussa 1995 kirjallisesti yhteyttä korostaen jälleen kerran yhteisön määrärahojen varainhoitojärjestelmän sekä valvonta- ja arviointitoimien parantamisen tärkeyttä ja pyytäen jäsenvaltioita toteuttamaan näiden vaatimusten täyttymisen varmistavat aiheelliset toimenpiteet. Tässä suhteessa komissio kiinnitti vuonna 1995 huomiota sekä sen paikan päällä vuodesta 1994 alkaen suorittamien ja edelleen vuonna 1995 jatkamien tarkastusten vahvistamiseen että erityisesti varainhoidon rationalisointi- ja paranta mistoimien aloittamiseen. 1. Tarkastukset 1. 1. Rakennerahastoista vastaavien yksiköiden suorittamat tarkastukset Komission tehtävänä on varmistaa, että asianmukaiset ohjelmien valvontaa ja varainhoitoa koskevat järjestelmät otettiin käyttöön jäsenvaltioissa. Se järjestääkin paikan päällä suoritettavia tarkastuksia sekä järjestelmien tarkastuksia varmistaakseen rakennerahastojen määrärahojen asianmukaisen käy tön. Asetuksen (ETY) Nro 4253/88 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisön varojen moitteettoman käytön takaaminen ja säännönvastaisuuksien estäminen ovat kuitenkin ensi sijassa jäsenvaltioiden vastuulla. Tästä syystä ne vastaavat menojen toteutumisesta komissiolle esitettävien todistusten luotettavuudesta sekä ohjelmien toteuttamisesta aiheutuvien menojen tukikelpoisuudesta. Niinpä kustakin rakennerahastosta vastaavat yksiköt suorittavat erityisiä tarkastuksia. Kaikkien tarkastus ten tarkoituksena on toisaalta todeta valvonta- ja hallintojärjestelmien luotettavuus jäsenvaltioissa ja toisaalta tarkastaa ohjelmista aiheutuvien menojen asianmukaisuus. Vuonna 1995 tarkastustoimia sovitettiin yhteen entistä enemmän sekä keskenään että varainhoidon valvonnan, UCLAFrin1 ja tilintarkastustuomioistuimen toimien kanssa. EAKR: Vuonna 1995 EAKRrn osaksi tuli 20 paikan päällä suoritettua tarkastustehtävää (yksi Tanskassa ja Alankomaissa, kaksi Ranskassa, Italiassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnas sa, kolme Espanjassa ja Portugalissa, neljä Saksassa). Asetuksen (ETY) Nro 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 23 artiklan mukaisesti tarkastusohjelmat toimitetaan tiedoksi kyseisille jäsenval tioille. Tarkastusten tavoitteena on varmistaa ensisijaisesti hallintoa ja toimien sisäistä valvontaa koskevan järjestelmän olemassaolo ja tehokkuus sekä komissiolle toimitettujen tietojen luotettavuus (erityisesti menojen toteutumisesta annetut todistukset). Toiseksi niillä varmistetaan EAKRrn määrä rahojen asianmukainen käyttö sekä kirjanpidon täsmällisyys, laillisuus, säännönmukaisuus ja moit teeton varainhoito kunkin tukimuodon, yhteisön asetusten ja yhteisön politiikkojen perusteella. Kukin tarkastusohjelma on laadittu ottaen huomioon muun muassa varainhoidon valvonnan ja tilintarkastustuomioistuimen suorittamat tarkastukset, riskianalyysin tulokset ja aiempien tarkastus ten tulokset. Komission petosten torjuntaa koordinoiva yksikkö. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Tarkastukset osoittavat, että erityisiä tai järjestelmällisiä rikkomuksia esiintyy usein paikallisissa toimissa. Yleensä kyseessä ovat puutteet yhteisön ennakoiden ja maksujen perusteena olevien menojen toteutumisesta annettujen todistusten luotettavuudessa sekä yhteisön sääntelyyn riittämät tömästi mukautettujen tiettyjen sisäisen valvonnan menetelmien heikkous. Menoilmoituksiin sisältyy usein sellaisia menoja, joita EAKR ei voi rahoittaa (esimerkiksi palkat tai ministeriöiden taikka muiden julkisten elinten toimintakustannukset), ja tosiasiallisesti aiheutuneiksi menoksi todennetut kustannukset saattavat käsittää arvioita tulevista, muista kuin reaalisesti aiheutuneista menoista. Toisinaan tuensaajien menoilmoitukset toimitetaan komissiolle, ja jäsenvaltioiden nimeämät virano- , maiset todentavat ne komissiolle ilman sisäistä valvontaa, mistä seuraa muodollisia virheitä ja epäsäännönmukaisuuksia. Lisäksi monilla alueilla julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä ei noudateta täydellisesti eikä tukitoimenpiteiden suunnittelua seurata taikka arvioida riittävän tarkas ti. Esimerkiksi tietyissä tapauksissa ei oikeudellisia ja rahoitusta koskevia sitoumuksia eikä maksuja toteuteta ennen tuen myöntämisestä tehdyissä päätöksissä mainittuja määräaikoja. ESR: Kuten EAKRmkin kohdalla vuosittain, jäsenvaltioille lähetettiin ennen vuoden 1995 alkua koordinoitu tarkastusohjelma. Kyseinen ohjelma toteutettiin ennakoidusti. Käyntejä tehtiin yhteensä 73, joista 10 prosenttia tehtiin ennalta suunnittelematta yhdessä UCLAFrin kanssa. Yleensä tarkas tukset kohdistuivat hallintojärjestelmiin, ja niiden avulla oli mahdollista osoittaa tiettyjä kansallisen, alueellisen ja paikallisen hallinnon heikkouksia. Ne analysoidaan yhteistyössä ja niihin etsitään ratkaisuja, joilla voidaan varmistaa yhteisön ja kansallisten varojen moitteeton hoito. Tarkemmin sanottuna tarkastusten avulla voitiin paljastaa ongelmia, jotka liittyvät muihin kuin tukikelpoisiin menoihin (esimerkiksi rahoituskulut), ESRrään kuulumattomiin toimiin, verotuksen kannalta epäi lyttäviin kirjanpitoasiakirjoihin, ALVroa koskevien säännösten noudattamatta jättämiseen jäsenval tioiden osalta, moitteettoman varainhoidon noudattamatta jättämiseen (suhteettomat kustannukset) jne. Tarkastukset paljastivat myös joitakin petostapauksia, joita koskevia oikeudellisia tietoja kansalliset viranomaiset laativat parhaillaan. EMOTR: Vuonna 1995 EMOTRm määrärahojen käyttöön liittyvien tarkastusten määrä kasvoi huomattavasti verrattuna vuoteen 1994 (21). Tarkastuksia tehtiin 35 ja ne järjestettiin joko EMO TRrsta vastaavien yksiköiden tai kyseisten jäsenvaltioiden varainhoidon valvojan aloitteesta. Tarkas tukset kohdistuivat käytettyihin järjestelmiin tai kirjanpitomerkintöihin, joiden osalta varmistettiin yhteisön sääntöjen noudattaminen. Etusija annettiin ensimmäisen suunnittelukauden 1989-1993 ohjelmille ja toimille, sillä kyseisen kauden maksusitoumukset tuli toteuttaa ennen vuoden 1993 loppua tai, jos määräaikaa oli pidennetty, vuoden 1994 tai 1995 aikana. Jäsenvaltioita pyydettiin jälleen kerran asetuksen (ETY) Nro 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 23 artiklan mukaisesti lisäämään omien tarkastustehtäviensä määrää ja toimittamaan komissiolle säännöllisesti näiden tarkastusten tulokset. Useimpien jäsenvaltioiden ilmoitettujen menojen tarkastamista varten käyttöönottama järjestelmä toimii yleensä hyvin. Heikkouksia ja sääntöjenvastaisuuksia paljastui kuitenkin joissakin jäsenval tioissa ja toimenpiteissä. Tyhjentävää luetteloa antamatta esimerkkeinä voidaan mainita ennen laillisuuteen liittyvät epävarmuudet, määrätyn kauden loppua toteutettujen maksusitoumusten EMOTRm osarahoitusta koskevan mainonnan ja tiedotuksen puuttuminen, yhteisön sääntöjen noudattamatta jättäminen julkisten hankintojen alalla, tuen myöntäminen sellaisille menoille, joilla ei ole tukioikeutta, sopimattomat ja riittämättömät valvontatoimenpiteet, merkittävät viivästykset lopullisille tuensaajille suunnatuissa maksuissa, muuntokurssin virheellinen soveltaminen sekä yhtei- sörahoituksen myöntäminen samanaikaisesti kahdesta eri lähteestä. KOR: Vuoden 1995 aikana KORrsta vastaavat yksiköt tekivät kuusi tarkastusta (yhden Kreikassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kaksi Espanjassa), joiden tarkoituksena oli tarkastaa 20 vanhojen säädösten (asetukset (ETY) Nro 4028/86 ja Nro 4042/89) perusteella rahoitet tua hanketta, sillä KORriin liittyvät tarkastukset alkavat vasta vuonna 1996. Näiden käyntien aikana sääntöjenvastaisuuksia paljastui neljässä jäsenvaltiossa. Ranskassa (La Seyne-sur-Mer, Saint-André) tuensaaja itse keskeytti vesiviljelyhankkeen (mahdollista pidättämistä koskevasta päätöksestä kes kustellaan paraikaa) ja toinen tuensaaja esitti muita kuin tukikelpoisia menoja. Kreikassa (Thessalo- nike, Halkidiki, Ateena) jalostustehdas ei ollut vielä aloittanut toimintaansa (jäsenvaltiolta on 212 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 pyydetty kertomusta vuodeksi 1996) ja erään ankerias viljelyhankkeen osalta jäsenvaltiota pyydettiin kohdistamaan perinpohjainen tarkastus tuensaajana ja rakentajana toimiviin yrityksiin. Espanjassa (Madrid) eräästä jalostushankkeesta löydettiin vähäinen määrä muita kuin hyväksyttäviä menoja. Lopuksi Italiassa (Napoli ja Bari) kolmen tarkastetun jalostusta/kaupanpitämistä koskevan hank keen toteuttamisen todettiin viivästyneen huomattavasti. UCLAF osallistui tarkastuksiin Kreikassa ja Madridissa. Muiden tarkastusten yhteydessä ei todettu mitään suurempia rikkomuksia eli Lugossa (Galicia, Espanja) laivanrakennushankkeiden osalta ja Skotlannissa kuuden vesi viljelyhankkeen osalta. Kaikkien rahastojen osalta kunkin tarkastuksen tulos ilmoitetaan useimmissa tapauksissa kyseiselle jäsenvaltiolle, jolle huomautetaan puutteista ja jota pyydetään muuttamaan menettelyjä voimassa olevan sääntelyn mukaisesti. Useissa tapauksissa komissio pyytää myös jäsenvaltioiden nimeämää viranomaista esittämään uuden menoilmoituksen asianmukaisesti korjattuna ja tekee lisäksi tarvitta vat rahoitusta koskevat mukautukset. Komission yksiköt voivat kuitenkin tilanteen sitä vaatiessa jäädyttää kaikki uudet rahavirrat. Siinä tapauksessa ne ehdottavat jäsenvaltiolle asetusten säännös ten perusteella joitakin yleisiä tai erityisiä ratkaisuja, jotka mahdollistavat yhteisön sääntöjen ja kansallisten säännösten noudattamisen. Tämän jälkeen ne seuraavat niiden toimeenpanoa. Kun oletettuja petostapauksia koskevat oikeudelliset tutkimukset aloitetaan, komissio lakkauttaa maksut kunnes menettely on saatu päätökseen, jotta se voisi toimia tapauksen edellyttämällä tavalla (maksu, alentaminen, peruuttaminen). Tarkastusten tärkeimpänä vaikutuksena on kuitenkin rakennerahasto jen hallinnosta ja sisäisestä valvonnasta vastaaville viranomaisille ja alueellisille yksiköille niistä koituva oppi, sillä käynnit korjaavat niiden käytäntöjä ja sääntöjen vastaisia menettelyjä. Lisäksi komission yksiköt muistuttavat säännöllisesti jäsenvaltioiden viranomaisia siitä, että on tarpeen soveltaa kaikilla hallinnon tasoilla rahoituksen toteuttamista koskevia määräyksiä, jotka sisältyvät ohjelmien hyväksymisestä tehtyihin komission päätöksiin. Vuonna 1995 rahastoista vastaa vat yksiköt korostivat erityisesti tilintarkastustuomioistuimen (sektorikirjeet, vuosikertomus) ja varainhoidon valvojan suorittamien tarkastusten tulosten seurantaa ja syvensivät suhteitaan UCLA- Frin kanssa. Edelleen kukin yksiköistä osallistui komission keskusteluihin menojen tukikelpoisuu teen liittyvistä ongelmista2. Valvontaa vahvistettiin myös rakennepolitiikan rahoituksen epäsäännönmukaisuuksista ja aiheetto masti maksettujen summien takaisinperinnästä annetulla komission asetuksella (EY) Nro 1681/94. Yleisesti ottaen jäsenvaltioiden toimittamien tiedonantojen perusteella syntyvä tilanne ei ole lähes kään tyydyttävä3, sillä komissio löytää edelleen lukuisia tiedottamatta jääneitä sääntöjenvastaisuuk sia. Lopuksi on muistutettava, että komissio esitti lokakuussa 1995 Euroopan parlamentin pyynnöstä kertomuksen, jossa käsiteltiin rakennerahastojen hallintoa koskevia rikkomuksia Saksan uusissa osavaltioissa4 kauden 1991-1993 aikana. Kyseisessä kertomuksessa tuodaan erityisesti julki, että havaitut oletetut sääntöjenvastaisuudet ja petokset, hallinto- ja valvontajärjestelmien heikkoudet, epätietoisuus yhteisön säännöistä ja hallintojärjestelyn riittämättömyys johtuivat poikkeuksellisesta poliittisesta, taloudellisesta ja hallinnollisesta tilanteesta, joka vallitsi uusissa osavaltioissa kyseisen siirtymäkauden aikana. Kertomuksessa luetellaan myös komission ja jäsenvaltion rikkomusten selvittämistä ja estämistä varten toteuttamat toimenpiteet. 1. 2. Varainhoidon valvonnan suorittamat tarkastukset Varainhoidon valvonta suunnitteli rakennerahastoihin kohdistuvat valvontatoimensa vuonna 1995 varainhoidon parantamiseksi parhaillaan käytävien keskustelujen perusteella5. Toiminnassa kiinni- 2 Katso jäljempänä 1. 2. Varainhoidon valvonnan suorittamat tarkastukset. ' Katso vuosikertomus 1995 "Yhteisön taloudellisen edun suojaaminen" (KOM(96)175 lopullinen). 4 EYVL N:o L 353, 17. 12. 1990. 5 Katso jäljempänä 2. Varainhoidon parantaminen. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 213 tettiin huomiota tarkastusten rationalisointiin mm. toisaalta tarkastelemalla komission hyväksynnän myöntämistä koskevan otantajärjestelmän sovellettavuutta ja toisaalta lisäämällä järjestelmien tar kastuksia jäsenvaltioissa. Vuonna 1995 varainhoidon valvoja teki 86 tarkastusta paikan päällä ja tarkastettavia tukimuotoja vastaavat tarkastetut menot olivat yhteensä noin 7,250 miljardia ecua. Tarkastusohjelman tavoittee na oli ensisijassa varmistaa rakennerahastojen toimien laillisuus, säännönmukaisuus ja tehokkuus ja samanaikaisesti täydentää rahasto- ja jäsenvaltiokohtaisesti varainhoidon valvonnan halussa olevia tarkastusasiakirjoja sekä saattaa ajantasalle vuonna 1994 laadittu järjestelmien tarkastuskertomus. Tämän vuoksi tarkastukset kohdistuivat pääasiassa jäsenvaltioissa kaikkia rahastoja varten käyttöö notettujen hallinto- ja valvontajärjestelmien tarkastukseen varainhoidon valvojan kehittämää tar kastusmenettelyä noudattaen. Melko usein todettiin, etteivät jäsenvaltioiden nimeämien viranomais ten antamat menojen toteutumista koskevat todistukset aina perustuneet luotettavaan ja riittävään valvontajärjestelmään. Tämä koskee erityisesti menojen tukikelpoisuuden valvonnan riittämättö myyttä lopullisten tuensaajien toimittamien rahoitusta koskevien tietojen eri käsittelytasoilla, mistä seuraa, että tietyt menot hylätään tukeen kelpaamattomina hankkeiden tasolla satunnaisesti toteute tuissa tarkastuksissa. Esimerkkeinä mainittakoon käytettyjen välineiden ostaminen, tukikausien ulkopuolella syntyneet yleis- ja henkilöstökulut, ilmoitetuista menoista vähennettävien tulojen kir janpitoon merkitsemättä jättäminen, menojen muuntaminen ecuiksi sääntöjenvastaisella tavalla (ESR), maanhankinta, sääntöjenvastaiset taikka ohjelmissa määrättyjen määräaikojen ulkopuoliset rahoitussitoumukset (EMOTR) jne. Lisäksi vuonna 1995 jatkettiin neuvotteluja, joiden tarkoituksena on laajentaa komission ja kysee seen tulevien kansallisten valvontaelinten väliset yhteistyöpöytäkirjat koskemaan uusia jäsenvaltioi ta, jotta eri viranomaisten, joita tarkastukset koskevat, voimavaroja voitaisiin käyttää hyväksi mahdollisimman tehokkaasti ja komission SEM 2000 — aloitteen osana vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti. Kreikan valtiovarainministeriön yhteyteen perustettu erityinen tarkastusten koordinoin tielin mahdollisti pöytäkirjan allekirjoittamisen Kreikan kanssa (huhtikuu 1995). Alankomaiden kanssa käydyt yksityiskohtaiset keskustelut mahdollistavat pöytäkirjojen sanamuodon mukauttami sen samankaltaisen rakenteen omaavien jäsenvaltioiden (erityisesti Yhdistynyt kuningaskunta, Ruot si, Suomi) ja liittovaltiorakenteen omaavien jäsenvaltioiden (Belgia, Saksa, Itävalta) hajautettuihin tai keskittämättömiin valvontajärjestelmiin. Olemassa olevien pöytäkirjojen osalta tarkastusten yhteensovittaminen on voitu toteuttaa Ranskan, Italian ja Espanjan kanssa vuoden alussa esitettyjen ja käsiteltyjen koordinoitujen suunnitelmien mukaisesti. Vuosien 1992 ja 1994 välillä noudatetun järjestelmien tarkastusta koskevan ohjelman ja edellä mainitun kertomuksen tuloksena huomattiin, että menojen tukikelpoisuuteen liittyi erityinen ongel ma. Tämä johtuu siitä, että rakennerahastojen toimintaa ohjaavissa asetuksissa ei anneta yksityis kohtaista määritelmää tukikelpoisista menoista, ja vaikka eri tukimuotojen hyväksymisestä annetuis sa teksteissä on tiettyjä yleisiä seikkoja koskevia vakiolausekkeita (toteutuneet ja maksetut menot, tositteet, lopullisen tuensaajan käsite, tukikelpoisuuteen liittyvät määräpäivät), niissä ei anneta erityisiä suuntaviivoja, jotka koskevat menojen tiettyjä momentteja tai erityistyyppejä. Tämän vuoksi komissiossa aloitettiin vuonna 1995 yksityiskohtainen keskustelu tiettyjen tukikelpoisuuteen liittyvien monimutkaisten ongelmien valottamiseksi. Tätä tarkoitusta varten syyskuussa 1994 perus tettu yksiköiden välinen työryhmä, jonka puheenjohtajana toimii varainhoidon valvoja, laati ensim mäisen yhteenvetokokonaisuuden, jossa täsmennetään ja yhdenmukaistetaan rakennerahastojen tietyt menopuolen momentit, kuten käytetyt välineet, kuoletukset, ALV, pankkikorot, tukikelpoi- suuskaudet, lopullisen tuensaajan käsite. Työ suuntautui pääasiassa avoimien ja valvottavissa ole vien yksityiskohtaisten sääntöjen laadintaan, jotta voitaisiin toteuttaa rahoitustekniikan toimenpitei tä, kuten riskipääomarahasto (komissio antoi suuntaviivat heinäkuussa 1995) ja takuurahasto. Useita tukikelpoisuuteen liittyviä kysymyksiä tarkastellaan vielä vuoden 1996 aikana (esimerkiksi sijoitukset kiinteistöihin ja maaomaisuuteen). Tästä syystä tukikelpoisuuskysymys kirjattiin osana jäljempänä kuvattua varainhoidon parantamista perustetun ja Euroopan valtiovarainministerien henkilökohtaisista edustajista koostuvan työryhmän esityslistalle. 214 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 2. Varainhoidon parantaminen Aloittaessaan tehtävänsä uusi komissio päätti käynnistää sisäisen keskustelun, joka koskee keinoja vahvistaa varainhoitoa komission sisällä. Keskustelut aloitettiin vuonna 1995 kolmessa vaiheessa, ja ne kattoivat kaikki rakennerahastoista vastaavat yksiköt. Ensimmäisessä vaiheessa sisäistä hallinto järjestelmää lujitettiin olemassaolevissa puitteissa rationalisoimalla komission rahoitusta koskevia menettelyjä ja yksiköitä. Tähän sisältyi tehokkaamman rakenteen luominen talousarvioista ja rahoi tuksesta vastaaville osastoille, paremman henkilöstökoulutuksen antaminen ja hallintovälineiden uudenaikaistaminen, jotta varainhoidossa käytettäviä menettelyjä voitaisiin järkiperäistää, yhteisön ohjelmia olisi mahdollista arvioida paremmin ja muiden yhteisön toimielinten esittämiä talousarviota koskevia huomautuksia voitaisiin edistää tehokkaasti. Toisen vaiheen tavoitteena oli uudistaa tuntu vammin menettelyjä ja sisäistä organisaatiota erityisesti talousarviota koskevan päätöksenteon avoi muuden lisäämiseksi ja toteutettujen toimien arviointimenettelyn luomiseksi. Nämä molemmat vaiheet käynnistettiin peräkkäin vuonna 1995 ja niitä jatkettiin rinnakkain koko vuoden ajan. Kolmas vaihe käynnistyi vuoden 1995 lopussa ja sitä on tarkoitus jatkaa vuonna 1996. Sen tavoittee na on vahvistaa ja kehittää jäsenvaltioiden välistä yhteistyöhön osallistumista sellaisilla aloilla, joilla niille kuuluu yhteisön määrärahoihin liittyviä tehtäviä. Tämä koskee ensisijassa rakennerahastoja. Ministeritasolla onkin aloitettu keskustelut useilla organisaatioon ja yhteisön määrärahojen jäsenval tioissa tapahtuvaan hallintoon liittyvillä aloilla, jotta määrärahojen harkittu ja tehokas hallinto tulisi taattua. Suoraan rakennerahastoihin liittyen tähän keskusteluun, joka tähtää jäsenvaltioiden ja komission välisen yhteistyön parantamiseen, kuuluu erityisesti kysymys rakennerahastojen osarahoi tukseen oikeuttavien menojen yhteisestä, avoimesta ja kaikkien hyväksymästä määritelmästä. Kes kustelut ratkaisevatkin ohjelmien lähitulevaisuuden sekä niiden valvonnan että niiden moitteettoman taloudellisen ja hallinnollisen toteuttamisen kannalta. Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 215 C. ERI RAHOITUSVÄLINEIDEN YHTEENSOVITTAMINEN 1. Koheesiorahasto Koheesiorahasto, rakennerahastot ja ympäristö Koheesiorahasto on rakennerahastojen rinnalla ympäristöhankkeisiin tuen tärkeim piä rahoitusvälineitä. Sen toimintaa ohjaavassa asetuksessa säädetään itse asiassa tarpeesta etsiä asianmukainen tasapaino liikenteen perusrakenteiden ja ympäristöä koskevien hankkeiden välillä, joiden alalla se on toimivaltainen. Vuosille 1993-1999 varatuista 16 miljardista ecusta koheesiora hasto on jo kohdentanut 45 prosenttia kahden ensimmäisen toimintavuotensa (1993-1994) määrä rahoista ympäristöhankkeisiin. Koko kautena tarkoituksena on jakaa määrärahat puoliksi ympä ristö-ja liikennehankkeiden välillä. Hankkeet koskevat esimerkiksi vesihuoltoa, jätevesien käsitte suurta lyä tai jätteiden johdonmukaisuutta ja yhteensopivuutta koheesiorahaston ja rakennerahastojen rahoituksen välil lä. tavoittelee mahdollisimman tapauksissa komissio tuhoamista. Kaikissa suuntautuvan Koheesiorahastosta annetun neuvoston asetuksen johdanto-osassa mainitaan, että ympäristön ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alalla koheesiorahaston, rakennerahastojen, ElPrn ja yhtei sön muiden rahoitusvälineiden avulla käynnistetyt tukitoimenpiteet olisi sovitettava yhteen'. Sen 1 artiklassa säädetään, että koheesiorahasto voi myötävaikuttaa hankkeiden teknisesti ja taloudellisesti itsenäisten vaiheiden rahoittamiseen. Tässä yhteydessä komissio valvoo, ettei useista vaiheista koos tuvan hankkeen mitään menopuolen momenttia rahoiteta samanaikaisesti koheesiorahastosta ja rakennerahastoista. Lisäksi koheesiorahastosta annetun asetuksen 9 artiklassa (avun yhdistely ja päällekkäisyys) säädetään, ettei mihinkään menopuolen momenttiin voida antaa samanaikaisesti koheesiorahaston ja rakennerahastojen tukea ja ettei koheesiorahaston ja muiden yhteisön rahoitus välineiden myöntämän kokonaisavun määrä saa olla yli 90 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuk sista. Tämä säännös ei siis kiellä useita rahoitusvälineitä tukemasta erikseen samaa tärkeää hanketta niin kauan kun on varmaa, että hankevaiheen kustannukset voidaan selvästi erotella ajankohdan ja luonteen mukaan. Tavoitteena on, että koheesiorahasto voi osallistua erityisesti yhdessä EAKRrn kanssa kokonaisha- nkkeen kahden tai useamman vaiheen toteuttamiseen. Käytettävissä olevien yhteisön rahoitusvälinei den yhteensovittaminen itse asiassa lisää tukitoimenpiteiden vaikutusta erityisesti Euroopan laajuis ten liikenneverkkojen alalla ja nopeuttaa verkkojen kehitystä. Hankevaiheiden suunnittelu edellyt tääkin rahoitusvälineiden kiinteää yhteensovittamista sekä hankkeiden aineellista ja taloudellista seurantaa. Rakennerahastoista erityisesti EAKRrn ja vähäisemmässä määrin EMOTRm tarkoitukse na onkin tukea ympäristön ja Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alan hankkeita. Sen vuoksi on toteutettu toimenpiteitä kaksinkertaisen rahoituksen välttämiseksi. Kyseiset toimenpiteet koskevat ensisijassa koordinointitoimien käyttöönottoon sovellettavia menette lyjä. Komissio huolehti aluksi yleisen koordinointitoiminnan toteuttamisesta yhteisön tukikehyksiä valmisteltaessa, jotta tavoitteeseen 1 kuuluvien koheesiorahaston tuensaajamaiden maksusitoumuk set voitaisiin kaksinkertaistaa reaalisesti kuten Edinburghin Eurooppa-neuvoston kokouksessa pää tettiin. Yhteisön tukikehysten rahoitussuunnitelmissa on sen vuoksi ilmaistu selkeästi koheesiorahas tosta myönnetyt varat2. Esimerkiksi Espanjassa ainoastaan tietyt alueet ovat oikeutettuja tavoitteen 1 mukaiseen tukeen ja 7,950 miljardia ecua koheesiorahaston rahoitusosuudesta kaudelle 1993-1999 merkittiin yhteisön tukikehysten tavoitteen 1 kohdealueille. Tämä summa määritettiin Edinburghissa asetetun tavoitteen perusteella. Toissijaisuus- ja yhteistyöperiaatteiden mukaisesti sopivien hankkei den, joilla taataan rakennerahastojen määrärahojen reaalinen kaksinkertaistuminen Espanjan vähi ten vaurailla alueilla, esittäminen kuuluu kansalliselle hallitukselle ja tavoitteen 1 tukikehyksen seurantakomitealle. Koska koheesiorahasto ei ole luonteeltaan alueellinen, se ei yleensä kokoa alueellisia tietoja. ' Neuvoston asetus OEY) N:o 1164/94, 16. 5. 1994, EYVL N:o L 130, 25. 5. 1994. 2 Katso vuosikertomus 1994. 216 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Toiseksi konkreettisten hankkeiden yhteensovittaminen vaatii yhä suurempaa huomiota, sillä raken nerahastot toimivat ensisijaisesti toimenpideohjelmien kautta, kun taas koheesiorahastosta rahoite taan yksittäisiä hankkeita tai hankeryhmiä. Tarkoituksenmukaisia koordinointimenettelyjä otettiin käyttöön rahastoa edeltäneen koheesion rahoitusvälineen toiminnan alkaessa sen varmistamiseksi, että esitettyjä hankkeita tai hankkeiden vaiheita ei ollut aikaisemmin esitetty rakennerahastoille. Rakennerahastojen hallinnosta vastaavia yksiköitä on kuultava ennen kuin komissio tekee päätöksen koheesiorahaston tuen myöntämisestä. Lisäksi on otettu käyttöön valvontatoimenpiteitä, jotta voi daan varmistaa, ettei mitään menopuolen momenttia voida rahoittaa samanaikaisesti rakennerahas toista ja koheesiorahastosta. Nämä menettelyt ovat toimineet tähän asti hyvin, sillä rakennerahasto jen ja koheesiorahaston hallinnosta vastaavien yksiköiden välillä ei ole ollut erimielisyyksiä eikä kaksinkertaista rahoitusta ole esiintynyt. Joissain tapauksissa jäsenvaltiot ovat esittäneet saman hankkeen eri vaiheita eri rahoitusvälineille, mutta kyseinen menettely on. sääntöjenmukainen. Suurhanke Portugalissa: Aluksi Cruz-Bragan moottoritie Portugalissa sisältyi kauden 1994-1999 tukikehyksiin ja se oli tarkoitus rahoittaa EAKRrstä. Kun koheesiorahas to perustettiin katsottiin, että kyseinen Euroopan laajuisiin liikenneverk koihin kuuluva investointi tulisi rahoittaa koheesiorahastosta, sillä näin EAKRrstä voitaisiin myöntää enemmän tukea liikenteen alalle. Niinpä moottoritien toinen rakennusvaihe poistettiin EAKRrn toimenpideohjel masta ja siirrettiin koheesiorahastosta rahoitettavaksi, josta sille myön nettiin suurempaa tukea koheesiorahastosta annetun asetuksen 7 artiklan mukaisesti. Jotta yhteisön tukien mahdolliselta päällekkäisyydeltä vältyt täisiin, komission yksiköt määrittelivät aluksi yhdessä kansallisten vira nomaisten kanssa hankkeen kaksi erillistä vaihetta aineellisia indikaatto reita käyttäen. Tämän jälkeen vahvistettiin varainhoitoa varten määrä päivä, josta alkaen koheesiorahasto hyväksyi maksupyynnöt ja tositteet. Lisäksi komissio lisäsi tarkastuksia silloin, kun tuki siirrettiin EAKRrstä koheesiorahastoon tehden kaksi tarkastuskäyntiä neljän kuukauden aikana. On sanomattakin selvää, että monivaiheisten ohjelmien hallinto kustannukset ovat pienemmät, kun työt ovat selkeästi eriteltyjä. Komissio tutkii parhaillaan, kuinka koheesiorahaston tukea saavat neljä jäsenvaltiota (Espanja, Kreikka, Irlanti, Portugali) voisivat osallistua entistä paremmin yhteensovittamiseen, sillä toimenpi deohjelmissa yksittäisten hankkeiden valinta tapahtuu yleensä suunnittelun alueellisella tasolla. 2. EBP Vuonna 1995 EIP vahvisti pitävänsä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvutta tärkeänä painopis tealueenaan. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoite esitettiin Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa. Vuonna 1995 myönnetyistä yhteensä 21,4 miljardin ecun lainoista (vuoteen 1994 verrattuna 7,5%:n kasvu, vuosina 1993-1994 l,6%:n kasvu) 18,782 miljardia myönnettiin yhteisössä (tämä tarkoittaa 5,2%:n kasvua vuoteen 1994 verrattuna, kun taas vuosien 1993-1994 lasku oli 2%). Kehityksessä jälkeen jääneille tai teollisuuden taantumisesta kärsiville alueille myön nettiin 12,144 miljardia ecua. Taulukko 127: EIP — Alueelliseen kehitykseen suunnattu rahoitus (miljoonaa ecua) 1995 1994 1993 EIP:n koko toimima yhteisössä (1) Alueellinen kehitys Tavoite l Koheesiorahaston tukea saavat maat 5. 748 48% 4. 746 39% (1) Myönnetyn rahoituksen määrä, is. yksinäiset allekirjoitetut rahoitussopimukset ja osoitetut määrärahat tämänhetkisistä globaalilainoista 17. 682 12. 035 18. 782 12. 144 68% 5 881 48% 4. 648 38% 16. 779 L2 462 74% 7. 228 58% 6. 142 34% Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 217 Vuonna 1993 hidastunut rahoituksen keskittäminen alueellisen kehittämisen kohdealueiden inves tointeihin (72% vuonna 1994 verrattuna 74%:iin vuonna 1993) väheni edelleen vuonna 1995 (68%). Vastoin kauden 1989-1993 aikana havaittua kasvavaa suuntausta, pankin alueelliseen kehitykseen kohdistuva toiminta kasvoi absoluuttisesti, mutta on reaalisesti vuoden 1992 tasoa alhaisempi. Heikkenemisestä huolimatta taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus on edelleen ElPrn paino pistealueita. Kaikilla kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla (tavoite 1) ElPrn lainojen rahoitus oli 5,881 miljardia ecua eli 48 prosenttia alueelliseen kehitykseen tarkoitetusta kokonaissummasta (48% myös vuonna 1994 ja 58% vuonna 1993). Myös tässä voidaan havaita laskun jatkuminen vuoteen 1993 ja kauteen 1989-1993 verrattuna. Koheesiorahastosta tukea saavien neljän maan (Kreikka, Espanja, Irlanti ja Portugali) saamat tuet olivat 4,648 miljardia ecua eli 26 prosenttia kaikesta rahoituksesta yhteisössä (28% vuonna 1994, 37% vuonna 1993) ja 38 prosenttia kaikesta alueelliseen kehitykseen kohdistu vasta rahoituksesta (39% vuonna 1994). Taulukko 128: Alueelliseen kehitykseen suunnatun rahoituksen jakautuminen aloittain (miljoonaa ecua) Alueellinen kehitys Energia Liikenne Televiestintä Ympäristö ja muut infrastruktuurit Teollisuus, maatalous ja palvelut |YHTEENS | 2. 009 4. 385 g85 1. 614 3. 251 12. 144 % 16,5% 36,1% 7 3% 13,3% 26,8% 100%, YHTEENSÄ! Yksittäisten lainojen ja globaalilainojen jako vahvistaa yleisten määrärahojen myöntämisen elpymi sen (vuonna 1993 ne vähenivät huomattavasti) ja vastaavasti yksittäisten lainojen määrän heikon laskun. 3. EHTY EHTYm perustamissopimuksen 56 artiklan nojalla komissio voi myöntää lainoja uusia työpaikkoja luoviin uudistamisinvestointeihin hiili- ja teräsalan toiminnan ja työpaikkojen vähenemisestä kärsi villä alueilla. Näihin lainoihin voi kuulua korkohyvityksiä, jotka lasketaan uusia työpaikkoja koskevan arvion perusteella ja joiden suuruus on enintään 3 prosenttia viiden vuoden aikana. Komission vuodesta 1990 alkaen toteuttamat toimenpiteet ovat vahvistaneet asteittain kyseisten lainojen alueellista luonnetta ja niiden yhteensovittamista rakennerahastojen kanssa3. Näiden toi menpiteiden erityisenä tarkoituksena oli vahvistaa lainojen keskittämistä yhteisön tukikehysten alueellisten tavoitteiden sekä yhteisön RECHAR- ja RESIDER-aloitteiden piiriin kuuluvilla alueilla. Komission vuonna 1995 hyväksymien EHTYm uusien uudistamislainojen, joista neuvosto antoi myönteisen lausuntonsa helmikuussa 1996, kokonaismäärä oli 394,4 miljoonaa ecua ja uusien työpaikkojen lukumäärä noin 27 000. EHTYm vuoden 1995 talousarviosta varattiin 11,45 miljoonaa ecua jo myönnettyjen lainojen korkohyvityksiin. Saman vuoden aikana komissio maksoi 102 uudis- tamislainaa, joista 95 oli globaalilainoja (196 miljoonaa ecua) ja 7 suoria lainoja (64,2 miljoonaa ecua). 4. Euroopan investointirahasto Kesäkuussa 1994 perustetun Euroopan investointirahaston tehtävänä on tukea pitkä- ja lyhytaikaisia investointeja myöntämällä Euroopan laajuisiin verkkoihin ja pk-yrityksiin suunnatuille lainoille ja investoinneille pitkäaikaisia takuita. > EYVL N:o C 188/9, 28. 7. 1990, EYVL N:o C 59/4, 6. 3. 1992 ja komission päätös E/1967/94, tehty 12 päivänä joulukuuta 1994. 218 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Vuonna 1995 taattujen lainojen määrä oli 686,8 miljoonaa ecua, joista 116,46 miljoonaa oli tosiasiallisesti allekirjoitettuja toimia; Kaikista allekirjoitetuista toimista Euroopan laajuisiin verk koihin liittyvien hankkeiden määrä oli 94 prosenttia, josta 17 prosenttia liittyi liikenteen alaan, 26 prosenttia televiestintään ja 51 prosenttia energiaan. Pk-yrityksiä koskevien hankkeiden määrä oli 6 prosenttia. 5. Euroopan talousalueen rahoitusjärjestelmä Sopimuksessa Euroopan talousalueesta määrättiin rahoitusjärjestelmästä, jolla tuetaan yhteisön taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen tähtäävää tavoitetta ja jota EFTA-valtiot rahoitta vat ja EIP hallinnoi. Rahoitusjärjestelmän kokonaismäärästä määrätään sopimuksen pöytäkirjassa 38: vuosina 1994-1998 myönnettävä avustusten kokonaismäärä on 500 miljoonaa ecua ja kahden prosentin korkotuki vuodessa on saatavissa 1,5 miljardin ecun kokonaismäärän osalta kymmeneksi vuodeksi. Järjestelmän rahoitustukea saavat Kreikka, Irlanti, Pohjois-Irlanti, Portugali ja tavoittee seen 1 kuuluvat Espanjan alueet (kauden 1989-1993 aikana). Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen jälkeen näiden maiden rahoitusosuus Euroopan talousa lueen rahoitusjärjestelmässä on maksettu yhteisön talousarviosta. Tästä syystä komissiolla on edus tajansa hankkeiden hyväksymisestä vastaavassa rahoitusjärjestelmäkomiteassa. Vuoden 1995 aikana hyväksyttiin korkotuet 302,4 miljoonan ecun lainoille ja seitsemälle hankkeelle Espanjassa ja yhdelle Kreikassa. Komitea hyväksyi 68 miljoonan ecun avustukset neljälle hankkeelle Kreikassa ja kolmelle Espanjassa. Hankkeet vastaavat kolmea painopistealaa, jotka ovat liikenne, ympäristö ja koulutus. Pireuksen konttiterminaali, esimerkki useiden yhteisön rahoitusvälinei den käytöstä: Pireuksen satama on rahtilaivojen pääasiallinen tulosatama Attikan alueelle, jolla noin puolet kreikkalaisista asuu. Meriliikenne on tullut viime aikoina Kreikassa tärkeämmäksi, sillä yli 90 prosenttia kauppata varoista saapuu meritse. Pireus on toinen Kreikan kahdesta satamasta, jossa sijaitsee konttiterminaali. Yhdessä sataman kolmesta osasta, Iko- nionissa, on konttiterminaali, ja sen toinen osa, Ikonion II, on osittain valmis. ETA:n rahoitusjärjestelyn kautta toisen terminaalin rakentami sen loppuun saattamiseen myönnettiin 12,1 miljoonaa ecua. Tämä lisää huomattavasti sataman konttiliikenteen kapasiteettia. Lisäksi EIP myön si 42,9 miljoonan lainan, joka saa 2 prosentin korkotukea vuodessa 10 vuoden ajan. Myös koheesiorahasto osallistuu hankkeeseen 15 miljoo nan ecun rahoitusosuudella, joka käytetään reunalaiturin täydentämi seen sekä nosturien, traktoreiden ja muiden erityislaitteiden ostamiseen. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 219 D. YHTEISÖN POLITIIKKOJEN TÄYDENTÄVYYS Johdanto Rakennerahastoista annetuissa asetuksissa (puiteasetuksen 7 artikla) edellytetään, että rakenteelliset toimet ja yhteisön muut alakohtaiset politiikat täydentävät toisiaan. Kyseistä aihetta onkin syytä tarkastella tässä kertomuksessa, sillä myös tätä tavoitetta vahvistettiin vuonna 1995. Ympäristötee maan sisällyttäminen tähän kertomukseen kuvaa kyseistä ponnistusta, joka ilmenee monilla tavoin ja monilla tasoilla. Lakien ja asetusten suhteen vuonna 1995 jatkettiin yhteensovittamista ja ennakoin tia, jotta rikkomukset voitaisiin ehkäistä ja niistä voitaisiin langettaa rangaistuksia erityisesti ympä ristön, kilpailusääntöjen ja julkisten hankintojen aloilla. Rahoitustuen kannalta rakennerahastot täydentävät joidenkin alojen yhteisöaloitteita, kuten yhtäläisiä mahdollisuuksia, pk-yrityksille suun nattua tukea, Euroopan laajuisia verkkoja sekä tutkimusta ja teknologista kehittämistä. Komissiossa aloitettiin keskustelut, jotta voitaisiin arvioida mahdollisuuksia parantaa yhteisön eri politiikkojen ja rakennerahastojen yhteistoimintaa. Komissio pyytää myös jäsenvaltioita ja ohjelmat täytäntöönpanevia viranomaisia ottamaan huomioon eri suuntaviivat omalla tahollaan. Yhteisön politiikkojen täydentävyyttä on sovellettava sekä ohjelmia suunniteltaessa (mistä annettiin takuut, kun säädöksiä tarkistettiin vuonna 1993) että toteutettaessa niitä paikallisella tasolla. Tämä vuoksi komissio pyytää jäsenvaltioita ponnistelemaan kaikilla hallinnon tasoilla ja toteutusvaiheissa (erityi sesti seurantakomiteoissa ja julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailujen yhteydessä tai tukijär jestelmiä sovellettaessa), jotta mahdollisuudet rikkoa yhteisön sääntöjä vähenisivät. Vuonna 1995 komissio pohti myös suosituksia, joilla tietyt yhteisön muista politiikoista poikivat kysymykset voitaisiin saattaa osaksi rakennerahastojen ohjelmien nykyistä suunnittelua. Tämä keskustelu johti lukuisiin komission tiedonantoihin koheesiopolitiikasta ja ympäristöstä, rannikkovyöhykkeiden yh dennetystä kehityksestä1, rakenteellisista toimista ja työllisyydestä2 sekä kehitystä ja työllisyyttä koskevien paikallisten aloitteiden rohkaisemisesta. Tänä aikana valmisteltiin myös muita tiedonanto ja erityisesti naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä kaikkiin yhteisön politiikkoihin. Ympäristöön liittyviä kysymyksiä käsitellään tämän kertomuksen muissa osissa eikä tässä jaksossa puututa kyseen aiheeseen. i Työllisyyspolitiikan täydentävyys | Kuten tässä kertomuksessa on jo painotettu, rakennerahastot ovat erityisesti työllisyyden kannalta j yhteisön tärkein apuväline työttömyyden torjunnassa. Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston j etusijalle asettamista viidestä toimenpiteestä kolmea voidaan soveltaa suoraan rakennerahastoihin. i Kyseiset toimenpiteet ovat ammatillisen koulutuksen parantaminen, työmarkkinoiden tehokkuuden ; lisääminen ja työttömyyden erityisen raskaasti koskettamien ryhmien työmarkkinoille sijoittamisen helpottamista koskevat toimenpiteet. Cannesissa ja Madridissa kokoontuneet Eurooppa-neuvostot vahvistivat mainittujen toimenpiteiden tärkeyden, mutta ne ilmaisivat kannattavansa myös komis sion ehdotuksia paikallisista kehitys- ja työllisyysaloitteista. Rakennerahastot ovat kyseisten toimenpiteiden tärkein rahoitusväline erityisesti ESRrn tavoitteiden 3 ja 4 osalta, mutta myös kaikkien alueittain jaoteltujen tavoitteiden (tavoitteet 1, 2 ja 5b) osalta. Komissio ehdotti vuoden 1995 aikana monia asiakirjoja, jotka koskivat sen ehdotuksia Eurooppa- neuvostojen etusijalle asettamien työllisyystoimenpiteiden toteuttamisesta. Kesäkuussa 1995 komis sio hyväksyi paikallisten kehitys- ja työllisyysaloitteiden rohkaisemista Euroopan laajuisesti koske- Naiden kahden tiedonannon osalta katso LA. 1. 2. Ympäristöpolitiikan vahvistaminen ja I. B. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. Aluksi tiedonanto esitettiin Madridin epävirallisessa ministerikokouksessa (30. 11. -1. 12. 1995) ja julkaistiin sen jälkeen vuonna 1996 (KOM(96)109 lopullinen, 30. 3. 1996). Katso Johdanto: C. Työllisyys unionin tärkeimpänä haasteena. ^O Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 van tiedonannon, jossa ehdotetaan strategiaa kyseisen kehityksen tukemiseen ja sen tulosten levittä miseen rakennerahastojen seurantakomiteoiden välityksellä. Lokakuussa Euroopan laajuisesta työl lisyysstrategiasta annetussa tiedonannossa rakennerahastot asetetaan keskeiseen asemaan kyseisessä kehityksessä. Edellä mainitussa tiedonannossa "rakennepolitiikka ja työllisyys" kyseiset tehtävät esitetään yksityiskohtaisemmin. Työmarkkinoiden tehokkuuden lisäämiseen tähtäävät toimenpiteet (esimerkiksi ammatillisen koulu tuksen tukeminen) ovat kuitenkin luonteeltaan sellaisia, että määrällisten tavoitteiden ilmaiseminen on vaikeaa. Siitä huolimatta rakennerahastot ovat pyrkineet sopeutumaan Essenin huippukokouk sessa esitettyihin ongelmiin. 1. Rakennerahastot, yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjäytymisen torjunta Syrjäytymisen torjunta ja yhtäläisten mahdollisuuksien ajaminen kuuluvat Essenissä määriteltyihin ja tämän jälkeen Cannesissa ja Madridissa vahvistettuihin yhteisön politiikkojen ensisijaisiin tavoit teisiin. Tässä yhteydessä ESR toimii pääasiassa tavoitteen 3 perusteella, mutta myös alueellisten tavoitteiden perusteella (tavoitteet 1, 2 ja 5b), mitä on vaikeampi tunnistaa. Rakennerahastot ja syrjäytymisen torjunta Syrjäytymisen torjunta kuuluu ESRrn tavoitteen 3 ensisijaisiin toimiin. Kaudeksi 1994-1999 tähän tarkoitukseen kohdennettiin 5,6 miljardia ecua. Valittu lähestymistapa tähtää päinvastoin kuin aikaisemmin syrjäytymisen käsittelyyn kokonaisvaltaisena ilmiönä eikä eri politiikkojen lisänä. Tämän vuoksi etusijalle asetetaan työmarkkinoille palaaminen eli koulutustoimet. Ensimmäistä kertaa ESR pitää mahdollisena integroitujen sopeuttamisväylien luomista, olipa sitten kyseessä työelämään tai yhteiskuntaan sopeuttaminen. Tästä syystä yhteisön rahoituksella tuetaan sekä sosiaalisia liitännäistoimenpiteitä että varsinaisia koulutustoimia. Rakennerahastot ja yhtäläiset mahdollisuudet Rakennerahastojen toimintaa ohjaaviin asetuksiin vuonna 1993 tehdyt muutokset laajentavat yhtä läisten mahdollisuuksien periaatetta koskevan velvoitteen koskemaan kaikkia rahastojen tukitoimen piteitä. Ohjelmien hyväksymisestä tehtäviin päätöksiin on sisällytetty erityinen vakiolauseke, jolla varmistetaan tämän uuden velvoitteen noudattaminen. Ohjelmissa on valittu kaksi lähestymistapaa, jotka vaihtelevat jäsenvaltiokohtaisesti. Toiset jäsenvaltiot (Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa tai Espanja) ovat valinneet naisiin kohdistettavat erityistoimenpiteet, kun taas toiset jäsenvaltiot suosi vat laaja-alaisempaa lähestymistapaa ja tarkastavat tarkkoja arviointimittareita käyttäen yhtäläisten mahdollisuuksien politiikan vaikutukset. Näin tehdään varsinkin Ranskassa. Vähintään 2 prosenttia tavoitteiden 1 ja 3 määrärahoista on varattu tähän tarkoitukseen, mikä tarkoittaa 785 miljoonaa ecua kaudella 1994-1999. Tavoitteeseen 5b kuuluvia maaseutualueita koskevissa tukitoimenpiteissä miesten ja naisten yhtäläisillä mahdollisuuksilla on kasvava merkitys kun otetaan huomioon, että monilla alueilla yli 40 prosenttia maatilan tuloista on lähtöisin sen ulkopuolelta lähestulkoon aina naisten hoitamista toimista. Tällainen toiminta luo varallisuutta ja työllisyyttä sekä myötävaikuttaa dynaamisen talouden säilymiseen ja kehittymiseen. NOW-ohjelmaa (1991-1993) jatkettiin ja lujitet tiin EMPLOYMENT-aloitteen (1994-1999) yhteydessä. ESRrn myöntämän 361 miljoonan ecun turvin NOW keskittyy naisia koskevien uusien koulutus- ja työllisyyskäsitteiden luomiseen, kokei luun ja toteuttamiseen3. Yksi EMPLOYMENT-NOW-ohjelman ensisijaisista tavoitteista on yhteisön tukikehyksien puitteissa rahoitetuista hankkeista saatujen positiivisten tulosten omaksuminen. J Katso I. B. I. Yhteisöaloitteet, ohjelmien tarkastelu jäsenvaltioissa. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 221 Komissioon perustettiin vuonna 1995 puheenjohtaja Jacques Santerin vetämä yhtäläisten mahdolli suuksien seurannasta vastaava komission jäsenistä koostuva työryhmä sekä yksikköjen välinen työryhmä, joka valmisteli ehdotuksen komission tiedonannoksi parlamentille ja neuvostolle aiheesta "naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien liittäminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja toimiin". Kyseinen asiakirja sisältää rakennerahastoihin liittyvän osan, sillä ne toimivat pääasiallise na rahoitusvälineenä, jolla voidaan edistää tämän unionin ensisijaisen tavoitteen toteuttamista. Edelleen on jatkettu keskusteluja, jotka koskevat tasa-arvoisuusperiaatteen tämänhetkisiin ohjelmiin sisällyttämisen tasoa mittaavia indikaattoreita ja keinoja. Onkin ehdotettu, että luotaisiin perusmit- tareita, joilla voidaan mitata tiettyjä positiivisia mielleyhtymiä omaavia toimenpiteitä tasa-arvoisuu- den alalla, jotta ohjelmien seurantakomiteoita varten voitaisiin määritellä hankkeiden valintaan vaikuttavat merkitykselliset perusteet. Jo nyt on käynnistetty laaja-alainen arviointitutkimus, jotta pystyttäisiin valottamaan millä tavoin rakennerahastot tosiasiallisesti toteuttavat tätä ulottuvuutta. Lisäksi komission on tarkoitus laatia metodiset suuntaviivat seurantakomiteoiden käyttöön. Kaikki tähän saakka tehty työ puoltaa yhteisön eri tukitoimenpiteiden johdonmukaisuuden ja täydentävyy den lujittamista. 2. Rakennerahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja maaseudun kehittäminen Rakennerahastot ja yhteinen maatalouspolitiikka Koska maatalous on edelleen monilla yhteisön alueilla yksi tärkeimmistä toiminnanhaaroista, useim mat kauden 1994-1999 ohjelmat sisältävät maatalouteen liittyviä toimenpiteitä. Tästä syystä on tärkeää toisaalta valvoa, että jäsenvaltioiden maaseutua koskevissa kehityssuunnitelmissa ehdotta mat tavoitteiden 1 ja 5b mukaiset toimet vastaavat yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) suuntaviivo ja ja toisaalta ottaa huomioon maatalouden toimenpiteiden vaikutus taloudellisen toiminnan kehitty miseen. Esimerkiksi tavoitteen 5b osalta yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa esitetyt maataloustoimen- piteet laadittiin siten, että YMPm uudistus ja maaseudun kehittäminen täydensivät toisiaan. Toimen piteissä otetaan huomioon tavoitteeseen 5b kuuluvien alueiden maatalouden monimuotoisuus (ra kenteet, järjestäytymisen muodot, perinteet ja osaaminen, maantieteellinen sijainti, markkinoiden läheisyys tai kaukaisuus). Rakenteiden monimuotoisuus johtaa lukuisiin ratkaisuihin, jotta kukin maatila pystyisi sopeutumaan markkinoihin, laajentamaan tuottamiensa tuotteiden tai tarjoamiensa tuotantokustannuk- palvelujen valikoimaa (maatilamatkailu, ympäristö) ja samalla hillitsemään siaan. Jos suunnitellut toimenpiteet, joiden avulla maanviljelijöiden määrä säilyy riittävänä, edistävät maaseudun sosiaalis-taloudellista kehitystä, komissio antaa tiettyjä takuita. Yleensä aina kansallista tukijärjestelmää ehdotettaessa tarkastetaan, että se vastaa YMPm sääntöjä ja valtion tukia koskevia sääntöjä. Ensisijaisiksi valitut toimet koskivat uusien tekniikoiden soveltamista, energian säästöä, laadun edistämistä jne. Esimerkiksi keinokastelun alalla etusija annettiin olemassa olevien rakentei den parantamiseen tähtääville toimille vesihävikin välttämiseksi (haihtuminen, vuodot jne. ) kastel tuun alaan viittaamatta. Kun kyseessä olivat uudet alueet komissio asetti laajennukselle erittäin tiukat rajat ja pyysi tietoja aiottuja viljelmiä koskevista suunnitelmista. Tavoitteen 5a kohdalla noudatettu lähestymistapa on samanlainen sekä tuotannon että kaupanpitä- misen rakenteiden tasolla. Joidenkin tuotteiden markkinoiden tasapainon säilyttämiseksi tuotannon kasvuun johtavat investointituet ovat kiellettyjä (sianliha-, muna- ja siipikarja-ala). Naudanliha- alalla on annettu rajoituksia. Maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupanpitämisen alalla komissio otti käyttöön valintaperusteita yhteisön politiikkojen ja erityisesti YMPm suuntaviivojen mukaisesti. Joillakin aloilla investointituet ovat kiellettyjä tai sallittuja tiukoissa rajoissa ja niiden on johdettava olemassa olevan kapasiteetin vähenemiseen, sillä tavoitteena on kyseisten alojen nykyaikaistaminen ja järkiperäistäminen (naudanliha, sianliha jne; tietyt jalostetut hedelmät ja vihannekset). 222 Maaseudun haasteet Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Vuoden 1988 rakennerahastouudistuksesta lähtien yhteisössä on toteutettu erityistä maaseutua kos kevaa politiikkaa. Maaseutu elää perusteellista murroskautta ja sen herkkään tasapainoon kohdistuu yhä enemmän paineita. Maaseutuvaltaiset alueet kattavat yli 80 prosenttia yhteisön alueesta ja niillä asuu yli neljäsosa sen väestöstä. Maaseutuyhteisöjen varallisuustaso ja ympäristö ovat yhä suurem massa vaarassa ja monien maaseutualueiden pääelinkeinona oleva maatalous elää murroskautta, joka kyseenalaistaa jopa kyseisten alueiden olemassaolon perustan. Joidenkin maaseutualueiden kokemina ongelmina voidaan mainita mm. taloudellisen toiminnan väheneminen, väestön ikäänty minen, nuorten maaltapako, elämänlaadulle korvaamattomien palveluiden lopettaminen riittävän väestömäärän puuttuessa ja autioitumisen uhka. Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi Euroopan unionista tehdyn sopi muksen 130 a artiklassa määrätään, että yhteisö pyrkii "vähentämään eri alueiden välisiä kehitysero ja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden, maaseutu mukaan luettuna, jälkeenjäänei syyttä". Maaseutua autettaessa sen valtteja on hyödynnettävä ja taloudellisen ja sosiaalisen elämän kaikki osatekijät on otettava huomioon. Toisin sanoen samanaikaisesti olisi huolehdittava sekä maataloudesta että kaikista muista maaseudun elämän tekijöistä, jotka ovat merkittäviä yhdenty neen ja elinkelpoisen maaseudun talouden kehittymisen sekä hyvän "elämän laadun" kannalta. Maanviljelyn jatkaminen tietyillä maaseutualueilla samaistetaan usein kyseisten alueiden selviytymi seen ja se edellyttää eri toimien yhteensovittamista, kuten yhteiset markkinajärjestelyt, tuotannon monipuolistaminen, tuotteiden laadun parantaminen, kasvinsuojelualan tai tutkimuksen alan poli tiikkojen toteuttaminen. Samanaikaisesti on jatkettava maatalouden rakenteiden uudistamis- ja mukauttamistoimia maatilojen saamiseksi kilpailukykyisiksi ja luonnonympäristön suojelemiseksi ympäristönsuojelupolitiikan mukaisesti. Kuitenkin jo monien vuosien ajan maatalouden työllisyys on laskenut tasaisesti. Aktiivisen maata lousväestön määrä on enää ainoastaan 5,5 prosenttia koko työväestöstä, kun 1960-luvun alussa sen määrä oli yli 20 prosenttia. Muutto suuriin kaupunkitaajamiin ei ole ratkaisu niin kauan kuin jatkuva työttömyys hidastaa työvoiman palvelukseen ottamista ja pahentaa ongelmia. Maaltapako on vaarassa autioittaa eräitä maaseutualueita, mikä puolestaan vaarantaa koko unionin alueen tasapainon. Yhteisön monialaisen maaseudun kehityspolitiikan onkin edistettävä väestörakenteen säilymistä ja elinkelpoisten maaseutuyhteisöjen kehittämistä. Tästä syystä on löydettävä vaihtoehtoi sia ratkaisuja, jotta väestö pysyisi paikoillaan ja uusia maatalouden ulkopuolisia työpaikkoja syntyisi mahdollisimman paljon sellaisilla aloilla kuin matkailu, pienteollisuus, pk-yritykset, lomitta- : mispalvelut, kylien kunnostaminen, asutuksen tai monien historialliseen kulttuuriperintöön kuulu vien rakennusten säilyttäminen. Maaseutualueiden kehittämiseen tähtäävä politiikka on pantava täytäntöön koko yhteisön alueella. Sitä edistetään tavoitteen 5a rahoitustoimenpiteillä ja YMPm uudistuksen liitännäistoimenpiteillä. Toimien on kuitenkin ensisijassa kohdistuttava taloudellisesti eniten kärsineisiin tai heikoimmin kehittyneisiin alueisiin. Tämän vuoksi määrärahat on keskitettävä tavoitteiden 1, 6 ja 5b kohdea lueille niin yhteisön tukikehyksissä/yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa kuin yhteisöaloitteissa ja eri tyisesti LEADER-aloitteen yhteydessä. Kaudella 1989-1993 maaseudun kehittämiseen kohdennettiin noin 15 miljardia ecua. Määrärahat on tarkoitus kaksinkertaistaa kaudella 1994-1999. 3. Rakennerahastot ja yhteinen kalastuspolitiikka Vuodesta 1994 alkaen, jolloin yhteinen kalastuspolitiikka liitettiin rakennerahastojen mekanismei hin, kaikilla kalatalouden rakenteiden tukemiseksi käytetyillä välineillä (sekä yhteisön tukikehykse t/yhtenäiset ohjelma-asiakirjat että PESCA-aloite) on ollut kaksinainen tehtävä. Toisaalta niiden tavoitteena on taata kyseisen politiikan säilyminen ja kestävä kehitys edistämällä pyyntiponnistusten mukauttamista kalavarojen vähetessä. Toisaalta nämä välineet edistävät taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamista myöntämällä tukia, joiden tarkoituksena on vahvistaa kaikkia kalastusketjun rakenteita (laivasto, kalanviljely, tuotteiden jalostaminen ja kaupanpitäminen, sata- Seisienuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 223 mavälineistö). Lisäksi KORrsta rahoitetuissa kalastuslaivastoa koskevissa toimenpiteissä on nouda tettava kunkin jäsenvaltion pyyntiponnistuksia rajoittavien monivuotisten ohjausohjelmien tavoittei ta. Esimerkiksi uusien kalastusalusten rakentamiseen myönnetään tukea vain, jos ohjelmien vuotui sia välitavoitteita ja myöhemmin lopullisia tavoitteita noudatetaan. 4. Rakennerahastot ja pk-yritykset Pk-yrityksille ja pienteollisuudelle suunnatun tuen osalta kaudelle 1994-1999 hyväksytyt toimenpi deohjelmat osoittavat, kuinka tärkeinä komissio pk-yrityksiä pitää. Tästä syystä keskimäärin 10 prosenttia EAKRrn varoista kohdennetaan erityisesti pk-yrityksiä hyödyttäviin toimenpiteisiin4. Lisäksi yhteisön SME-aloite edistää pk-yritysten osaamisen parantamista ja ADAPT-aloite puoles taan tähtää työllisyyden ja työvoiman teollisiin muutoksiin sopeutumisen parantamiseen myös pk- yrityksiä hyödyttävällä tavalla. Vuoden 1995 aikana hyväksyttiin suurin osa yhteisön SME-aloitteeseen liittyvistä ohjelmista (1 miljardi ecua, josta 800 miljoonaa on kohdennettu tavoitteen 1 kohdealueille). Seurantakomiteoissa komissio varmistaa, että pk-yrityksillä on omat edustajansa ohjelmien toteuttamiseen osallistuvien talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten joukossa, jotta pk-yritykset liittyisivät kiinteämmin yhteisöohjelmiin. Tätä suositellaan komission Madridissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle osoittamassa kertomuksessa5, jossa komissio korostaa pk-yritysten tärkeyttä työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn avaintekijöinä Euroopan unionissa. On huomattava, että yrityspolitiikasta vastaavat komission yksiköt osallistuvat niiden ohjelmien seurantakomiteoiden kokouksiin, jotka koskevat erityisesti pk-yrityksiä. Esimerkkinä mainittakoon teollisuuteen tai palveluihin liittyvät ohjelmat varsinkin tavoitteeseen 1 kuuluvissa maissa (Irlanti, Portugali ja Kreikka) sekä SME-aloitteen ohjelmat. EUROPARTENARIAT-Euroopan yritysten kontaktipäivät Vuonna 1995 järjestettiin kaksi EUROPARTENARIAT-tapahtumaa, toinen Saksassa ja toinen Portugalissa. Tapahtumien tarkoituksena oli edistää kohdealueiden (tavoitteet 1, 2, 5b ja 6) ja muiden jäsenvaltioiden sekä kolmansien maiden yritysten välistä yhteistyötä ja luoda yhteyksiä näiden välille. EUROPARTENARIAT Nordrhein-Westfalen (Dortmund, 20. -21. maa liskuuta 1995) yhdisti noin 5 000 vierailijaa 54 eri maasta. 357 saksalaista yritystä osallistui noin 10 000 liiketapaamiseen 2 000 vierailevan pk- yrityksen kanssa, joista 200 oli lähtöisin Itsenäisten valtioiden yhteisöstä. EUROPARTENARIAT Portugali (Lissabon, 24. -25. marraskuuta 1995) oli myös suuri menestys. 406 portugalilaista yritystä tapasi noin 2 000 pk- yritystä 13 000 keskustelun aikana. Komissio tukee myös Keski- ja Itä-Euroopan, Itsenäisten valtioiden yh teisön ja Välimeren maiden yritysten osallistumista kyseisiin tapahtu miin. 5. Rakennerahastot, tutkimus ja teknologinen kehittäminen Vuonna 1995 jatkettiin jo vuonna 1993 komission tiedonannolla "Yhteenkuuluvuus ja TTK-politiik- ka"6 käynnistettyä toimintaa. Vuodesta 1994 alkaen taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus otettiin paremmin huomioon neljännessä tutkimuksen puiteohjelmassa ja tutkimuksen/teknologisen kehittämisen ulottuvuus rakennerahastoissa mainitun tiedonannon ansiosta. Erityisesti rakennera- 4 Katso vuosikertomus 1994 5 Komission kertomus "P Komission kertomus "Pk-yritysten asema työllisyyden, kasvun ja kilpailukyvyn lähteenä Euroopan unionissa" SEC(95)2087. SEC(95)2087. • KOM(93)203, 12. 5. 1993. 224 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 hastojen rahoittamat TTK-toimet ovat kasvaneet selvästi määrältään (johtuu osittain siitä, että rakennerahastojen varat lähes kaksinkertaistettiin kaudella 1994-1999), mutta myös prosentuaalisesti edelliseen kauteen verrattuna7. Muistutettakoon, että kyseiset toimet edustavat lähes 5 prosenttia tavoitteen 1 yhteisön rahoitusosuudesta ja 12 prosenttia tavoitteen 2 rahoitusosuudesta. Lisäksi ESRrstä annetussa tarkistetussa asetuksessa säädetään, että ESR tukee tavoitteiden 1, 2 ja 5b perusteella tutkimusta, tiedettä ja teknologiaa koskevaa koulutustoimintaa. Yhteisöaloitteiden osalta vuonna 1995 käynnistettiin suurin osa SME-ja ADAPT-ohjelmista. SME- aloitteen tavoitteena on rahoittaa yhteistyön edistämistä TTK-toiminnassa pk-yritysten välillä sekä pk-yritysten ja tutkimuskeskusten, teknologiansiirtokeskusten, yliopistojen ja koulutuskeskusten välillä. ADAPT-aloite (1,5 miljardia ecua, josta 400 miljoonaa on kohdennettu tavoitteen 1 alueille) edistää mm. yritysten välistä yhteistyötä ja tiedonvaihtoa sekä tutkimusta yrityksiin ja ammatillista koulutusta antaviin laitoksiin suuntautuvan teknologiansiirron alalla. Näihin on vielä lisättävä EAKRrstä annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset uutta luovat toimet, joista esitettiin vuoden 1995 toisella vuosipuoliskolla ehdotuspyynnöt, jotka koskevat alueellisten innovaatiostrategioiden kehit tämistä, tietoyhteiskuntaa koskevia alueellisia kehitysstrategioita sekä alueiden välisiä verkkoja tietoyhteiskuntaan liittyvien erityissovellutusten kehittämiseksi1. Näiden toimien rahoittamiseksi kaudella 1995-1999 on varattu 20 miljoonaa ecua tietoyhteiskunnan osalta ja 15 miljoonaa ecua innovaatiota ja teknologiansiirtoa edistävien yhteistyötoimien osalta. Lisäksi tutkimuksen neljännessä puiteohjelmassa otetaan vuonna 1993 esitetyn tiedonannon mukai sesti huomioon taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vaatimus erityisesti sen kolmannessa toimessa ("Tutkimustoiminnan tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja näiden tulosten hyödyntä minen") ja sen neljännessä toimessa ("Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus"). Ensiksi mainitun toimen perusteella tällä hetkellä toimii 18 innovaatiokeskusta (yhteensä 52rsta) tavoitteen 1 kohdealueilla ja yksi keskus tavoitteen 6 kohdealueella. Innovaatiokeskusten verkko kattaa suurimman osan tavoit teisiin 2 ja 5b kuuluvista alueista. Tutkijoita koskevassa toiminnassa tarjotaan lukuisia tilaisuuksia epäsuotuisten alueiden tutkijoille varsinkin tavoitteiden 1 ja 6 kohdealueilla. Esimerkkeinä mainitta koon yhden vuoden lisäapurahat, jotka edistävät tutkijoiden paluuta kotilaboratorioihinsa; merkit tävien tutkijoiden näillä alueilla oleskelusta aiheutuvien kustannusten korvaaminen; epäsuotuisten alueiden ja varakkaampien alueiden välisten verkkojen edistäminen; suuriin laitoksiin pääsyä koske viin hakemuksiin liittyvä valinta ottaen huomioon epäsuotuisten alueiden vaikutus tieteellis-teknisiin voimavaroihin; heikommassa asemassa olevien alueiden eurokonferensseihin osallistumisen edistä minen; ohjelman etenemisen säännöllinen arviointi yhteenkuuluvuuden alalla (seurannasta vastaava työryhmä perustettiin 1995). 6. Rakennerahastot ja Euroopan laajuiset verkot Rakennerahastot käyttävät edelleen suuren osan määrärahoistaan Euroopan laajuisten verkkojen rahoittamiseen yleisesti9. Kun yhteisön eri välineiden rahoitustoimenpiteiden seurantaa varten luotiin järjestelmä ja liikenteen alan Euroopan laajuisia verkkoja koskeva monivuotinen suunnittelumenet- tely otettiin käyttöön, eri välineiden välillä on voitu saavuttaa parempi yhteensovittamisen ja johdonmukaisuuden taso. Vuonna 1995 erityisen tärkeää Euroopan laajuisten verkkojen toteuttami sen kannalta oli se, että hyväksyttiin varainhoitoasetus10, jossa vahvistetaan yhteistä etua tuottaville hankkeille suunnatun yhteisön rahoitustuen myöntämisen edellytykset ja menettelyt liikennettä, televiestintää ja energiaa koskevien Euroopan laajuisten verkkojen alalla. Kyseisessä asetuksessa säädetään 2,345 miljardin ecun määrärahoista kaudelle 1995-1999. ' Katso vuosikertomus 1994. * Katso I. B. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. * Katso vuosikertomus 1994. 10 Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, 18. 9. 1995. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 225 Euroopan laajuiset liikenneverkot Yhteiseen liikennepolitiikkaan liittyy olennaisena osana Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ke hittäminen, jonka tulisi ratkaista joitakin syrjäisten alueiden perusrakenteita ja yhteyksiä yhteisön keskusalueiden kanssa koskevia puutteita". Yhteisö osallistuu tähän kehitykseen esittämällä suunta viivoja, joiden tavoitteena on edistää kahden perustavoitteen, sisämarkkinoiden sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamista. Verkkojen päätehtävänä on erillisalueiden, saarialuei den ja syrjäseutualueiden liittäminen yhteisön keskusalueisiin. Suuntaviivoissa määritellään perusta missopimuksen määräysten mukaisesti (XII osasto, 129 b, c ja d artikla) suunniteltujen toimien tavoitteet, painopisteet ja pääperiaatteet. Niissä yksilöidään myös yhteistä etua koskevat hankkeet. Nämä kaikki ehdotukset esitetään joulukuussa 1995 Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä hyväksytyissä Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevissa yhteisön suuntaviivoissa, joissa monivälinekuljetuksia pidetään yhtenä mahdollisena ratkaisuna ympäristön suojelun vahvista misessa. Suuntaviivoissa yksilöidään myös Euroopan laajuisten liikenneverkkojen toteuttamisen eri osatekijät: • tieverkko (75 000 km), josta 20 000 km on rakennettava tai kunnostettava seuraavan kymmenen vuoden aikana ja noin 40 prosenttia töistä suoritetaan syrjäseutualueilla; • rautatieverkko (73 000 km vuoteen 2010 mennessä), jonka tavoitteena on pullonkaulojen poista minen keskusalueilta ja verkon laadun parantaminen syrjäseutualueilla (välineistö, sähköistämi nen, uudet yhteyslinjat jne. ); • satamat, jotka ovat välttämättömiä syrjäisille jäsenvaltioille, sekä laivaliikenteen tieto- ja hallin- toverkko, jonka kehittäminen tulevaisuudessa (turvallisuuden ja tehokkuuden parantaminen ekologisesti herkkien alueiden ympäristöä suojellen) koskee suoraan syrjäisiä maita; • lentoasemaverkko, joka toimii erityisesti pääsyväylänä syrjäseuduille, ja lentoliikenteen hallinto- verkon toteuttaminen asteittain, jonka puuttuminen tällä hetkellä on erityisen haitallista tietyille syrj äseutualueille. Yhteisö tarjoaa rahoitusta edellä mainitun varainhoitoasetuksen perusteella. Tuki toteutuu toteutet- tavuustutkimusten rahoitukseen osallistumisena, lainatakuina tai korkotukina sekä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa suorina investointitukina, jotka täydentävät jäsenvaltioiden kohdentamia varoja. Hyväksyttyjen rahoitusnäkymien mukaisesti 1,8 miljardia ecua on suunnattu liikennehank keiden rahoittamiseen ja erityisesti Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa hyväksymien 14 ensisi jaisen hankkeen toteuttamiseen12. Vuonna 1995 jaettiin 240 miljoonaa ecua. Yhteisön tukitoimenpi teiden tehokkuuden optimoimiseksi komissio ehdotti ohjeellista monivuotista ohjelmaa kaudeksi 1996-1999. Tämä Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva talousarvion kohta täydentää rahoi tusta rakennerahastoista (erityisesti yhteisön tukikehykset), jotka huolehtivat Euroopan laajuisten liikenneverkkojen joidenkin osien rahoituksesta (Espanjassa, Irlannissa ja Italiassa), sekä rahoitusta koheesiorahastosta, joka rahoittaa myös Euroopan laajuisten verkkojen osuuksia tukeen oikeute tuissa jäsenvaltioissa. Näiden toimien johdonmukaisuudesta huolehditaan noudattamalla neuvotte lu- ja kuulemismenettelyjä komission eri yksiköiden välillä. EAKR ja koheesiorahasto edistävätkin huomattavasti Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin kuuluvien yhteistä etua olevien hankkeiden toteuttamista ja tarjoavat tällä tavoin mahdollisuuden lieventää perusrakenteiden vajavuutta, joka on yksi henkilöiden ja tavaroiden syrjäseuduille suuntautuvan ja sieltä lähtöisin olevan vapaan liikkuvuuden tiellä olevista esteistä. EAKR osallistuu myös Euroopan laajuisiin verkkoihin pääsyä koskevien urakoiden rahoitukseen. Koska rahastot suuntaavat toimensa eri kuljetusmuotoja koske vien hankkeiden tukemiseen, molemmat ovat yhteisön huomattavampia välineitä Euroopan laajuisen verkon kehittämisessä ja sen tavoitteen toteuttamisessa eli kestävän liikkuvuuden luomisessa yhteisön ympäristöpolitiikkaa noudattaen. " Tämä esitetään komission tiedonannossa "Yhteisen liikennepolitiikan tuleva kehitys" (KOM(92)494). Avainasemas sa on Euroopan laajuisia verkkoja koskeva politiikka, mutta myös tarve sisällyttää ympäristönsuojelu liikenteen alaan. 12 Katso vuosikertomus 1994. 226 Seistemäs vuosikertomus — Rakeimerahastoista 1995 Euroopan laajuiset energiaverkot Euroopan parlamentti hyväksyi toisessa käsittelyssään 26. lokakuuta 1995 Euroopan laajuisia kaasu ja sähköverkkoja koskevat suuntaviivat sekä Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevat erityistoi menpiteet. Rakennerahastot edistävät yhteisön tukikehysten/yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen sekä INTERREG Il-aloitteen kautta merkittävästi Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittämistä. Vuonna 1995 komissio myönsi merkittävän rahoitusosuuden INTERREG-aloitteen REGEN-vaiheen nojalla kaasuverkkojen kehittämiseen Kreikassa ja Pyreneiden niemimaalla13. Nämä hankkeet kuu luvat Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston energia-alalla hyväksymän 10 ensisijaisen hankkeen joukkoon. Lisäksi yksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevan politii kan tärkeimmistä tavoitteista (perustamissopimuksen 129 b artikla) on edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja erityisesti liittää syrjäseutualueita yhteisön keskusalueisiin. Tämän politiikan mukaisesti komissio myönsi vuonna 1995 Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvästä bud jettikohdasta 12,2 miljoonaa ecua energiaverkkoja koskevan tutkimuksen osarahoitukseen, josta summasta 6,5 miljoonaa ecua (53%) suunnattiin kehityksestä jälkeenjääneille alueille. Euroopan laajuiset televiestintäverkot Televiestinnän alalla hyväksyttiin 19. lokakuuta 1995 Euroopan laajuisia verkkoja/digitaalista moni palveluverkkoa (ISDN) koskevat suuntaviivat, joissa vahvistetaan ISDNrää koskevien Euroopan laajuisten toimien rahoituksen yleinen kehys. 7. Rakennerahastot ja julkisten hankintojen avoimuus Julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen noudattaminen on yksi rakennerahastoista annetun puiteasetuksen 7 artiklassa selkeästi mainituista vaatimuksista. Komissio valvoo tätä asiaa koskevien säännösten ja määräysten noudattamista kahdella tavalla ensinnäkin osarahoitusta haettaessa ja toiseksi valvoessaan rahastoja ja tarkkaillessaan kyseisten säännösten ja määräysten noudattamista. Ensimmäisessä tapauksessa, erityisesti yhteistyöperiaate ja suunnittelu huomioon ottaen, julkisia hankintoja koskevien säännösten ja määräysten (perustamissopimus ja direktiivit) noudattamista valvotaan ennakolta ainoastaan yli 25 miljoonaa ecua ylittävien suurhankkeiden osalta. Ohjelmien toteuttamisen aikana komissio voi seurantakomiteoiden avulla tarkastaa julkisia hankintoja koske vien sääntöjen noudattamisen. Ottaen huomioon kyseisten hankkeiden suuren määrän komissio ei kuitenkaan harjoita valvontaa järjestelmällisesti. Se pyytääkin ensi sijassa jäsenvaltioiden vastaavia viranomaisia tarkastamaan järjestelmällisesti julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisen ohjelmien toteuttamiseen liittyviä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia tehtäessä. Kunkin paikal la suoritettavan tarkastuskäynnin yhteydessä14 julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattami nen varmistetaan järjestelmällisesti. Lisäksi tutkittaessa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkomuksia komissio osallistuu toimintaan, kun kyseessä on yhteisön osarahoitus. Vuonna 1995 eräät merkittävät riita-asiat osoittivatkin, että yhteisön rahoitus oli vaarassa. Eri tietolähteistä huolimatta sattuman osuus on edelleen suuri ja syrjinnän vaara melkoinen. Ohjel mien rahoitukseen osallistuminen hankkeiden sijaan tarkoittaa sitä, että erityisesti ohjelmien toteut tamisesta ja hankkeiden valinnasta vastaavien kansallisten viranomaisten on valvottava, että julkisiin hankintoihin liittyviä sääntöjä noudatetaan. Komissio pyrkii kuitenkin parantamaan tilannetta. Ensinnäkin on varmistettava, että yhteisön direktiivit siirretään oikealla tavalla osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi jäsenvaltioiden kanssa olisi tarkasteltava ratkaisua, joka voisi perustua julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamisesta hankintaviranomaisille annettavaan todis tukseen, asiaa koskevia säännöksiä ja määräyksiä valvovan elimen perustamiseen ja hankintayksikön " Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet. 14 Katso II. B. Tarkastukset ja varainhoito. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 227 vastuuntuntoon, kun kyseessä on yhteisön rahoitus. Ratkaisu nojaisi toissijaisuus- ja yhteistyöpe riaatteeseen. Joka tapauksessa on tarpeen ottaa uusi askel valvontajärjestelmän kehittämisessä, jotta päästäisin paremmin perille rahoitettujen julkisten hankintojen tilanteesta ja valvonta muuttuisi enemmän ennakolta ehkäiseväksi ja vähemmän rankaisevaksi. 8. Rakennerahastot ja kilpailupolitiikka Komissio valvoo perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan nojalla yrityksille suunnattuja valtion tukia siinä määrin kuin ne vääristävät kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tuen arviointiperusteissa komissio on korostanut taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ulottu vuutta, kuten vuonna 1995 hyväksytyt yleiset tekstit osoittavat. Työllisyystukea15 koskevissa suunta viivoissa mainitaankin, että kyseisiä tukia voidaan suositella, kun niiden tavoitteena on uusien työpaikkojen syntyminen epäsuotuisilla alueilla. Samoin tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattuja valtion tukia koskevassa yhteisön kehyksessä16 määrätään suuremmista tuista, kun tuetut hankkeet toteutetaan avustusalueella. Käänteisesti sanottuna on tärkeää, että komissio varmistaa rakennepoli tiikan ja kilpailupolitiikan välisen johdonmukaisuuden, sillä yritystuet edustavat huomattavaa osaa rakenteellisista toimista. Tämän johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio tarkastelee ohjelma- asiakirjojen sisältämiä tukitoimenpiteitä ja varmistaa erityisesti, että yhteisön osarahoittamien hank keiden kansalliset rahoitusosuudet kuuluvat komission hyväksymiin järjestelyihin perustamissopi muksen 92 ja 93 artiklan mukaisesti. Vuonna 1995 jatkettiin jo vuonna 1994 aloitettua kilpailupolitiikan ja rakennepolitiikan välisen johdonmukaisuuden parantamista17. Ensinnäkin saatiin päätökseen Espanjassa ja Belgiassa kansalli sella tasolla alueellisiin tukiin oikeutettujen alueiden karttojen tarkistaminen. Sen lisäksi, että kyseisissä kartoissa noudatetaan rakennerahastojen eri tavoitteiden suunnittelun määräaikoja, ne parantavat toisaalta kansallisella tasolla avustettujen alueiden ja toisaalta rakennerahastojen tukeen oikeutettujen alueiden välistä johdonmukaisuutta. Toiseksi kolme uutta jäsenvaltiota Itävalta, Suo mi ja Ruotsi toimittivat komissiolle luettelon järjestelyistä, joiden rahoitukseen yhteisö osallistuu. Toiset järjestelyt hyväksyttiin sellaisenaan, sillä ne oli hyväksytty vuonna 1994 Euroopan talousa lueesta tehdyn sopimuksen mukaisesti. Toisia, jotka oli pantu täytäntöön ennen ETA-sopimuksen voimaantuloa, muutettiin yhteisön kilpailusääntöjen mukaisesti. Uusien jäsenvaltioiden alueellista tukea koskevat kartat voitiinkin hyväksyä vuonna 1995. Vaikka joitakin tavoitteisiin 1, 2, 5b ja 6 kuuluvia alueita on vielä jäljellä eivätkä jäsenvaltiot ole sisällyttäneet niitä alueellisia tukia koske vaan karttaansa, se ei ole ristiriidassa rakennerahastojen yritystukia koskevan järjestelyn osarahoi tuksen kanssa. Tukialueilla sallittujen tukijärjestelyjen onkin vastattava pk-yrityksille suunnattuihin tukiin liittyviä säännöksiä tai merkitykseltään vähäisen tuen (de minimis) sääntöä taikka kuuluttava ympäristöön tai tutkimukseen/kehittämiseen kohdennettuja tukia koskeviin laaja-alaisiin järjestelyi hin. Myös asiaa koskevien päätöksentekomenettelyjen sekä rakennerahastojen tukien ja valtion tukien myöntämismenettelyjen parempi yhteensovittaminen tuottaa edelleen tuloksia siinä määrin kuin se mahdollistaa rakennerahastojen tuen myöntämisestä tehtyjen päätösten nopeamman hyväk symisen. EYVL N:o C 334, 12. 12. 1995. E Y V L N : o C 4 5, 17. 2. 1996. Katso vuosikertomus 1994. 228 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 9. Rakennepolitiikka ja koulutus sekä ammatillinen koulutus Vuosi 1995 oli koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvien yhteisön toimintaohjelmien uuden sukupolven ensimmäinen toteuttamisvuosi. Neuvosto hyväksyi kyseiset uudet toimintaohjel mat (SOCRATES18 ja LEONARDO DA VINCI19) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 126 ja 127 artiklan perusteella. Molempien ohjelmien edellytyksenä on, että niiden täytäntöönpano on yhtenäistä muiden yhteisön ohjelmien ja aloitteiden kanssa tai täydentää niitä toiminnallisesti. Lisäksi LEONARDO DA VINCI-ohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen 8 artiklassa määrätään, että "jäsenvaltioilla on mahdollisuus yhteisön tukikehysten täytäntöönpanoon liittyvien vastuualuei densa osalta yhtenäistää tätä ohjelmaa rakennerahastojen toimien kanssa". Yhtenäisyyden ja toiminnallisen täydentävyyden painottaminen on ilmeistä, kun sitä tarkastellaan Essenissä pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen tapahtuneen kehityksen perusteella. Ky seisessä kokouksessa ensisijaiseksi poliittiseksi tavoitteeksi asetettiin koulutus ja ammatillinen koulu tus työllisyyden ja kilpailukyvyn avaintekijöinä. Innovatiivisten koulutusta ja ammatillista koulutus ta koskevien hankkeiden tulokset on syytä siirtää rakennerahastojen tarjoaman rahoituksen valtavir tauksiin. ADAPT- ja EMPLOYMENT-yhteisöaloitteiden sekä LEONARDO DA VINCI-ohjelman keskinäi sen toiminnallisen täydentävyyden varmistamisessa on edistytty käytännössä. Kyseisistä ohjelmista vastaavat komission yksiköt laativat maaliskuussa 1995 toiminnallista täydentävyyttä koskevan puiteasiakirjan, jossa määritettiin toteutettavien toimenpiteiden laajuus. Kyseisten toimenpiteiden tavoitteena on toisaalta estää samanaikainen rahoitus kahdesta eri lähteestä ja toisaalta hyötyä molempien ohjelmaryhmien täydentävästä täytäntöönpanosta. 18 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 819/95/EY, tehty 14 päivänä maaliskuuta 1995, yhteisön toimintaoh jelmasta "Socrates". " Neuvoston päätös 94/819/EY, tehty 6 päivänä joulukuuta 1994, toimintaohjelmasta Euroopan yhteisön ammatil lista koulutusta koskevan politiikan toteuttamiseksi. III LUKU TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU, ALUEELLINEN YHTEISTYÖ, KESKUSTELU TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA, TIEDOTUS JA MAINONTA ZZ9 Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 231 A. TOIMIELINTEN VÄLINEN VUOROPUHELU Rakennerahastojen täytäntöönpano virittää jatkuvaa ja moninaista keskustelua komission ja yhtei sön muiden toimielinten välillä. Tämä keskustelu on laajenemassa sekä siihen osallistuvien tahojen että keskustelun aiheiden osalta. Keskustelujen menetelmät ovat moninaiset ja ulottuvat erityisesti komission, Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean välisestä järjestelmällisestä tietojen vaihdosta muille toimielimille osoitettujen virallisten tekstien hyväksymi seen komission tiedonantoina ja lausuntoina sekä muiden toimielinten päätöslauselmina. Tämä tietojen vaihto tapahtuu erityisesti virallisten kokousten (esimerkiksi Euroopan parlamentin tai sen valiokuntien istunnot, ministerikokoukset) tai epävirallisten kokousten kautta (seminaarit tai yhteiset työryhmät) sekä poliittisella tai teknisellä tasolla (yksikköjen välillä ja rakennerahastojen komiteois sa). Monien yhteyksien vuoksi käsiteltävä aihepiiri ovat luonnollisesti hyvin laaja. Vuonna 1995 tärkeim piä rakennerahastoihin sekä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä aiheita olivat uusien jäsenvaltioiden ohjelmien ja PEACE-aloitteen sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi Pohjois- Irlannissa hyväksyminen, yhteisöaloitteita varten varattujen määrärahojen jakamista koskevan ko mission päätöksen valmisteleminen ja siihen liittyvät neuvottelut, tavoitteeseen 2 kuuluvien ohjel mien toisen vaiheen valmisteleminen kaudelle 1997-1999 tai viides määräaikaiskertomus alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta kehityksestä (hyväksytty vuonna 1994). Myös rakennerahastojen täytäntöönpanosta, kuten niiden tehokkuudesta ja arvioinnista, toimenpideohjelmien täytäntöönpa non kehityksestä ja siitä seuraavan rahoituksen toteutumisestasta tai paikallisten viranomaisten sekä sosiaalisten ja taloudellisten yhteistyöosapuolten osallistumisesta on keskusteltu. Keskusteltu on niin ikään myös rakennerahastojen ympäristöön liittyvistä kysymyksistä, kuten niiden yhteydestä Euroo pan aluesuunnittelupolitiikan kehitykseen tai rakennerahastojen myötävaikutuksesta työpaikkojen luomisen edistämiseen. 1. Euroopan parlamentin sekä talous- ja sosiaalikomitean kanssa käyty vuoropuhelu 1. 1. Euroopan parlamentti Vuonna 1995 komission ja Euroopan parlamentin välinen vuoropuhelu oli jatkuvaa ja hedelmällistä. Ensiksi on muistettava, että komission ja Euroopan parlamentin välisten menettelytapojen mukaan kaikki rakenteellisia toimenpiteitä koskevat ohjelma-asiakirjat toimitetaan parlamentille. Komission ja Euroopan parlamentin väliseen vuoropuheluun kuuluu rakennepolitiikasta annettujen päätöslau selmien sekä lausuntojen hyväksyminen erikoistuneiden parlamentin valiokuntien aloitteesta sekä komission edustajien säännöllinen läsnäolo näiden valiokuntien kokouksissa. Alueellisella tasolla parlamentti antoi vuonna 1995 lausunnon useista rakennerahastojen tukitoimen piteistä: Portugalille myönnettävästä taloudellisesta tuesta erityiselle tekstiili- ja vaatetusteollisuuden nykyaikaistamisohjelmalle1, yhteisöaloitteesta sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi Pohjois-Irlannis- sa ja Irlannin raja-alueen kreivikunnissa (PEACE-aloite)2, komission ehdotuksesta poikkeuksellisen yhteisön tuen myöntämisestä Madeiraan lokakuussa 1993 iskeneen pyörremyrskyn tuhoamien aluei den rakentamiseksi uudelleen sekä päätösehdotuksesta merentakaisten departementtien tuottaman perinteisen rommin valmisteverojen laskemisesta. Lisäksi parlamentti antoi lausuntonsa yhteisön alueiden tilannetta sekä sosiaalista ja taloudellista kehitystä käsittelevästä viidennestä määräajoin annettavasta kertomuksesta. Huomattuaan, että yhteisön alueilla tapahtuneesta yleisestä kehityksestä huolimatta taloudelliset ja sosiaaliset erot ovat Ohjelma hyväksyttiin alunperin vuonna 1993 yhteisöaloiteena Tekstiili-Portugali ja muutettiin myöhemmin rahoi tusnäkymien 3 otsakkeeksi (katso vuosikertomus 1994 sekä tämän kertomuksen kohta I. B. l. Yhteisöaloitteet). Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet. 232 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 edelleen suuret, se kehottaa etsimään haitalliset ja epätasa-arvoisuutta lisäävät tekijät arvion laatimi seksi rakenteellisista ja taloudellisista tukitoimenpiteistä ja valvontatoimenpiteiden ja määrärahojen väärinkäytöstä langetettavien rangaistusten lisäämiseksi. Tarvitaan myös rakennerahastojen tukikel- poisuusperiaatteita koskevaa tutkimusta tehokkuuden lisäämiseksi ja unionin tulevan laajentumisen vaikutusten tutkimista. Lisäksi parlamentti hyväksyi "Eurooppa 2000+ " -tiedonantoa koskevan päätöslauselman, jossa se erityisesti pyytää, että vuonna 1996 alkanut hallitusten välinen konferenssi liittäisi Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen Euroopan laajuisen aluesuunnittelupolitiikan täy täntöönpanossa välttämättömät tekijät, joihin kuuluu erityisesti yhteisten suuntaviivojen hyväksymi nen ja jotka takaavat yhteisön eri politiikkojen johdonmukaisuuden ja toisiaan täydentävyyden, Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan vahvistamisen sekä lainsäädännön, jonka tarkoi tuksena on helpottaa rajojen yli tapahtuvaa ja alueiden välistä yhteistyötä. Komissio osoitti halukkuutensa esittää aluepoliittiselle valiokunnalle rakennepolitiikan täytäntöön panossa tapahtuneen kehityksen. Tästä syystä alue- ja koheesiopolitiikasta vastaava komission jäsen Monika Wulf-Mathies, esitettyään vuoden 1995 alueellisen työohjelman, ilmoitti parlamentin jäse nille Starsbourgissa 30. — 31. 3. 19953 pidetyn epävirallisen ministerikokouksen tuloksista sekä yhteisöaloitteille varattujen määrärahojen jakamista koskevasta komission päätösehdotuksesta4. Hän esitti myös yhteenvedon rajojen yli tapahtuvasta yhteistyöstä sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja talous- ja rahaliiton välisestä yhteydestä. Jälkimmäisestä aiheesta ilmoitti mielipiteensä myös talous- ja rahoitusasioista vastaava komission jäsen Yves-Thibault de Silguy. Vuoden loppuun mennessä Monika Wulf-Mathies oli esittänyt komission vuoden 1996 työohjelman, tavoitteeseen 2 kuuluvien alueiden tukitoimenpiteiden suuntaviivat kaudelle 1997-1999 sekä tiedo nannon "koheesiopolitiikka ja ympäristö"5. Aluepolitiikasta ja koheesiosta vastaava pääjohtaja esitteli koheesion rahoitusvälineen, joka oli koheesiorahaston edeltäjä, toimintaa vuosina 1993-1994 sekä antoi uutta alueellista ohjelmasuunnittelua koskevan tiedonannon rakennerahastojen tavoittei den 1 ja 2 osalta. Erityisesti ESRrn suhteen vuoden 1994 lopulla luotu Euroopan parlamentin sosiaaliasiain valiokun nan ja ESRrn välinen työryhmä jatkoi työtään vuonna 1995. Sen rakenne on joustava ja siihen kuuluu viisi sosiaaliasiain valiokunnan jäsentä sekä ESRrn johtaja ja sen yksikköjen johtajat, jotka tapasivat noin kerran kuussa vuonna 1995. Käsiteltävät asiat olivat luonteeltaan laaja-alaisia, kuten talousarvion toteutuminen, toimenpideohjelmien täytäntöönpano, arviointi, yhteisöaloitteet, mutta myös yksityiskohtaisempia, kuten ESRrstä annetun asetuksen 6 artiklan uutta luovat toimet, tietoyh teiskunta, tilintarkastustuomioistuimen kertomus jne. Työryhmä kävi myös Italiassa, jotta saataisiin selkeä kuva ESRrn yhteisrahoittamista toimista. ! Maatalouden ja maaseudun kehitykseen liittyvien kysymysten osalta keskusteltiin rakennerahastojen ; viidettä vuosikertomusta (1993) koskevaa lausuntoa valmisteltaessa maaseudun kehittämispolitiikan •• täytäntöönpanosta Euroopan unionin, asiaan liittyvien eri tavoitteiden (1, 5a, 5b) ja LEADER- yhteisöaloitteen osalta. Esiin tuotiin ongelmat, jotka liittyvät työpaikkojen säilyttämiseen maaseu dulla, toiminnan monipuolistamiseen sekä maataloudessa että sen ulkopuolella olevilla aloilla,. luonnonalueiden suojeluun liittyvien ongelmien huomioon ottamiseen, ympäristönsuojeluun, käsitel tiin sekä hallinnollisempia ongelmia, kuten maksujen suorittamista tai talouselämän ja työmarkki noiden osapuolten osallistumista. Lausuntoja annettiin myös vuoristoalueiden ja vähemmän kehitty neiden maatalousalueiden määrittelystä vuoristoalueiden ja eräiden epäsuotuisien alueiden maata loudesta 28. huhtikuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/268/ETY säännösten mukaisesti kolmen uuden jäsenvaltion osalta. Lausuntoja annettiin yhteisöaloitteiden täytäntöönpanosta kol messa uudessa jäsenvaltiossa sekä erityisesti määrärahojen jakamisesta aloitteiden kesken ja määrä rahavarauksen jakamisesta kahdelletoista vanhalle jäsenvaltiolle. 1 Katso ULA. 3. Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastuussa olevien ministerien epäviralliset kokoukset. 4 Katso I. B. l Yhteisöaloitteet. 5 Katso LA. 1. 2. Ympäristöpolitiikan vahvistaminen. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 233 Komission ja parlamentin kalastusvaliokunnan välinen vuoropuhelu jatkui edelleen. Euroopan parlamentti, pyydettyään kalastusta edistäviä sosiaalisia ja taloudellisia toimenpiteitä, suhtautui niiden hyväksyntään hyvin myönteisesti vuoden aikana6. Kalastusasioista vastaava komission jäsen Emma Bonino selitti komission kantaa tässä asiassa parlamentin täysistunnossa syyskuussa 1995. Komission ja parlamentin kalastusvaliokunnan välistä vuoropuhelua rikastuttivat myös vuonna 1995 järjestetyt seminaarit, joissa asiaa pohdiskeltiin ja joista yksi keskittyi kalastusalan rakennepolitiik kaan (Saint Jacques de Compostelle, 2. — 3. 10. 1995). 1. 2. Talous-ja sosiaalikomitea Komissio seuraa tarkkaavaisesti talous- ja sosiaalikomitean työtä ja osallistuu siihen kaikilla tasoilla, sekä poliittisella että teknisellä. Vuonna 1995 se ylläpiti yhteyksiä ja tutki kaikki komitean hyväksy mät lausunnot. Aluepolitiikan osalta komitea antoi lausuntonsa kolmesta komission kertomuksesta. Ne olivat rakennerahastojen uudistuksen täytäntöönpanoa koskeva viides vuosikertomus (1993), alueiden sosiaalis-taloudellista tilannetta koskeva viides määräaikaiskertomus sekä koheesion rahoi tusvälineen vuosikertomus (1993-1994). Kunkin lausunnon kohdalla komissio otti huomioon komi tean kannan ja ehdotukset ja ilmoitti suhtautumisestaan. Komitea hyväksyi myös PEACE-aloitetta koskevan lausunnon. Aloitteita koskevissa lausunnoissaan komitea katsoi asianmukaiseksi keskittyä "yhteenkuuluvuuden tulevaisuuteen" uuden laajentumismahdollisuuden vuoksi. Paikallisten kehitysaloitteiden osalta se mainitsi paikallisen kehityksen edut taloudelliselta, alueelliselta ja sosiaaliselta kannalta. Aluesuun nittelun osalta se ilmaisi kantansa tulevaisuutta koskevassa "Eurooppa 2000+ " -tutkimuksessa ja siinä yhteydessä "aluesuunnittelusta ja alueiden välisestä yhteistyöstä Välimeren alueella" suurem man taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseksi. Komission tiedonannon "Eurooppa 2000 + " osalta komitea tukee suurelta osin komission kantaa. Se myös korostaa yhteisön aluepoliittisen näkemyksen kehittämisen merkitystä. Komitea tukee samoin myös valtioiden rajat ylittävän yhteistyön kehitystä INTERREG II7 -aloitteen uudistuksen yhteydessä sekä aluekehityksen komitean pyrkimyksiä yhteisön alueen kehityssuunnitelman laatimiseksi. Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa itse aluesuunnittelupolitiikan liittämistä osaksi Euroopan unionista tehtyä sopimusta. Samanaikaisesti vuoropuhelu ESRrn osalta jatkui vuonna 1995, ja erityisesti komission edustajat ottivat osaa komitean työhön, joka koski työmarkkina-asioita sekä rakennerahastojen täytäntöönpa noa. Tämä koskee myös kalastusalaa, jonka osalta komitea lisäksi antoi KORrsta annetun asetuksen molemmista muutoksista* myönteiset yksimieliset lausunnot (mittayksikön sekä kalastuksen sosiaa- lis- taloudellisten toimenpiteiden muutos). 2. Suhteet alueiden komiteaan Vuonna 1995 komissio loi perustan alueiden komitean kanssa käytävälle yksityiskohtaiselle vuoropu helulle ehdottamalla hyvin laajaa yhteistyötä, joka perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen viiden alan ulkopuolelle ulottuvaan vuosittaiseen kuulemisohjelmaan ja koskee sekä lainsäädäntöeh dotuksia että ennakolta tapahtuvaa kuulemismenettelyä. Monika Wulf-Mathies selvitti syyskuun 1995 täysistunnossa näkökantansa tietoyhteiskunnasta keinona vahvistaa yhteisön yhteenkuuluvuut ta ja korosti jäsenvaltioiden ja paikallisten viranomaisten asemaa kaikkien alueiden tasapuolisen osallistumisen varmistamisessa. Komitea antoi lisäksi lausunnon alue- ja koheesiopolitiikkaan suoraan tai epäsuorasti liittyvistä ajankohtaisista aiheista. Se ilmaisi kantansa erityisesti PEACE-aloitteesta, kaupunkialueiden kehi- 6 Katso I. A. 5. 2. Tavoite 5a kalastus. ' Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet. • Katso l. A. 5. 2. Tavoite 5a kalastus. 2^4 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 tyksestä, EAKRrstä annetun asetuksen 10 artiklan uutta luovasta toiminnasta sekä koheesiorahaston vuosikertomuksesta (1994). Lausunnossaan aloitteesta alueellisten ja paikallisten viranomaisten asemasta rakennerahastojen yhteistyötä koskevan periaatteen osalta komitea totesi, että tämän periaatteen soveltamisessa oli edistytty ja ehdotti, että paikalliset viranomaiset olisivat enemmän mukana rakenteellisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa. Se pyytää rakennerahastoista annetun asetuksen 4 artiklan muuttamista siten, että yhteistyössä olisivat selvästi mukana alueelliset ja paikalliset viranomaiset9. Alueiden komitea ilmaisi myös yksityiskohtaisen kantansa komission tiedonannosta "Eurooppa 2000+ ". Se suhtautuu tiedonantoon hyvin myönteisesti ja on samaa mieltä tärkeimmistä johtopää töksistä. Se kannattaa erityisesti Euroopan aluesuunnittelupolitiikkaa, jonka ensimmäinen ilmaus on yhteisön alueen kehittämissuunnitelman laatiminen. Se vahvistaa jo lausunnossaan muodostamansa ehdotuksen, joka koskee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen muuttamista siten, että siinä olisi mukana myös aluesuunnittelu ja alueiden välinen, rajojen yli tapahtuva ja valtioiden välinen yhteistyö. Lausunnoista kaksi ovat maaseudun kannalta suoraan kiinnostavia. Ne ovat maaseutumatkailun kehitystä koskeva lausunto, jossa "suositellaan suurempaa yhteisön tukitoimenpiteiden johdonmu kaisuutta sekä kansallisten politiikkojen yhdenmukaistamista maaseutumatkailussa". Toinen lausun to koskee vuoristoalueiden Euroopan asiakirjaa, joka on Euroopan paikallisten ja alueellisten viranomaisten kongressin (Euroopan neuvosto) laatima ja johon liittymistä komitea suosittelee Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille. Maaseutualueita koskevia ongelmia käsiteltiin myös muissa lausunnoissa, erityisesti niissä, jotka koskevat tiedonantoa "Eurooppa 2000+ " ja "toimenpiteitä j Etelä-Euroopan kuivuuden sosiaalisia ja ympäristöllisiä vaikutuksia vastaan". 3. Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epäviralliset kokoukset Aluepolitiikasta ja aluesuunnittelusta vastaavat ministerit järjestivät vuonna 1995 kaksi epävirallista kokousta, joista toinen pidettiin Strasburgissa 30. — 31. 3. Ranskan toimiessa puheenjohtajana ja toinen Madridissa 30. 11. — 1. 12. 1995 Espanjan toimiessa puheenjohtajana. Aluepolitiikan osalta Strasburgin kokous arvioi aluepolitiikan täytäntöönpanoa kaudella 1994-1999. Tähän arviointiin kuului vuoden 1994 työn tulokset tavoitteiden 1, 2 ja 5b ohjelmien osalta sekä rakennerahastojen seuraavien vuosien tukitoimenpiteiden onnistumiselle välttämättömät edellytyk set. Korostettiin yksimielisesti useita kohtia, joita ovat: etusijan antaminen pysyvien työpaikkojen edistämiselle, tämän toimintalinjan tehtävänä on kaikkien yhteistyöosapuolten ja asianomaisten alojen mukaan saaminen; tukitoimenpiteiden keskittäminen yleisesti joihinkin tärkeimpiin toiminta linjoihin, jotka ottavat täysin huomioon unionin poliittiset suuntaviivat; erityinen tarve pitää huolta rakennerahastojen varojen käytön tehokkuudesta joko yksityiskohtaisen seurannan, mahdollisim man perusteellisten riippumattomien arvioiden tai tiukennetun rahoituksen valvonnan avulla. Tämä rahastojen tehokkuuden lisääminen on jäsenvaltioiden ja komission yhteinen tehtävä. Strasburgissa pyrittiin selvittämään, miten rakennerahastot voisivat yhä lisätä vaikutustaan työllisyyteen. Vastaa valla tavalla jatketaan selvityksiä siitä, miten yhteistyötä voidaan parantaa ja rikastuttaa ja painottaa yhä enemmän työllisyyden toimintalinjaa. Madridissa 30. 11. — 1. 12. 1995 pidetyssä kokouksessa ministerit keskustelivat uusien tavoitetta 2 koskevien ohjelmien valmistelusta kaudelle 1997-1999,0. Suurin osa ministereistä kannatti lähesty mistapaa, joka jatkaa ensimmäistä vaihetta 1994-1996. He kuitenkin huomasivat, että on pyrittävä ' Katso III. B. Alueellinen yhteistyö. 10 Tavoitteen 2 ohjelmat on suunniteltu rakennerahastoista annetun asetuksen 9 artiklan yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti kahden perättäisen kolmivuotiskauden ajalle (1994-1996 ja 1997-1999). Ensimmäisen vaiheen jälkeen komissio ehdottaa tukikelpoisten alueiden luettelon muuttamista läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Seisiemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 235 parantamaan rakennerahastojen tehokkuutta keskittämällä voimavarat alueille, jotka tarvitsevat niitä eniten. Ministerit ja komissio ovat myös sopineet, että rakennerahastojen osittain rahoittamien toimien tulisi edistää merkittävällä tavalla työpaikkojen syntymistä tavoitteen 2 kohdealueilla. He katsoivat, että tavoitteen 2 uusien ohjelmien tulisi keskittyä tutkimukseen ja kehitykseen, ympäris tönsuojeluun ja miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen ottaen huomioon yksittäiset tilanteet ja kunkin alueen erityiset tarpeet. Aluesuunnittelun alalla näissä kokouksissa tutkittiin yksityiskohtaisemmin aikaisempina vuosina pohdittuja kysymyksiä11. Ne keskittyivät kolmeen keskeiseen ja toisistaan riippuvaan aiheeseen: yhteisön alueen kehittämissuunnitelman valmisteluun, valtioiden väliseen yhteistyöhön liittyvien hankkeiden aloittamiseen aluesuunnittelun alalla ja yhteisön tasolla tapahtuvaan aluesuunnitteluun. Strasburgin kokouksessa esiteltiin Euroopan alueen "kehityssuuntaa koskevat suunnitelmat" eli sen tulevaisuuden kartografinen näkymä muuttumattomissa poliittisissa olosuhteissa. Nämä keskustelut olivat ensimmäinen vaihe yhteisön eri alueiden erityisten ominaisuuksien ymmärtämisessä. Samaa kysymystä tutkittiin yksityiskohtaisemmin Madridissa. Jäsenvaltioiden ehdottamat alustavat poliitti set vaihtoehdot esiteltiin ennen edellisenä vuonna Leipzigin kokouksessa sovittujen periaatteiden soveltamista heidän omilla alueillaan. Ministerit ovat myös suostuneet tarkastelemaan vuonna 1997 yhteisön alueen kehittämissuunnitelman ensimmäistä virallista hanketta. Aluesuunnittelua koskevan valtioiden välisen yhteistyön osalta ministerit korostivat näissä kahdessa kokouksessa INTERREG II C — yhteisöaloitteen12 uuden vaiheen käynnistämisen merkitystä. Monika Wulf-Mathies esitteli kaksi aluesuunnittelupolitiikan tulevaisuutta yhteisön tasolla koskevaa muistiota, joista toinen keskittyi Euroopan aluesuunnittelun poliittisiin ja hallinnollisiin tulevaisuu dennäkymiin ja toinen aluesuunnittelun ulottuvuuteen Euroopan tasolla. 4. Komiteoiden lausunnot Rakennerahastojen täytäntöönpanossa komissiota avustaneilla viidellä komitealla13 oli tärkeä, kah densuuntainen tehtävä vuonna 1995: kolmen uuden jäsenvaltion ohjelmien hyväksyminen ja raken nerahastojen täytäntöönpano. Kehityksen ja alueiden uudistamisen neuvoa-antava komitea tapasi kolme kertaa. Sitä kuultiin kaksi kertaa kirjallisella menettelyllä ja se antoi yhteensä 16 lausuntoa, joista kolme kirjallisella menettelyl lä. Nämä lausunnot olivat kaikki yksimielisesti myönteisiä ja ne koskivat uusien jäsenvaltioiden ohjelmia eli tavoitteeseen 2 kuuluvien tukikelpoisten alueiden luetteloa ja tavoitteiden 1, 2 ja 6 varsinaisia yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja. Rakennerahastojen täytäntöönpanon suhteen komissio ilmoitti komitealle EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan14 mukaisen toiminnan aloittamista koskevista suuntaviivoista, jonka jälkeen laadittiin uutta luovia toimia koskeva opas, jota jaettiin komitean jäsenille. Vastaavalla tavalla huomiota kiinnitettiin Euroopan tulevaisuudennäkymiin aluesuunnittelun osalta erityisesti näistä asioista vastuussa olevien ministerien epävirallisten kokouk sien aikaansaaman edistävän sysäyksen myötä15. Lisäksi käytiin hyödyllisiä keskusteluja, jotka koskivat periaatteiden ja ohjelmien täytäntöönpanon eri tekijöitä, kuten aluepolitiikan arviointia, täydentävyysperiaatteen tarkastamista, komission sisäisiä menettelyjä ohjelmia hyväksyttäessä, ra kennerahastojen hallinnossa havaittuja rahoitusta koskevia epäsäannönmukaisuuksia, säännösten täytäntöönpanoa tiedotuksen ja julkisuuden osalta. Nämä keskustelut antoivat komissiolle ja jäsen valtioille mahdollisuuden ilmaista tavoitteensa ja haasteet, joihin jokaisen on pyrittävä vastaamaan " Katso etenkin kuudennessa vuosikertomuksessa (1994) mainitut Korfun ja Leipzigin kokoukset (1994). 12 Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet. 13 Rakennerahastoista annetun asetuksen 17 artiklan yksityiskohtaiset säännöt (neuvoston asetus (ETY) N:o 2052/88, sellaisena kuin se on muutettuna). 14 Katso I. B. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 15 Katso edellä kohta 3. 236 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 ja siten määrittämään paremmin parannuksia vaativat kohdat erityisesti EAKRrn toimivaltaan kuuluvien tukitoimenpiteiden tehokkaan toteuttamisen mahdollistamiseksi. Myös ESR-komitean toiminta oli yhtä lailla tärkeää vuonna 1995. Jäsenten kolmevuotisen toimikau den lakkaamisen johdosta sen kokoonpanoa uudistettiin neuvoston päätöksellä lokakuussa 1995. Se järjesti viisi kokousta, joiden aikana se asetuksen mukaisesti antoi lausuntoja komission päätösluon noksista, jotka koskivat lähinnä uusien jäsenvaltioiden yhteisön tukikehyksiä/yhtenäisiä ohjelma- asiakirjoja. Lisäksi esimerkiksi alueiden uudistamisen ja kehityksen neuvoa-antavan komitean ta paan ESR-komitea tarkasteli yhteistyön puitteissa luonteeltaan laaja-alaisia rakennerahastojen täy täntöönpanoa koskevia kysymyksiä, kuten niiden talousarvion toteuttamista, jäsenvaltioiden ilmoit tamia epäsäännönmukaisuuksia, lopullisten edunsaajien tunnistamiseen liittyviä kysymyksiä. Muut enemmän tulevaisuutta pohdiskelevat keskustelut koskivat muun muassa PEACE-yhteisöaloitetta, yhteisöaloitteiden edistymistä, työllisyyden tukemista koskevia suuntaviivoja, sosiaalisen vuoropuhe lun toimien täytäntöönpanoa koskevia suuntaviivoja sekä ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan uutta luovia toimia. ESR-komitea keskittyi myös vuoden 1996 työohjelman laatimiseen työnsä saaman uuden sysäyksen myötä. Jäsenten aktiivisemman osallistumisen edistämiseksi se aloitti tilapäisen työryhmän perustamista koskevat keskustelut. Sen tehtävä olisi edistää Essenin Eurooppa- neuvoston päätelmiin liittyviä töitä ja työllisyyttä koskevia toimintasuunnitelmia. Myös maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitea kokoontui vuonna 1995 yhtä usein eli 11 kertaa. Kaikkien esitettyjen toimenpiteiden osalta se antoi 180 myönteistä lausuntoa. Komitea osallistui tiiviisti tavoitteen 5b uuden vaiheen töihin. Jokaisessa kokouksessa tiedotettiin tavoitteen 5b yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen kehitysvaiheesta. Lisäksi komitea antoi yksimielisesti myönteisiä lausuntoja kaikille vuonna 1995 ehdotetuille tavoitteen 5b ohjelmille sekä päätösluonnok sille, joilla ne hyväksyttiin. Pyydettiin myös lukuisia muita lausuntoja, jotka koskivat tavoitteen 5a toimenpiteitä (erityisesti maataloustuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä koskevat uudet ohjel mat) sekä YMP:n uudistukseen liittyviä toimenpiteitä (erityisesti maataloutta ja ympäristöä koskevat toimenpiteet). Kalatalouden rakenteiden pysyvä hallintokomitea kokoontui vuonna 1995 kuusi kertaa ja sille ilmoitettiin kaikista alan rakenteellisista toimenpiteistä. Se antoi yhteensä kuusi myönteistä lausun toa, joista viisi oli yksimielisiä ja koski tavoitteiden 5a (kalastuksen osalta) ja 6 yhtenäisiä ohjelma- asiakirjoja uusissa jäsenvaltioissa ja kuudes koski KOR:n määrärahojen maksutapoja koskevaa uutta asetusta16. Yhteisöaloitteiden hallintokomitea kokoontui vuoden 1995 lopussa ensimmäiseen mielipiteiden vaih toa varten järjestettyyn kokoukseen. Aiheena olivat yhteisöaloitteita koskevan varauksen jakaminen sekä muutokset neljän aloitteen, INTERREG II, URBAN, EMPLOYMENT ja ADAPT, suuntavii voihin. Kyseessä oli suuntaviivoja koskeva keskustelu ennen kuin Euroopan parlamentti antaa lausuntonsa vuoden 1996 alussa. Komitea hyväksyy sen jälkeen sen virallisen lausunnon. Kokous antoi komissiolle mahdollisuuden ilmaista toimintalinjat, joiden mukaisesti se teki ehdotuksensa varaukseen jätettyjen määrärahojen sitomisesta17, ja jäsenvaltioiden valtuuskunnille mahdollisuuden ilmaista suhtautumisensa, jotka komissio sitoutui ottamaan huomioon niin hyvin kuin mahdollista. Lisäksi samassa kokouksessa komissio ilmoitti jäsenvaltioille LEADER II:n kansallisten verkkojen yhteisrahoitusta koskevista suuntaviivoista. '* Komission asetus Q3Y) N:o 1796/95, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 174, 26. 7. 1995. " Katso I. B. l. Yhteisöaloitteet. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 237 B. ALUEELLINEN YHTEISTYÖ 1. Yleiskatsaus Ohjelmien tosiasiallinen toteuttaminen alkoi vuonna 1995 ja sen myötä alkoi myös yhteistyön tukemisen aktiivinen seuranta alueellisella tasolla (esimerkiksi tavoitteen 5b osalta vuonna 1995 järjestettiin 86 alueellisten seurantakomiteoiden kokousta). Tämän vuoksi tässä vuosikertomuksessa ; pidettiin järkevänä kertoa yhteistyön ja ohjelmien seurannan järjestämisestä alueellisella tasolla. Edellisessä vuosikertomuksessa olleet tiedot uusien ohjelmien valmistelusta osoittavat, kuinka suu resti Euroopan unionin alueiden ja valtioiden hallinnolliset rakenteet ja niiden toiminta poikkeavat toisistaan. Rakennerahastoja koskevan alueellisen yhteistyön tehokkuuteen vaikuttaa luonnollisesti hallinnollinen ja poliittinen moninaisuus. Tällä hetkellä käytössä olevat tiedot tukitoimenpiteiden hallinnosta ja seurannasta vastaavien elinten perustamisesta osoittavat, että alueellisten viranomais ten osallistuminen on laajaa. Tilanne on parantunut edelliseen suunnittelukauteen verrattuna. Mui den alueellisten ja erityisesti paikallisten yhteistyöosapuolten osalta tilanne on monimutkaisempi näiden hallinnollisten ja rahoituksellisten vastuiden mukaisesti. Joissakin tapauksissa nämä elimet kuitenkin yhdistävät tukitoimien seurantaan osallistuvia paikallisia viranomaisia tai edustavat niitä. Ympäristöviranomaisten osallistuminen: Kun rakennerahastoista annettuja asetuksia tarkistettiin vuonna 1993, tuli ympäristöviranomais ten osallistuminen ohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon pakolliseksi. Niiden asema on erityisen tärkeä yhteisön ympäristöä koskevan säännöstön noudattamisen varmistamisessa. Ohjel ma-asiakirjoissa on mainittava erityisesti niiden osallistumista koskevat säännöt. Myös komission tiedonannossar'koheesiopolitiikka ja ympäristö" * painotetaan ympäristöviranomaisten merkitystä rakenteellisia tukitoimenpiteitä toteutettaessa. Tämä johtuu erityisesti säännöksistä, joilla ympä ristöviranomaisista tehdään eri ohjelmien seurantakomiteoiden jäseniä erityisesti silloin, kun asiaan liittyy toimenpiteitä, joilla on ympäristöllistä vaikutusta. Rakenteellisia tukitoimenpiteitä toteutettaessa seurantakomiteat ovat tärkein mekanismi kansallises sa, alueellisessa ja jopa osa-alueiden yhteistyössä. Komiteat kokoontuvat vähintään kaksi kertaa vuodessa kutakin tukimuotoa varten (yhtenäinen ohjelma-asiakirja, toimenpideohjelma, yleiskattava tuki jne. ) ja toimivat yleisesti ottaen hyvin. Niiden toimintamalli mahdollistaa alueellisten ja paikal listen yhteistyöosapuolten täyden mukanaolon. On kuitenkin myönnettävä, että sääntelyyn liittyy kansallisten ja yhteisön menettelyjen jonkinasteinen monimutkaisuus, ja yhteistyön on kehityttävä näissä olosuhteissa (yhteistyön eri tasot, aikarajoitukset, tuettavien alojen moninaisuus jne. ). Monimutkaisuus voi joskus estää kaikkien asianomaisten yhteistyöosapuolten täyden ja aktiivisen osallistumisen. Komissio uskoo, että rakennerahastojen hallintoa voidaan yksinkertaistaa. Kuitenkin vaatimus rakennerahastojen määrärahojen käytöstä asianmukaisella tavalla edellyttää menettelyjä, jotka varmistavat sekä niiden käytön tehokkuuden että valvonnan. Suuri osa näiden komiteoiden työstä on yleensä rahoituksen valvontaa ja tukitoimenpiteiden toteuttamista. Myös noudatettujen suunnitelmien, tukitoimenpiteiden tulosten ja vaikutusten yleisempää analysointia tulisi tehostaa. Lisäksi komiteoiden työmenettelyt eivät niiden hyvin operatiivisten tehtävien vuoksi aina sovellu sellaisten suuntaviivojen tai muiden uusien suuntausten edistämiseen, joita yhteisön toimielimet saattavat hyväksyä ohjelmien elinaikana (esimerkiksi työllisyyttä, ympäristöä sekä miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat tiedonannot). Alueellista yhteistyötä koskeva alueiden komitean tutkimus ja lausunto2 tukevat pääasiallisesti näitä seikkoja. Komitea huomauttaa erityisesti, että "muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta paikalliset 1 Katso LA. 1. 2. Ympäristöpolitiikan vahvistaminen. 1 Aloitetta koskeva lausunto N:o 234/95, 20. 7. 1995: "Alueellisten ja paikallisten yhteisöjen asema rakennerahastojen yhteistyötä koskevassa periaatteessa". 238 Seistemäs vuosikertomus — Raketuteraluistoista 1995 ja alueelliset viranomaiset osallistuvat nykyisin enemmän kuin edellisen suunnittelukauden aikana" (17 kohta). Se korostaa, että yhteistyössä tarvitaan etukäteen "poliittista tahtoa" ja esittelee "yhteis työosapuolten tiiviistä yhteistyöstä aiheutuvia etuja" (36 kohta). Se on kuitenkin sitä mieltä, että "rakennerahastoja koskevien sääntöjen tulisi olla yksinkertaisempia" (23 kohta). Alueiden komitean ehdotuksista seuraavat ansaitsevat erityistä huomiota: • ohjelmaasiakirjojen tulisi olla eri yhteistyöosapuolten yhteisesti allekirjoittamia (valtio, alue, komissio). Tätä käytäntöä sovellettiin vanhojen yhdennettyjen Välimeren ohjelmien osalta ja sillä on ilmeisesti erityistä poliittista merkitystä, mutta sen täytäntöönpano saattaisi olla melko vai keaa; • "nykyisten yhteistyötä koskevien asetusten säännösten epäselvyyden vähentäminen". Tämä mie lenkiintoinen ehdotus ei ole ehkä suoraan sovellettavissa, mutta komissio tunnustaa ehdotuksen merkittävyyden. Itse asiassa sääntelyn epäselvyys vastuiden jakamisen osalta tukea toimenpiteitä toteutettaessa saattaa joissakin tapauksissa haitata sekä tukitoimien näkyvyyttä että toimien moitteetonta täytäntöönpanoa paikallisella tasolla; • paikallisten ja alueellisten viranomaisten muodollinen mukaan ottaminen asetuksen (ETY) Nro 2052/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 artiklaan "koska niillä on demokraattinen oikeus j edustaa alueellisia ja paikallisia tarpeita ja toimintalinjoja. " Kyseisessä 4 artiklassa mainitaan "jäsenvaltion kansallisella, alueellisella, paikallisella tai muulla tasolla nimeämät toimivaltaiset | | viranomaiset ja elimet [. ]". I | | Komissio pyrkii alueellisen yhteistyön rikastuttamiseen ja on tietoinen toissijaisuuden sekä kunkin yhteistyöosapuolen hallinnollisten, oikeudellisten tai rahoituksellisten vastuiden sille aiheuttamista rajoituksista. 2. Alueellisen yhteistyön täytäntöönpano jäsenvaltioissa3 Belgia: Maan liittovaltaisen rakenteen mukaisesti sekä vallonilainen että flaamilainen alue vastaavat ohjelmien hallinnosta, täytäntöönpanosta ja seurannasta. Seurantakomiteoissa puheenjohtajana on liittovaltion ulkoministeriö. Tekniset komiteat tutkivat hankkeet, niiden tukikelpoisuuden ja yhtei sön säännöstön mukaisuuden. Komissio voi osallistua kokouksiin ja tehdä teknisiä huomautuksia,- mutta se ei saa äänestää. Vallonian osalta komission osallistumisesta kyseisiin teknisiin komiteoihin on mainittu ohjelmien täytäntöönpanoa koskevissa säännöksissä. Hankkeet valitsee alustavasti toinen elin, valintakomitea, jossa komissio ei ole edustettuna. Tekniset komiteat kokoontuvat kaksi kertaa vuodessa ennen seurantakomiteoiden kokouksia ja toimivat alkuperäisien valinnan perusteel la. Sekä flaamilainen että vallonilainen alue ovat edustettuina tavoitteen 5b kalastuksen seurantako miteassa. Tanska: Belgian tapaan tekniset komiteat on Tanskassa järjestetty samalla tavalla kuin seurantako miteat. Tekniset komiteat kokoontuivat seitsemän kertaa vuonna 1995. Komissio voi osallistua kokouksiin, mutta kuitenkin ainoastaan tarkkailijana. Vielä näin ei ole kuitenkaan tapahtunut. Saksa: Uusien osavaltioiden ja Itä-Berliinin (tavoite 1) osalta yhteisön tukikehyksen täytäntöönpa nosta huolehtivat alueiden välinen, monta rahastoa kattava seurantakomitea, horisontaaliset seuran nasta vastaavat alakomiteat ja kussakin osavaltiossa monta rahastoa kattavat seurannasta vastaavat alakomiteat. Alueiden välinen monta rahastoa kattava seurantakomitea kokoontui kahdesti vuonna 1995 keskustelemaan yleisistä yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanoon liittyvistä asioista. Komitea perusti kutakin osavaltiota varten alakomiteat ja hyväksyi teknisen avun toimenpiteitä koskevat Kalastuksen, jota ei ole jaoteltu aluekohtaisesti, osalta (tavoite 5a) alueiden edustajat osallistuvat useissa jäsenval tioissa täysipainoisesti seurantakomiteoiden työhön. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 239 suuntaviivat. Osavaltioiden alakomiteat kokoontuivat vuonna 1995 kaikissa osavaltioissa ja kesä kuussa 1995 komissio järjesti tiedotusseminaarin, jossa keskusteltiin joistakin käytännön ja rahoi tuksen toteutukseen liittyvistä asioista sekä toimenpiteistä, joiden avulla yhteisön politiikat voitaisiin ottaa paremmin huomioon. Myös tavoitteen 2 osalta tehtiin erikoisjärjestelyjä. Komissio ehdotti vastuun antamista ohjelmista, jotka saavat yli 40 miljoonaa ecua yhteisön tukea, kaikki osavaltiot ja rahastot kattavan ja liittoval tion tasolla toimivan seurantakomitean lisäksi kunkin osavaltion alakomiteoille. Ne turvaavat kyseis ten ohjelmien tehokkaan alueellisen seurannan ja noudattavat yhteistyön periaatetta. Asiasta käytä vät neuvottelut kansallisten viranomaisten kanssa jatkuivat vielä vuoden 1995 lopussa. Merkille pantavaa on se, että tavoitteen 2 seurantakomitea ja alakomiteat (jos niitä on) ovat toimivaltaisia myös tavoitteen 2 ohjelmien sekä yhteisöaloiteohjelmien osalta (lukuun ottamatta INTERREG- ohjelmia, joita varten perustettiin erityisiä seurantakomiteoita niiden erityisen tavoitteen vuoksi). Berliinin osavaltion tapauksessa yksi ainoa alakomitea, joka kokoontui jo vuoden 1995 lopussa, on toimivaltainen sekä tavoitteen 2 (Länsi-Berliini) ja tavoitteen 1 (Itä-Berliini) ohjelmien osalta sekä Berliiniä koskevien yhteisöaloitteiden osalta. Vastuu tavoitteen 5b ohjelmien täytäntöönpanosta annettiin osavaltioille. Ne ovat mukana kummas sakin kalastuksen tukitoimenpiteitä koskevassa seurantakomiteassa eli yhdeksän osavaltiota on mukana tavoitteen 5a komiteassa ja kuusi osavaltiota sekä Berliini (itäinen osa) ovat tavoitteen 1 komiteassa. Espanja: Vuonna 1995 kullakin alueella järjestettiin kaksi tavoitteen 1 ohjelmia koskevaa seuranta komitean alueellista kokousta ja tavoitteiden 2 ja 5b osalta yksi kokous. Alueelliset viranomaiset osallistuivat yhteisön tukikehysten toimintalinjojen valmisteluun tavoitteiden 1 ja 2 osalta sekä alueellisten toimenpideohjelmien suunnitteluun. Niille myönnettävän rakennerahastojen tuen suu ruus vaihtelee toimivallan, rakennerahastojen ja toteutettavien toimenpiteiden tyypin mukaan. Pai kallisille viranomaisille myönnetään myös pienempi määrä yhteisön tukea, vaikka ne eivät osallistui- sikaan yhteisön tukikehysten valmisteluun. Siten tavoitteen 1 hyväksytystä ja/tai suunnitellusta tuesta toimenpiteet, joista itsenäiset yhteisöt tai paikalliset viranomaiset ovat vastuussa, muodostavat 35 prosenttia ja 10 prosenttia kaikesta EAKRrn tuesta yhteisön tukikehyksessä sekä 48 prosenttia ja 16 prosenttia tavoitteen 2 tuesta. Myös alueelliset viranomaiset ovat edustettuina tavoitteiden 1 ja 2 monia rahastoja kattavissa alueellisissa seurantakomiteoissa. Toisaalta paikalliset viranomaiset eivät ole aina edustettuina, lukuun ottamatta tavoitteeseen 2 kuuluvaa Baskimaan ohjelmaa (kolme Diputaciones Foralesiio. pitää siellä istuntonsa), Baleaarien ohjelmaa (kolme jäsentä edustaa kaikkia ll:tä edunsaajakuntaa) ja tavoitteen 1 "paikallisen ympäristön" ja "paikallisen kehityksen" toimin taohjelmien komiteoita. Halu saada paikalliset viranomaiset mukaan tavoitteen 5b ohjelmien täytäntöönpanoon johti joilla kin alueilla valtuustojen sekä vuoristoalueiden maanviljelyn liittojen osallistumiseen ohjelmien suun nitteluun. Kalastuksen tukitoimien osalta kukin itsenäinen yhteisö on edustettuna joko tavoitteen 5a seurantakomiteassa (kuusi yhteisöä) tai tavoitteen 1 kalastusta koskevan ohjelman seurantakomiteas- : sa (11 yhteisöä). , Ranska: Tavoitteiden 1 ja 2 seurantakomiteoiden puheenjohtajana on alueen maaherra. Jäseninä on paikallisten viranomaisten edustajia (alueellinen neuvosto, yleinen neuvosto, kunta), alueen kansalli sia laitoksia ja komissio. Kaikki nämä komiteat (tavoite 1: 5 komiteaa ja tavoite 2: 19 komiteaa) perustettiin ja ne kokoontuivat vuonna 1995. Vastuu tavoitteen 5b ohjelmien täytäntöönpanemisesta annettiin valtion alueellisille edustajille, mutta myös paikalliset viranomaiset ja talouselämän sekä työmarkkinoiden yhteistyöosapuolet ovat edustettuina kussakin seurantakomiteassa. Kun otetaan huomioon suuri sisäinen epäyhtenäisyys eräillä alueilla, joihin kuuluu suuri osa tavoitteen 5b tukikelpoisista alueista, joihinkin ohjelmiin kuuluu toimenpiteitä (tai toimenpiteiden osia), joiden suunnittelu on toteutettu osa-alueiden (departementti) tasolla. Tarkoituksena on paikallisten virano maisten osallistumisen lisääminen. Kaikki rannikkoalueet ovat PESCA-aloitteen seurantakomitean täysjäseniä. 2 4" Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraluistoista 1995 Irlanti: Irlantia pidetään yhtenä kokonaisena alueena rakennerahastojen hoidon ja hallinnon kannal ta. Kahdeksan alueellista viranomaista vastaakin rakennerahastojen kustannusten seurannasta omil la alueillaan. Tämän vuoksi niiden ja kansallisen hallinnon välillä järjestetään säännöllisesti kokouk sia, joissa keskustellaan kehityksestä. Ne osallistuvat myös yhteisön tukikehyksen väliarviointiin, jonka on tapahduttava vuoden 1996 aikana. Alueelliset viranomaiset osallistuvat myös erityiseen kokoukseen, joka järjestetään yhteisön tukikehyksen seurantakomitean tavallisten kokousten jäl keen. Paikallisella tasolla seurantakomiteaan kuuluu vaaleilla valittuja paikallisia edustajia sekä vapaaehtoisjärjestöjen, paikallisten ja julkisten viranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten edusta jia. Italia: Italian alueellisilla viranomaisilla on yhtä suuri merkitys rakennerahastojen osittain rahoitta mien toimien toteuttamisessa etenkin tavoitteen 1 (Mezzogiorno) osalta kuin toimenpideohjelman toteutuksesta pääosin vastaavilla elimillä. Yhteisön tukikehyksessä tavoitteelle 1 myönnetyistä yhtei sön varoista noin puolet kuuluu alueellisten hallintojen vastuulle. Alueet osallistuvat myös keskus johtoisiin ohjelmiin. Alueet ovat niin ikään vastuussa tavoitteen 2 ohjelmien täytäntöönpanosta kun taas tavoitteen 5b osalta vastuussa ovat sekä alueet ja itsehallintoalueet. KOR:sta kalastukselle myönnettävän tuen osalta KOR:n tavoitteen 1 seurantakomiteassa on kuusi aluetta (Abruzzi, Basili- | cata, Calabria, Apulia, Sisilia ja Sardinia), kun taas Trenton itsehallintoalue osallistuu tavoitteen 5a ! seurantakomitean toimintaan. I I Yleisesti ottaen komission, valtion ja alueiden välinen keskustelu on kehittynyt tyydyttävällä tavalla. i Ohjelmien täytäntöönpanosta vastaavien alueellisten viranomaisten tarjoaman tiedon laatu on ylei- j sesti hyvä ja seurantakomiteoita kuullaan, silloin kun se on aiheellista. Lisäksi on pyritty voimak- ! kaasti parantamaan tukitoimenpiteet toteuttavien alueellisten elinten organisaatiota komission ja j Italian hallituksen heinäkuussa 1995 tekemän sopimuksen mukaisesti4. Näin kullekin alueelle perus- | tettiin alueelliset "cabine di regia" -yksiköt, jotka pitävät yhteyttä kansalliseen "cabine di regia" - \ yksikköön sekä poliittisella että hallinnollisella tasolla eri ohjelmien toimintalinjojen tai erityisten toimenpiteiden toteuttamiseen osallistuvien eri osastojen toimien yhteensovittamiseksi. Nämä "ca bine di regia" -yksiköt perustettiin nopeammin tavoitteen 2 alueilla kuin muualla. Alankomaat: Kaikkien tavoitteiden 1 ja 2 tukikelpoisia alueita koskevien ohjelmien hallinnosta ja seurannasta huolehtii kaupan ja teollisuuden kehittämisen kansallinen yksikkö, joka toimii kauppa- ja teollisuusministeriön alaisuudessa. Yksikkö hyväksyy lopullisesti erityisesti EAKR:sta yhteisrahoi- tetut hankkeet. Hankkeet valitsee etukäteen tekninen komitea, jossa komissio voi olla tarkkailijana. Seurantakomiteoiden kokouksissa, joihin komissio osallistuu, se saa tietoja erityisesti osarahoitetta viksi valituista sekä hylätyistä hankkeista asiakirjasta, jossa on tiedot niistä ja niiden taloudellisesta vaikutuksesta. Vastuu tavoitteen 5b ohjelmien täytäntöönpanosta annettiin sen sijaan alueille. Itävalta: Vuonna 1995 Itävallan alueelliselle yhteistyölle oli ominaista uusien ohjelmien valmistelun jatkuminen. Tavoitteiden 1 ja 2 ohjelmat valmisteltiin yhteistyössä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen seurantakomiteoissa tullaan myöhemmin toteuttamaan laajennettua yhteistyötä, jossa on mukana komissio ja työmarkkinaosa puolet. Portugali: Jäsenvaltio on kokonaisuudessaan tukikelpoinen tavoitteen 1 osalta, mutta aluejako on melko kehittymätön. Komissio painotti Portugalin viranomaisille, että se pitää yhteistyötä alueellis ten viranomaisten kanssa hyvin tärkeänä. Vuonna 1995 luotiin alueellisia neuvoa-antavia komiteoita, joiden tehtävänä on alueellisten toimenpideohjelmien täytäntöönpanon seuranta ja joiden myötä tilanne parantunee aikaisempaan verrattuna. Azorien ja Madeiran itsenäisten alueiden edustajat osallistuvat kalastuksen toimenpideohjelman seurantakomitean kokouksiin tarkkailijoina. Suomi: Maassa on kehittynyt hyvin laaja yhteistyö uusia ohjelma-asiakirjoja valmisteltaessa. Pyra- midimallinen lähestymistapa otettiin käyttöön yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen valmistelussa ja 4 Katso LA. 2. Tavoite 1. Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 241 täytäntöönpanossa tavoitteiden 2 ja 6 osalta. Ensimmäiseen vaiheeseen kuului ohjelmien valmistelu kyseisillä alueilla. Sen jälkeen keskusviranomaiset kokosivat alueelliset hankkeet yhdeksi ohjelmaksi, jonka komissio hyväksyi yhtenäisenä ohjelma-asiakirjana, joka kunkin tavoiteen osalta kattaa koko maan ja sisältää suunnitelmat määrärahojen jakamisesta eri toimien ja alueiden kesken. Kahta yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa valvoo seurantakomitea, joka koostuu kaikkien alueiden edustajista, rahoituksesta vastaavista ministeriöistä, komissiosta ja työmarkkinaosapuolista. Ohjelman hallinto on kullakin alueella annettu alueellisen hallintokomitean tehtäväksi, jossa on alueen, ministeriöiden paikallisten yksikköjen ja työmarkkinaosapuolten edustajia. Alueellinen hallintokomitea laatii oman suunnitelmansa alueensa ohjelman täytäntöönpanemiseksi keskusviranomaisille alunperin toimitetun suunnitelman pohjalta. Hankkeen rahoitusta koskevat päätökset tehdään suurelta osin ministeriöi den paikallisten yksikköjen tai ministeriöiden itsensä toimesta. Alueellisen hallintokomitean on tutkittava ja hyväksyttävä kaikki hankkeet. Tällä tavoin se valvoo täytäntöönpanoa ja voi päättää suuressa määrin siitä, miten yhtenäinen ohjelma-asiakirja täytäntöön pannaan sen alueella. Myös tavoitteiden 3 ja 4 ohjelmien täytäntöönpano toteutetaan hyvin hajautetusti. Suomen työmi nisteriö yhteensovittaa kaikkien tavoitteiden inhimillisiin voimavaroihin liittyvän tuen ja on myös vastuussa useimpien horisontaalisten ESR-ohjelmien täytäntöönpanosta. Myös muilla ministeriöillä, erityisesti opetus- sekä kauppa- ja teollisuusministeriöllä, on vastuualueensa, kun taas muut kunnal- \ liset viranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja valtiosta riippumattomat järjestöt osallistuvat ESR:n i toimenpiteiden toteuttamiseen alueellisella ja paikallisella tasolla. Hanketasolla talousarvion hyväk syminen ja kansallinen lainsäädäntö varmistavat, että päätöksentekomenettelyt ESR:n osittain ra- hottamissa hankkeissa ovat laajalti yhteisiä. Horisontaalisten ohjelmien osalta päätöksentekomenet tely on hajautettu työministeriön sekä muiden asianomaisten ministeriöiden kesken (kauppa ja teollisuus, maatalous). Alueellisella tasolla työssäkäyntialueiden neuvoa-antavat komiteat sekä alueelliset hallintokomiteat varmistavat, että toiminta on yhteensovitettu tutkimalla tarkoin kaikki alueellisten tukiohjelmien hankkeet ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset tekevät lopullisen päätök sen. ESR korostaa myös tarvetta varmistaa käytännönläheinen yhteistyö edunsaajaryhmien hallin nollisten yksikköjen, alueiden, kuntien, yliopistojen ja muiden koulutuslaitosten, työvoimatoimisto jen sekä kaupan ja teollisuuden edustajien välillä. Sen vuoksi suurin osa ohjelmien hankkeista toteutetaan yhteistyönä. Ruotsi: Ruotsin alueelliset yhteistyöosapuolet osallistuvat täysipainoisesti komissiolle ehdotettujen ohjelmien valmisteluun. Osapuolina on paikallisten ja alueellisten hallitusten, kunnanvaltuustojen, työnantajien, ammattijärjestöjen, rahoituslaitosten, maanviljelijöiden ja ympäristön eturyhmien sekä paikallisten ja muiden yhteisöjen edustajia. Ne ovat edustettuina yhtenäisten ohjelma-asiakirjo jen seurantakomiteoissa kansallisen hallituksen ja komission ohella. Suurimman osan ohjelman talousarviosta (80%) panevat täytäntöön alueelliset hallintokomiteat, jotka muodostuvat paikallisis ta ja alueellisista rakenteista. Keskusvirastot hoitavat eräät, esimerkiksi tavoitteeseen 5a kuuluvat toimenpiteet, mutta saamelaiset saavat yleiskattavaa tukea. Yhdistynyt kuningaskunta: Alueellista yhteistyötä vahvistettiin vuonna 1994 hyväksytyissä ohjelmis sa. Tavoitteiden 1, 2 ja 5b yhtenäisille ohjelma-asiakirjoille perustettiin kullekin alueellisen tason seurantakomitea, jonka puheenjohtajana on Government Officen alueellinen johtaja ja jäseninä kaikkien keskeisten yhteistyöosapuolten edustajat, etenkin asianomaiset ministeriöt (ympäristö-, kauppa- ja teollisuus-, liikenne-, opetus- ja maatalous-) sekä komissio. Paikalliset viranomaiset, koulutus- ja yksityinen sektori ovat myös edustettuina seurantakomiteoissa. Niiden jäsenten luku määrä vaihtelee viidestä tai kuudesta (Gibraltar) muiden alueiden lähes 40:ään (esimerkiksi East Midlands). Paikalliset viranomaiset ovat voimakkasti mukana. Niiden osuus on yleensä noin yksi kolmasosa komiteoiden paikoista. Niitä edustavat yleensä virkamiehet, mutta myös vaaleilla valittu ja edustajia on joissakin tapauksissa mukana. Erityisesti tavoitteen 2 ohjelmien osalta komissio vaati Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia korjaamaan vaaleilla valittujen edustajien (osallistuivat neljään tavoitteiden 1 ja 2 16:sta valvontakomiteasta) sekä maan hallituksen vastustukseen kaatu neen talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten osallistumisen puutteen. Tällä laajennetulla yh teistyöllä kyettiin joissakin tapauksissa edistämään tilannetta vähäisessä määrin seurantakomiteoi den puheenjohtajien tilanteen mukaan järjestämien kokousten ansiosta. 242 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Myös kaupunkialueiden kehityksen järjestöt ja kehityksen alueelliset sekä paikalliset toimistot ovat edustettuina. Maininnan ansaitsevat myös yhteenliittymät ja ympäristöasioiden toimielimet (esimer kiksi National Rivers Authority tai Scottish Natural Heritage) ja joskus myös tärkeimmät paikalliset yritykset. Yksityistä sektoria pyydetään usein osallistumaan kauppakamarien tai muiden elinten kautta. Niitä ovat esimerkiksi Railtrack, Traning and Enterprise Councils (joilla on keskeinen asema Englannissa ja Walesissa) ja Local Enterprise Councils (Skotlannin toimivaltainen viranomainen). Myös paikallisten korkeamman asteen oppilaitosten (yliopistojen) ja keskiasteen jälkeisen koulutuk sen (16 ikävuoden jälkeen) laitosten osallistuminen on varmistettu. Seisicmäs vuosikertomus — Rukenncraliastoista 1995 243 C. VUOROPUHELU TALOUSELÄMÄN JA TYÖMARKKINOIDEN OSAPUOLTEN KANSSA 1. Talouselämän ja työmarkkinoiden yhteistyö rakenteellisten tukitoimenpiteiden seurannassa Rakennerahastojen ohjelmien seurannassa ja erityisesti seurantakomiteoiden kokouksissa komissio painottaa talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten tiiviimpää osallistumista. Nämä osapuolet myös pyrkivät edesauttamaan taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja voivat siten edistää hyödyllisellä tavalla ohjelmien täytäntöönpanoa alueillaan. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen vaihtelee jä senvaltioittain ja riippuu niille annetuista institutionaalisista, oikeudellisista tai rahoituksellisista toimivaltuuksista. Osallistumiseen vaikuttavat myös rakennerahastojen tavoitteet. 1. 1. Yleiskatsaus Vuonna 1995 komissio sai päätökseen selvityksensä talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten osallistumisesta rakenteellisten toimien täytäntöönpanoon ja seurantaan. Yleisesti ottaen voidaan erottaa neljä tilannetyyppiä: • talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet osallistuvat tehokkaasti seurantakomiteoiden toimin taan. Ainoastaan pieni osa yhteisön tuista käsitellään tällä tavalla, mutta työmarkkinaosapuolet osallistuvat lähes kaikkien tavoitteiden 3 ja 4 osalta myönnettävien ESR:n tukien seurantaan; • talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet eivät osallistu suoraan seurantakomiteoihin, vaan ovat edustettuina niissä esimerkiksi kansallisten tai alueellisten taloudellisten ja sosiaalisten neuvostojen kautta; • talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet eivät osallistu suoraan tai epäsuoraan seurantakomi teoihin. Kuitenkin järjestetään täydentävää toimintaa (tiedotusistunnot, neuvoa-antavat komi teat, seminaarit jne. ) joskus myös säännöllisesti, jotta niillä olisi mahdollisuus saada tietoja täytäntöönpanosta ja tuoda esiin huolensa ja ehdotuksensa; • talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten osallistumisesta rakenteellisten tukitoimien täytän töönpanoon ja seurantaan ei ole annettu erityisiä määräyksiä. Tähän ryhmään kuuluvan yhteisön tuen osuus on varsin suuri. Viimeaikainen kehitys osoittaa, että rakenteellisten tukitoimenpiteiden toteuttamisesta vastaavat viranomaiset suhtautuvat nyt myönteisemmin uusien yhteistyöosapuolten ja muiden tahojen mukaan ottamiseen yhteisön rakenteellisten tukitoimien seurantaan. Tämän vuoksi komissio rahoittaa kaikki toimivaltaisten viranomaisten järjestämät täydentävät tiedotus-, neuvottelu- ja yhteistyötoimet, jotka mahdollistavat eri yhteistyöosapuolten mahdollisimman tehokkaan osallistumisen ottaen huo mioon niiden todelliset vastuualueet sekä teknisen ja toiminnallisen kapasiteetin. 1. 2. Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten yhteistyön täytäntöön paneminen jäsenval tioissa Edellistä yleistä esittelyä voidaan tarkentaa esittelemällä tilanne jäsenvaltioittain siten, että erotellaan toisistaan rakennerahastojen alueelliset tavoitteet ja ne tavoitteet, joita ei ole jaoteltu aluekohtaisesti. Aluekohtaisesti jaotellut toimintasuunnitelmat (tavoitteet 1, 2 ja 5b) Belgia, Luxemburg, Alankomaat, Tanska: Nämä neljä jäsenvaltiota suunnittelevat säännöllistä tietojen välittämistä ohjelmien edistymisestä työmarkkinaosapuolille (etenkin ammattiliitot ja työ nantajajärjestöjen edustajat). Työmarkkinaosapuolet ovat täysjäseniä yhtenäisten ohjelma-asiakir- 244 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 jojen ja yhteisöaloitteiden seurantakomiteoissa, joissa niiden läsnäolo on välttämätön edellytys. Esimerkiksi tavoitteen 5b osalta on Belgiassa ja Tanskassa neljä työmarkkinaosapuolten edustajaa. Belgiassa työnantajien ja työntekijöiden edustajia on molempia kaksi, mutta Tanskassa on kaksi ammattiliittojen edustajaa, yksi yritysjohtajien ja yksi maatalouskamarin edustaja. Alankomaissa edustajia on viisi: yksi työnantajien edustaja, kolme työntekijöiden edustajaa ja yksi maatalouden edustaja. Saksa: Työmarkkinaosapuolten osallistuminen vaihtelee tavoitteiden mukaan. Tavoitteen 1 (uudet osavaltiot) kohdalla horisontaalisten seurantakomiteoiden kokouksia1 edeltävät talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten kanssa järjestettävät valmistelukokoukset. Tavoitteen 2 kohdalla talou selämän ja työmarkkinoiden osapuolten tulisi osallistua komission ehdottamiin osavaltioiden alako miteoihin eniten rahoitusta saavien ohjelmien osalta, mutta tätä asiaa koskevat keskustelut olivat vielä kesken vuoden 1995 lopussa. Tavoitteen 5b kohdalla talouselämän ja työmarkkinoiden osapuo lille (paikalliset kamarit ja työehtosopimusten sopimuspuolet) tiedotetaan asioista kokouksissa, jotka järjestetään ennen seurantakomitean kokousta ja sen jälkeen. Espanja: Työmarkkinaosapuolet eivät ole tavoitteiden 1 ja 2 yhteisön tukikehysten ja toimenpideoh jelmien seurantakomiteoiden jäseniä. Sen sijaan niille tiedotetaan yhteisön tukikehyksen, ohjelmien, hankkeiden ja niihin liittyvien yleiskattavien tukien kehityksestä Espanjan talous- ja sosiaalikomi tean välityksellä kunkin yhteisön tukikehyksen seurantakomitean kokouksen jälkeen. Komissio on ensimmäistä kertaa saanut Espanjan viranomaiset pitämään kokouksen työmarkkinaosapuolten kanssa talous- ja sosiaalikomitean puitteissa. Kyseisen kokouksen tarkoitus oli muun muassa tiedot taa talous- ja sosiaalikomitealle toista vuosipuoliskoa koskevista tavoitteen. 1 yhteisön tukikehyksen seurantakomitean esittämistä johtopäätöksistä. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen tavoitteen 5b osalta vaihtelee enemmän alueittain. Kahteen alueelliseen seurantakomiteaan kuuluu ammattijär jestöjen sekä talous-ja sosiaalikomitean edustajia. Muilla alueilla järjestetään ainoastaan erityisiä tiedotuskokouksia. Ranska: Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten osallistuminen ohjelmien seurantaan on varsin laajaa osapuolten lukumäärän perusteella ja vaihtelee tavoitteen ja alueen mukaan. Tavoitteen 1 ohjelmien osalta työmarkkinaosapuolet ovat Korsikan ja Nord-Pas-de-Calaisin tapauksissa edus tettuina seurantakomiteoissa alueellisen talous- ja sosiaalineuvoston edustajan kautta. Merentakais ten departementtien (Réunion, Ranskan Guyana, Guadeloupe, Martinique) paikalliset kamarit (kauppa- ja teollisuus-, maatalous- ja ammattikamarit) osallistuvat virallisesti seurantakomiteoiden , työhön, vaikka käytännöt vaihtelevatkin. Ne ovat joko itse varsinaisen seurantakomitean jäseniä tai | ne on kutsuttu komitean kokouksen jälkeen järjestettäviin tiedotuskokouksiin. Lisäksi silloin, kun • merentakaisten departementtien yhtenäiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin, järjestettiin kunkin j alueen kaikkien työmarkkinaosapuolten kanssa virallisia kokouksia, joihin osallistuivat sekä paikal- ! liset kamarit että työnantajien, ammattijärjestöjen ja ammattiliittojen edustajia. Huomionarvoista ; on myös se, että tehdessään virkamatkoja eri alueille komission virkamiehet vierailevat säännöllisesti 1 paikallisissa kamareissa keskustelemassa ohjelmien täytäntöönpanosta. i ; Tavoitteen 2 ja kaikkien näiden yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen osalta työmarkkinaosapuolet ovat edustettuina seurantakomiteoissa talous-ja sosiaalineuvoston alueellisen edustajan kautta. Tavoit teen 5b seurantakomiteoihin sen sijaan kuuluu alueellisten yhteistyöosapuolten ohella paikallisten maatalous-, ammatti-, kauppa- ja teollisuuskamarien edustajia sekä alueellisen talous- ja sosiaalineu voston jäseniä. Joissakin seurantakomiteoissa on myös ympäristönsuojelujärjestöjen edustajia. Irlanti: Työmarkkinaosapuolet ovat osallistuneet täysipainoisesti rakennerahastojen kustannusten hallintoon rahastojen vuonna 1989 tapahtuneesta uudistuksesta lähtien. Niiden edustajat ovat toi menpideohjelmien seurantakomiteoiden täysjäseniä ja osallistuvat rakennerahastojen tukitoimien päätöksentekomenettelyyn. Tätä osallistumista arvostetaan suuresti ja se tuo mukanaan hyvin tärkeää alakohtaista kokemusta useisiin seurantakomiteoiden kokouksiin. Lisäksi työmarkkinaosa- * Katso ILB. Alueellinen yhteistyö. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 245 puolet ovat edustettuina kaikissa yhdeksässä alueellisessa seurantakomiteassa2. Työmarkkinaosa puolet osallistuvat myös kunkin yhteisön tukikehyksen seurantakomitean tavallisen kokouksen jälkeen järjestettävään erityiseen kokoukseen. Ne ovat näin täysin yhdennettyjä rakennerahastojen hallintorakenteeseen Irlannissa. Italia: Yhteistyön laajentaminen kattamaan talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet on todelli nen uudistus edelliseen kauteen verrattuna. Tärkeimpien ammattijärjestöjen ja työnantajien järjestö jen edustajat ovat säännöllisesti mukana tavoitteen 1 yhteisön tukikehyksen seurantakomiteoiden työssä osallistumalla seurantakomiteoita ennen järjestettäviin teknisiin kokouksiin sekä siellä tehdyjä päätöksiä käsitteleviin tiedotuskokouksiin. Tavoitteen 2 kohdalla talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet osallistuivat kattavammin uudistamissuunnitelmien valmisteluun ja yhtenäisiä ohjelma- asiakirjoja koskeviin neuvotteluihin vuonna 1994. Tämä osallistuminen sai virallisen hyväksynnän tavoitteen 2 yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen seurantakomiteoiden täysjäsenyytenä. Niiden jäseninä oli yksi ammattijärjestön, yksi työnantajajärjestön ja yksi paikallisten viranomaisten edustaja. Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet olivat myös edustettuina kaikissa tavoitteen 5b seuran takomiteoissa, mutta ainostaan neuvoa-antavassa asemassa. Itävalta: Työmarkkinaosapuolet (työnantajien järjestöt, ammattijärjestöt, kauppakamarit ja tavoit teen 1 osalta maanviljelijöiden järjestöjen edustajat) ovat edustettuina seurantakomiteoissa. Niiden tarkemmasta asemasta kyseisissä komiteoissa kuitenkin keskusteltiin vielä vuoden 1996 alussa. Portugali: Alueellisen yhteistyön tapaan komissio pitää hyvin tärkeänä yhteistyön toteuttamista Portugalin talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten kanssa ja se on painottanut tätä seikkaa Portugalin viranomaisille. Komissio on varmistanut, että kansallinen talous- ja sosiaalikomitea saa noin neljä kertaa vuodessa tiedot tavoitteen 1 yhteisön tukikehyksen täytäntöönpanosta. Suomi ja Ruotsi: Työmarkkinaosapuolten edustajat (työnantajajärjestöt, ammattijärjestöt, kauppa kamarit ja tavoitteen 6 osalta maatalousjärjestöjen edustajat) ovat Suomessa ja Ruotsissa seuranta komiteoiden täysjäseniä. Kyseisiä järjestöjä kuullaan myös silloin, kun tehdään tärkeitä hankkeita koskevia päätöksiä. Yhteistyötä on pyritty laajentamaan siten, että seurantakomiteoihin kuuluisi paikallisia asukkaita edustavia muita järjestöjä (esimerkiksi Ruotsin kansanliikkeet). Yhdistynyt kuningaskunta: Maan ohjelmia koskeva sosiaalinen vuoropuhelu ei ole yhtä kehittynyttä kuin muissa jäsenvaltioissa. Kaikki työmarkkinaosapuolet eivät ole missään yksittäisessä ohjelmassa mukana vastaamassa sen alueellisesta täytäntöönpanosta. Työmarkkinaosapuolet ovat toisinaan mukana laajennetussa alueellisessa yhteistyössä, mutta eivät seurantakomiteoissa. Ne saavat tietoja ohjelmista, mutta tietojen välitystapa vaihtelee alueittain. Seurantakomitean puheenjohtaja toimit taa joskus tilaisuuden jälkeen kertomuksia asianomaisille työmarkkinaosapuolille (tavoitteen 5b osalta järjestetään seurantakomitean kokousten jälkeen paikallisille viranomaisille ja asianomaisille elimille erityisiä tiedotuskokouksia). Muissa tapauksissa työmarkkinaosapuolille tiedotetaan asioista siinä määrin kuin se on hyödyllistä. Säännöllistä työmarkkinaosapuolten kuulemista etukäteen ei alueilla ole. Toimintasuunnitelmat, joita ei ole jaoteltu aluekohtaisesti (tavoitteet 3, 4 ja 5a) Tavoitteen 3 osalta talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet ovat mukana kaikkien jäsenvaltioi den seurantakomiteoissa, lukuun ottamatta Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Tilanne on käytännölli sesti katsottuna samanlainen tavoitteen 4 seurantakomiteoiden kohdalla, joissa työmarkkinaosapuo let ovat täysjäseniä. Erona on kuitenkin se, että talouselämän osapuolet (esimerkiksi paikalliset kamarit) ovat niissä useimmin edustettuina kuin muissa tavoitteissa. Siten Saksassa tavoitteen 4 seurantakomiteoihin kuuluu neuvonantajina Saksan kauppa- ja teollisuuskamareiden liitto (DIHT) sekä Zentralverband des Deutschen Handwerks (ZdH — Saksan käsityöteollisuuden liitto). Näin on myös Suomessa, Ranskassa, Alankomaissa, Itävallassa ja Italiassa. 1 Katso II. B. Alueellinen yhteistyö. 246 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Kalastuksen rakenteellisten toimien suhteen (tavoite 5a) talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet (kalastuksen ja/tai vesiviljelyn yritykset, alan työntekijät ja ammattijärjestöt) osallistuvat seuranta komiteoihin suoraan kuudessa jäsenvaltiossa (Itävalta, Tanska, Suomi, Kreikka, Irlanti ja Ruotsi), mutta kahdessa jäsenvaltiossa (Ranska ja Alankomaat) ne osallistuvat ainoastaan epäsuorasti ennen komitean kokouksia. 2. Talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolet yhteisön tasolla é Yhteisön tasolla komissio on vahvistanut lakisääteistä käytäntöä yhteisön tasolla järjestyneiden työmarkkinaosapuolten kuulemisesta vuosittain. Komission joulukuun 1994 kokouksessa ehdottama työryhmä perustettiin vuonna 1995. Ryhmä sai aikaan kyseisen tiukasti vuosittain tapahtuvan kuulemismenettelyn muuttamisen jatkuvaksi yhteistyöprosessiksi. Ryhmä kokoontui vuonna 1995 kaksi kertaa ja näiden kokoontumisten ansiosta on voitu valmistella paremmin vuosittaista virallista kuulemistilaisuutta, joka teknisistä syistä tapahtui vuoden 1996 alussa. Kuulemisen aikana komissio esitti kuudennen rakennerahastojen täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen vuodelta 1994. Se antoi myös rakennerahastojen toiminnan kehitystä vuonna 1995 koskevan ensimmäisen yhteenvedon ja kuvasi käynnissä olevia töitä ensimmäisessä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koske vassa kolmivuotiskertomuksessa. Työmarkkinaosapuolten kannanotoissa merkillepantavaa oli: • talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten halu komission tapaan osoittaa rakenteellisten toimien tulokset ja vaikutus ja erityisesti niiden vaikutus taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuulu vuuden edistämiseen. Tämän vuoksi työmarkkinaosapuolet ovat osoittaneet selvää kiinnostusta yhteenkuuluvuudesta annettavan kolmivuotiskertomuksen valmistelutyöhön. Ne arvioivat, että kertomuksessa tulisi myös määrittää rakennepolitiikan ensimmäisten uusien askelten suunta vuoden 1999 jälkeen rakennepolitiikan tehokkuuden lisäämiseksi; • tiettyjen toimialojen huolet: maatalouden ja kalastuksen aloilla vallitsevat ongelmat, esimerkiksi kauppa- ja teollisuuskamarien halu osallistua aktiivisesti rakenteellisiin tukitoimiin, pk-yritysten ongelmat yhteisön tuen saamisessa; • toive, että komissio pohtisi tulevissa kertomuksissaan enemmän käytännönläheisiä kysymyksiä, kuten esimerkiksi talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten osallistumista tukitoimien täytän töönpanon seurantaan; • asteittaista parantumista on huomattavissa, mutta on välttämätöntä edistää merkittävästi työma rkkinaosapuolten osallistumista rakenteellisten toimien täytäntöönpanon seurantaan. Työmarkki naosapuolten osallistumisessa on teknisiä vaikeuksia silloin, kun arvioidaan esimerkiksi hankkei den mahdollista vaikutusta dynaamisen alueellisen kehityksen aikaansaamiseen tai jopa työpaik kojen luomiseen. Tämän vuoksi halutaan edistää myös kohdennettua teknistä apua niiden teknis ten ja toiminnallisten kykyjen vahvistamiseksi. Komissio kannattaa suurinta osaa työmarkkinaosapuolten toiveista. Se on tietoinen, että ne voivat osallistua tehokkaasti ainoastaan, jos asianomaisilla yhteistyöosapuolilla on välttämättömät tekniset ja toiminnalliset kyvyt. Tämän vuoksi EAKR rahoitti vuonna 1995 15 seminaaria, jotka olivat talous- ja sosiaalikomitean järjestämiä. Niissä jäsenliittojen alueellisia ja kansallisia edustajia val mennettiin osallistumaan tavoitteen 1 seurantakomitean työhön. Luxemburgissa järjestettiin alusta va seminaari tavoitteiden, suuntaviivojen ja työmenetelmien vahvistamiseksi. Komissio osallistui seminaariin. Jäsenvaltioiden kehityksestä jälkeen jääneillä alueilla järjestettyjen kaikkien 15 semi naarin tulokset, päätelmät ja ehdotukset toimitettiin Lissabonin yhteisistuntoon. Talous- ja sosiaali komitean johtoelimet laativat niistä yleistä kehitystä koskevan yhteenvedon ja toimittivat arvionsa komissiolle. Talous- ja sosiaalikomitea huomauttaa, että ammattiliittojen osallistuminen seurantako- mitoihin on varsin rajallista ja että jäsenjärjestöjen tulisi edelleen vaatia niiden osallistumista komiteoihin sen varmistamiseksi, että ohjelmilla ja hankkeilla edistetään voimakasta alueellista kehitystä, joka puolestaan luo työpaikkoja. Talous- ja sosiaalikomitea on huomannut, että rakenteel listen tukitoimien seurannassa välttämätön tekninen kapasiteetti puuttuu. Komitean mielestä raken- Seistemäs vuosikertomus— Rakennerahastoista 1995 247 nerahastoista annetuissa asetuksissa säädetty tekninen apu tulisi käyttää kyseisen kapasiteetin paran tamiseen. Tämän vuoksi talous- ja sosiaalikomitea kannattaa alueellisten asiantuntijoiden verkon luomista ammattiyhdistysten virkailijoiden auttamiseksi seurantatoiminnassa. ESR:n ja joidenkin työmarkkinaosapuolten ryhmien välinen suhde liittyy ensisijaisesti koulutuksen rahoitukseen. ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklassa3 säädetään kyseisestä rahoituksesta ja sillä voidaan vahvistaa tavoitteen 4 ohjelma-asikirjojen sekä ADAPT-aloitteen koulutustoimenpiteitä. Molemmissa tapauksissa työmarkkinaosapuolet voivat osallistua aktiivisesti ohjelmien täytäntöön panoon. Vuoden 1994 lopussa komissio laati asianomaisten työmarkkinaosapuolten kanssa tältä osin rahoitetuille toimenpiteille suuntaviivat ja toimitti ne ESR:n komitealle. Nämä suuntaviivat koskivat ensisijaisesti yhteisön taloudellista ja institutionaalista järjestelmää, jonka puitteissa muunlaiset toimenpiteet kehittyvät, toisijaisesti uudenlaista tuotantoa ja työn organisointia ja kolmanneksi aiheita, jotka liittävät toisiinsa teollisuuden muutoksen ja työmarkkinat. ESRSta rahoitettiin vuonna 1995 suuntaviivojen mukaisesti koulutustoimia yhteisön tasolla4. Ta lous-ja sosiaalikomitean osalta kyseessä oli 14 kurssia, joihin osallistui 15 jäsenvaltiota. Ne käsitteli vät muun muassa uuden teknologian (kuten suurinopeusjunien, tietoliikenteen, lentoliikenteen ja ympäristön) vaikutuksia eri alojen työllisyyteen. Lisäksi työnantajien edustajille järjestettiin erilaisia koulutustilaisuuksia UNICE-CONPRI:n esittämän ohjelman puitteissa. Julkisten yritysten Euroo pan keskuksen ensimmäistä kertaa ehdottama toimintaohjelma pyrki löytämään vastauksen tasapuo lisen edustuksen aikaansaamiseen työmarkkinaosapuolten välille. Fondazione Regionale Pietro Seve- ' so pani alulle toimintaohjelman, joka koski Euroopan teollisuuden välisten suhteiden mallien : kehittämistä ja arviointia. ESR:sta rahoitettiin yhteistyössä alan työmarkkinaosapuolten kanssa ; alakohtaisia tutkimuksia, jotka koskivat teollisuuden muutoksen vaikutuksia työkäytäntöihin (eten- ! kin ammatilliset pätevyysvaatimukset, uudet taidot ja ammatit). Nämä alakohtaiset tutkimukset koskivat muun muassa tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteollisuutta. Vuoden 1994 lopussa alkaneiden keskustelujen tuloksena5 luotiin perusta talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten yhdistämiseksi teollisuuden muutoksen aiheuttamiin vaikutuksiin. Kyseessä ovat uudet rakenteet, jotka sopivat paremmin tulevaisuuden sosiaaliseen vuoropuheluun. Tässä yhteydessä painotetaan tarvetta saada Euroopan sosiaaliseen vuoropuheluun mukaan kaikki järjestöt, jotka voivat vaikuttaa merkittävällä tavalla teollisiin suhteisiin. Tätä asiaa selventänee komission tiedonanto, jonka se antaa vuonna 1996. Maaseutuun liittyvien kysymysten kohdalla komissio kuulee erityisesti maatalouden rakennepoliitti- ' sia kysymyksiä käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa. Se kokoontui vuonna 1995 kaksi kertaa ja \ näissä kokouksissa käytiin laajaa keskustelua maaseudun kehityspolitiikan ongelmista. Keskustelun : aiheina olivat myös yhteisön maatalouden varhaista eläkkeelle jäämistä koskevaan tukijärjestelmään liittyvät erityisongelmat, tuki nuorille maanviljelijöille sekä LEADER II — aloitteen esittely. Komis sio tiedotti yhteistyökumppaneilleen myös yhteisön tukikehyksissä/yhtenäisissä ohjelma-asiakirjois sa tapahtuneesta kehityksestä sekä tavoitteiden 1, 5b ja 6 toimenpideohjelmista, LEADER-aloitteen kehityksestä sekä yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen liittyvistä toimenpiteistä*. Keskustelun kohteena oli myös maatalouden rakenteita käsittelevän neuvoa-antavan komitean asema, toiminta ja tulevaisuus. Samaan tapaan kalastuksen alalla kalastuksen neuvoa-antava komitea on elin, jonka kautta teolli suuden ja komitean välinen vuoropuhelu tapahtuu. Se vastaanotti useaan otteeseen KOR:n ja siitä J Katso I. B. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. 4 Nämä toimet jatkavat edellisellä kaudella aloitettuja toimia. Tämän vuoksi tulisi vuonna 1996 tehdä kattava AFETT- ja CONPRI 1 — toimia koskeva jälkiarviointi. Se on ilmeisesti hyvin tärkeää sekä toimet rahoittavalle ESRrlle että edunsaajille. 5 Katso vuosikertomus 1994. * Asetukset (ETY) N:o 2078/92, 2079/92 ja 2080/92. 24X Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 annetun asetuksen 4 artiklassa mainittujen toimenpiteiden7 sekä PESCA-aloitteen täytäntöönpanoa koskevia tietoja ja selvityksiä. Maaliskuussa 1995 kalastuksesta vastaava komission jäsen Emma Bonino osallistui muun muassa kalastuksen rakennetukea ja valtamerien kalastajien sosiaalis-talou- dellisia toimenpiteitä käsitelleen komitean kokoukseen. Lisäksi komissio työskenteli merikalastuksen yhteiskunnallisia ongelmia käsittelevän sekakomitean kanssa, joka on perustettu osana Euroopan laajuista yhteiskunnallista vuoropuhelua. Kyseinen teollisuus oli myös edustettuna joidenkin komis sion Euroopan parlamentin jäsenille järjestämien teemaseminaarien istunnoissa8: ensimmäinen semi naari (Ancona, 22. — 23. 6. 1995) liittyi kalakantojen säilyttämiseen ja toinen (Santiago de Compos- tella, 2. — 3. 10. 1995) käsitteli vesiviljelyn ja kalastuksen rakennepolitiikkaa. ' Katso l. B. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. • Katso III. A. l. Vuoropuhelu Euroopan parlamentin sekä talous- ja sosiaalikomitean kanssa. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 249 D. TIEDOTUS JA MAINONTA, HYVIEN KÄYTÄNTÖJEN LEVITYS 1. Tiedotus ja mainonta Jäsenvaltioita koskevat säännökset Jäsenvaltioiden velvoitteet tiedotuksen ja mainonnan osalta esitetään asetuksen (ETY) N:o 4253/88, sellaisena kuin se on muutettuna, 32 artiklassa sekä 31. toukokuuta 1994 tehdyssä komission päätöksessä1. Komissio sitoutuu toimittamaan jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille käytän nönläheisen käsikirjan kyseisen päätöksen täytäntöönpanon helpottamiseksi. Käsikirja julkaistiin vuonna 1995 ja se lähetettiin rakennepolitiikasta kansallisessa hallinnossa vastaaville tahoille, joita myös pyydettiin tarkastelemaan asiaa ja varmistamaan, että sitä käsitellään myös seurantakomiteois sa. Tiedottamisvelvoite muodostaa myös osan yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hyväksymistä koskevien päätösten vakiolausekkeista, ja seurantakomiteat pyrkivät jatkuvasti yhteisön säännöstön soveltami seen. Komission edustajat kiinnittivät seurantakomiteoiden huomion tähän asiaan vuonna 1995 järjestettyjen kokousten aikana. Osana toimenpideohjelmien täytäntöönpanoa jotkin seurantakomi teat ovat myös hyväksyneet teknisellä avulla rahoitettavia mainontasuunnitelmia. Komission tiedotustoimet EAKR:sta annetun asetuksen 7 artiklassa annetaan komissiolle mahdollisuus omasta aloitteestaan toteuttaa joitakin teknisen avun tukitoimenpiteitä. Komissio onkin yhteisrahoittanut osallistumista joihinkin tärkeisiin tapahtumiin, seminaarien järjestely kulu ja ja muita kertaluonteisia toimia. Vuon na 1995 komissiolla oli osastot 40 eri tilaisuudessa, joiden rahoitukseen se osallistui. Osastot jakoivat asiakirjoja ja antoivat tietoja 17 000 vierailijalle. Erityistä huomiota kiinnitettiin näiden tapahtumien viestimissä saamaan julkisuuteen sekä erityisten tietojen toimittamiseen lehdistölle. Komissio myös valmistaa erilaisia julkaisuja, joita jaetaan ensisijaisesti alueellisessa tietokannassa oleviin noin 30 000 osoitteeseen. Mukana ovat nyt myös uudet jäsenvaltiot. Jo valmistuneisiin ja yleisön saatavil la oleviin julkaisuihin kuuluvat lähes kaikki tavoitteen 1 (yhteisön tukikehykset kokonaisuudessaan sekä yhteenvedot niistä) sekä tavoitteen 2 (vain yhteenvedot) alueiden ohjelma-asiakirjat. Aluepoli tiikkaa koskevia uutisia on kuukausittain ilmestyvässä tiedotuslehdessä. Myös Internetiin on tehty alue- ja koheesiopolitiikkaa käsittelevä sivu2. "Ympäristöjä alueet: kestävän kehityksen tiellä" Tämä on komission suurelle yleisölle julkaiseman tiedotuskirjasen nimi. Se käsittelee ympäristön tilaa alueilla ja selittää yhteisön ympäristöpolitiikan päälinjat — erityisesti viidennen ympäris- töäohjelman — sekä yhteisön eri alueilla toteutetut toimet. Se kattaa rakennerahastojen ja koheesiorahaston toimet ja sisältää esimerkkejä vuodesta 1989 suoritetuista hankkeista. Maaliskuussa 1995 tarkistetun mainontasuunnitelman hyväksymisen jälkeen komissio jatkoi pyrki myksiään yhteyksien ja tavoitteiden laajentamiseksi. Ranskassa menestyksekkäästi alkanutta pilotti hanketta laajennettiin yhteistyössä komission jäsenvaltioissa sijaitsevien toimistojen kanssa Espan jaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Saksaan. Tämä viestimiä koskevan suunnitelman laajen nus syvensi yleisön tietoja ja laajensi tällä tavoin aluepoliittisten kysymysten käsittelyä kansallisessa ja alueellisessa lehdistössä ja televisiossa. Osana tätä suunnitelmaa komissio laajensi televisioasemien usein käyttämiä videokuvapankkejaan ja kehittää parhaillaan kuvakirjastoa samaa tarkoitusta var ten. Jäsenvaltioiden toteuttamista rakennerahastojen ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen tukitoimenpiteisiin liittyvästä tiedotus- ja mainontatoiminnasta annettu komission päätös — EYVL N:o L 152, 18. 6. 1994 (katso myös vuosikertomus 1994). Europa-serveri: http. //www. cec. lu. 250 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 ESR:n tunnettuuden lisäämiseksi erityisesti suuren yleisön kannalta ja sen työn avoimmuuden lisäämiseksi valmisteltiin ja yhteensovitettiin mainontasuunnitelma ja siihen liittyviä toimenpiteitä. Ensimmäinen kokous kunkin jäsenvaltion edustajien kanssa järjestettiin vuonna 1995 ja vuonna 1996 järjestetään kaksi seminaaria. Tämä yhteydenpito johti ESR:n tiedotusta, mainontaa ja sen näkyvyyttä koskevien mielipiteiden vaihtoon jäsenvaltioissa. Lisäksi laadittiin yleinen ESR:a käsitte levä tiedotusesite, jota jaettiin yhdeksällä eri kielellä yli 160 000 kappaletta todelliseen tiedon tarpeeseen. Myös EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloitteita sekä tavoitetta 4 käsitteleviä julkai suja laadittiin. ESR osallistui lukuisiin tapahtumiin kokemusten ja taitotiedon vaihdon lisäämiseksi. Niihin kuuluivat etenkin Opiossa ja Sevillassa järjestetyt tapahtumat. EMOTRm ohjausosaston osalta tiedontarve ilmeni aktiivisena osallistumisena alueellisten esitteiden valmisteluun Madridin Eurooppa-neuvoston kokousta varten. Komissio aikoo tulevaisuudessa vauh dittaa maaseudun kehitystä koskevaa tiedotuspolitiikkaansa. Myös KOR tuottaa yhtä lailla julkaisuja ja järjestää tapahtumia. Vuoden 1994 kalastuksen raken teellisia toimia koskevia julkaisuja3 jaettiin kaikissa jäsenvaltioissa. Niitä täydennettiin suurelle yleisölle tarkoitetuilla 15 esitteellä, jotka rahoitettiin KOR:sta annetun asetuksen 4 artiklan4 mukai sesti ja jotka käsittelivät KOR:sta myönnettävää tukea kussakin jäsenvaltiossa sekä julkaisulla "Vesiviljely ja ympäristö Euroopan yhteisössä". Komissio järjesti kalastusta ja vesiviljelyä edistävää rakennepolitiikkaa käsittelevän seminaarin Santiagossa (Espanja) ja siihen osallistui joukko Euroo pan parlamentin jäseniä sekä alan ammattiryhmien edustajia. Se järjesti myös Brysselissä pyöreän pöydän keskustelun kalastuksesta riippuvien alueiden muuttamisesta. Kokouksen tarkoituksena oli perehtyä paremmin Euroopassa tästä asiasta saatuihin kokemuksiin ja analysoida niitä. 2. Toimet hyvien käytäntöjen levittämiseksi Komission rakennerahastoihin liittyvät tiedotustoimet koskevat sekä ohjelmia ja niiden täytäntöön panoa että uutta luovia toimia. Tavoitteena on niiden levittäminen myöhemmin laajemmalle alueelle. Hyvien käytäntöjen levittäminen tapahtuu eri muodoissa erityisesti verkkojen ja komission järjestä mien tärkeiden tapahtumien avulla. Uutta luovien toimien ja EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti toteutetun alueiden välisen yhteistyön osalta levittäminen tapahtuu pääasiassa kolmella tavalla: • ensiksikin ja ottaen huomioon niiden toiminnan verkoissa, koehankkeet RECITE (sisäinen yhteistyö) ja ECOS-OUVERTURE (ulkoinen yhteistyö) edistävät kokemusten vaihtoa, joka johtaa nopeasti taitotiedon vaihtoon jäsenten välillä. Tämä vaihto liittyy uutta luoviin käytäntöi hin, jotka koskevat verkossa yleistä mielenkiintoa herättäviä aiheita, kuten esimerkiksi ENVIRO- NET:issa saastumisen valvonnan ja ehkäisemisen mekanismeja, DYONISOS:in viininviljelymene- telmiä tai tiedekeskusten verkon tietokoneavusteisen laskennan välineitä. Aikaisemmassa vaihees sa pienempien verkkojen tietojen vaihtoa koskevassa PACTE-ohjelmassa pyritään lisäämään alueiden välistä yhteistyötä aluekehitykseen liittyvien yleistä mielenkiintoa herättävien tietojen ja kokemusten vaihdon avulla; • kunkin verkon kohdalla komissio järjestää käynnistyspäiviä, joissa jäsenet voivat tavata toisiaan. He voivat osallistua myös tarkastelupäiviin, joissa tehdään yhteenvetoja hyvistä käytännöistä ja laajennetaan niitä alueelliselle tasolle. Näiden päivien tuloksena tuotetaan asiakirjoja, joiden jakelu on laaja; 3 "Euroopan yhteisö ja kalastusteollisuus. Rakennetukea koskeva käytännön opas". "Yhteinen kalastuspolitiikka", rakenteellisen näkökulman sisältävä tiedotusasiakirja. "Uusi yhteinen kalastuspolitiikka", tiedotusesite, jossa on rakennetukia käsittelevä kappale. 4 Katso LB. 2. Uutta luovat toimet ja tekninen apu. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 251 -*"" • komission Brysselissä vuosittain järjestämä direktoria (kahdesti vuonna 1995) antaa mahdollisuu den 1 200 osallistujaa edustavien noin 500 paikallisen viranomaisen valtuuskuntien kokoontumi seen ja tietojen saamiseen uutta luovia toimia koskevista ohjelmista sekä heitä koskevasta alueiden välisestä yhteistyöstä, saada tapaustutkimusten avulla kehityksen tekniikan ja hyvien käytäntöjen menetelmiä koskevaa tukea ja mikä tärkeintä, aloittaa yhteistyöhankkeita ehdotus pyyntöihin perustuvien tapaamisten avulla. Useimpiin yhteisöaloitteisiin liittyy rajojen yli toteutettavia toimia ja etenkin verkkojen luomista tietojen vaihtoa ja yhteistyöhön osallistuvien osapuolten välisiä kokouksia varten. Kaikki niistä on suunniteltu hyvien käytäntöjen levittämiseen ja rajojen yli tapahtuvan yhteistyön edistämiseen. Tästä syystä yhteisöaloitteiden uudella kaudella määrärahoja verkkojen rahoittamiseen myönnetään LEA- DER:ista (34 miljoonaa ecua), SME:stä (25 miljoonaa ecua) ja PESCA:sta (5 miljoonaa ecua) ja ne saavat tukea myös ADAPT- ja EMPLOYMENT-ohjelmien kautta. Koska osa ohjelmista hyväksyt tiin vuonna 1995, suurin osa tietojen vaihtoon liittyvistä toimista on edelleen valmisteltavina ja ne toteutetaan vuonna 1996. PESCA:n osalta tarjous- ja ehdotuspyyntöjen valmistelu julkaisemista varten tapahtui vuonna 1996 uutta luovien rajat ylittävien hankkeiden edistämiseksi ja hyvien käytäntöjen levittämiseksi julkaisujen, konferenssien, yhteistapaamisten ja verkkojen luomisen avul la jne. Myös ADAPT- ja EMPLOYMENT-aloitteiden osalta on suunniteltu hyviä käytäntöjä käsittelevien oppaiden julkaisemista. LEADER-verkko on sen sijaan toiminut aktiivisesti LEADER Irn kautta saatujen kokemusten ansiosta. Euroopan innovaation ja maaseudun kehityksen seurantakeskus edistää Euroopan maaseu dun kehityksen verkkoa, johon kuuluu koko LEADER II -aloite. Seurantakeskuksen toimintaan kuuluu lehtien julkaiseminen ja erilaisten kokousten ja tapahtumien järjestäminen. Kuukausittainen INFO-LEADER tiedotuslehtinen on tärkeä tapa edistää Euroopan maaseudun kehityksen verkkoa, sillä se "tarjoaa keinon kaikille LEADER Hm osallistuville tahoille julkaista uutisia ja etsiä yhteis työkumppaneita tai yhteistyötä tai vaihtaa tietoja asioista, jotka todennäköisesti kiinnostavat kaik kia aloitteeseen osallistuvia tahoja". Vuonna 1995 järjestettiin etenkin erilaisia kansallisia ja kansain välisiä kokouksia, joihin osallistui useita LEADER-ryhmiä. Maaliskuussa Murcian LEADER-ryhmä järjesti kokouksen, joka koski rakennusten restaurointia maaseutumatkailua varten. Keväällä kym menen Portugalin, Ranskan ja Walesin paikallista toimintaryhmää osallistui Puolassa seminaariin, jossa esiteltiin LEADER-aloite. Heinäkuussa CNASEA (Centre national pour l'aménagement des structures des exploitations agricoles — maatilojen rakenteen parantamisen kansallinen keskus) järjesti Pariisissa paikallisten toimintaryhmien kansallisen kokouksen. Espanjassa perustettiin maa seudun kehityksen kansallinen verkko yhdistämään paikallisia toimintaryhmiä. Lokakuussa Carin- thia ja Norischen alueen paikallinen toimintaryhmä järjestivät LEADER-aloitteen alulle panevan seminaarin. Lokakuussa myös Itävallassa järjestettiin Limnoksen Mirinassa kymmenes Kreikan LEADER-verkon jäsenten kokous. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 253 -- IV LUKU YHTEENVETO KAUDESTA 1989-1993 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 255 Johdanto Ohjelmien suunnittelun vuoksi koko ensimmäisen suunnittelukauden 1989-1993 arviointi jatkuu edelleen. Ohjelmia hyväksyttiin läpi koko kauden (jopa vuonna 1993), niiden aineellinen toteuttami nen saattoi jatkua vuoteen 1995 asti ja monia ohjelmia sekä niiden rahoituksen toteuttamista pidennettiin (jos menot voitiin kohdentaa vasta vuoden 1993 lopussa, jäsenvaltioiden tuensaajille ja komission jäsenvaltioille suorittamat maksut sallittiin vuoteen 1995 tai jopa vuoteen 1996 asti). Tämä kehitys selittää, miksi koko kauden arviointi tapahtuu myös asteittain. Vaikka komissio aloitti ensimmäiset arvioinnit vuonna 19941, ne olivat usein luonteeltaan alustavia ja liittyivät ainoastaan joihinkin tukitoimenpiteisiin. Vuoden 1993 jälkeen laadituissa vuosikertomuksissa pyrittiin kuiten kin esittelemään tuloksia sitä mukaa kuin ne tulivat komission tietoon. Tässä kertomuksessa kyseistä (ehtävää jatketaan vuonna 1995 suoritettujen arviointien osalta. On kuitenkin huomattava, että tällainen kehys (kuluvan vuoden toiminnasta kertova vuosittain laadittu kertomus) ei sovellu kovinkaan hyvin koko suunnittelukauden kuvaamiseen ilman, että se tulee liian pitkäksi tai siinä lyödään laimin asetuksissa esitettyjä vaatimuksia. Vuonna 1995 tarkiste tun lainsäädännön mukaisesti (puiteasetuksen 16 artikla) komission on kuitenkin laadittava joka kolmas vuosi taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta kertomus, jossa otetaan huomioon kaikki rahoitusvälineet ja yhteisön politiikat (siis ensisijassa rakennerahastot), jotta voitaisiin analy soida niiden osuutta yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa. Ensimmäinen tällainen kertomus esitettiin vuonna 1996. A TUEN TÄYDENTÄVYYDEN JÄLKIARVIOINTI Koska rakenteellisten toimien tavoitteena on tarjota osarahoitusta kansallisille ohjelmille, tuen täydentävyyden periaate on erityisen tärkeä toimien reaalista taloudellista vaikutusta mitattaessa. Komission on varmistettava, että jäsenvaltioiden julkiset tai vastaavat rakenteelliset menot säilyvät tietyn suunnittelukauden aikana vähintään samalla tasolla kuin edellisen suunnittelukauden aikana. Vuonna 1995 työskenneltiinkin ahkerasti tuen täydentävyyden tarkistamiseksi suunnittelukauden 1989-1993 osalta, sillä tällainen työ voidaan suorittaa luotettavasti vasta vuoden kuluttua siitä, kun maksusitoumukset ovat oikeudellisesti päättyneet, vaikka kansalliset ja yhteisön maksut jatkuvat edelleen. Joidenkin jäsenvaltioiden ja tavoitteiden kohdalla arviointi on saatu päätettyä, vaikka se osoittautuikin usein hankalaksi. 1. Tavoitteet 1 ja 2 Näiden tavoitteiden osalta tuen täydentävyyden jälkiarviointi alkoi vuonna 1995. Tilanne vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioissa. Belgian (Vallonia), Tanskan, Espanjan, Irlannin ja Alankomaiden vuoden 1995 lopussa esittämät tiedot ovat tyydyttäviä ja osoittavat, että tuen täydentävyyden periaatetta on noudatettu kaudella 1989-1993. Sen sijaan Saksan, Belgian (Flanderi) ja Kreikan toimittamat tiedot osoittautuivat riittämättömiksi eikä niitä voitu käyttää asianmukaisessa jälkiar vioinnissa. Ranska, Italia, Luxemburg ja Portugali eivät olleet vielä vuoden 1995 lopussa esittäneet mitään lukuja. 2. Tavoitteet 3 ja 4 Kuten tavoitteiden 1 ja 2 kohdalla, tuen täydentävyyden tarkastaminen on hyödyllistä ja tehokasta, jos jäsenvaltio suostuu yhteistyöhön. Luotettavaan tulokseen päästiinkin niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka sovelsivat tunnollisesti komission metodologiaa. Tämä koskee Luxemburgia, Ranskaa, Katso Vuosikertomukset 1993 ja 1994. 256 Seistemäs vuosikertomus — Rakenncraliastoista 1995 Saksaa, Tanskaa (vaikka tarkastus perustui näytteeseen, joka ei ollut riittävän edustava) ja Portuga lia, joissa tuen täydentävyyden periaatetta oli noudatettu. Kahdessa tapauksessa tuen täydentävyys varmistettiin, vaikka komissio ei ollut saanut riittävän tarkkoja (Alankomaat) tai edustavia (Italia) lukuja. Kreikka toimitti tiedot ainoastaan vuosilta 1990-1991. Muiden jäsenvaltioiden (Belgia ja Yhdistynyt kuningaskunta, joissa tuen täydentävyyttä ei varmistettu) luvut eivät puolestaan olleet luotettavia, vaikka niissä oli otettu huomioon kansallinen talousarvio kokonaisuudessaan. Kaksi jäsenvaltiota vastusti periaatetta. Irlanti väitti, että tuen täydentävyyttä tavoitteiden 3 ja 4 osalta ei voida mitata, sillä koko maa kuuluu tavoitteeseen 1. Espanjassa oltiin sitä mieltä, että komissiolle toimitettujen tietojen lähdettä ei ole pakko paljastaa. Yhteenvetona todettakoon, että arvioinnin perusteella tuen täydentävyyttä oli noudatettu Ranskassa, Saksassa, Tanskassa, Luxemburgissa ja Portugalissa. Havaintojen perusteella sama voidaan todeta myös Italian ja Alankomaiden osalta. Sen sijaan arviointia ei saatu päätökseen vuonna 1995 Belgian, Espanjan, Kreikan, Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta. B. TAVOITTEIDEN JÄLKIARVIOINTI Eri tavoitteiden toteutumista ja tuloksia koskeva jälkiarviointi aloitettiin vuonna 1994 ja sitä jatkettiin intensiivisesti vuonna 1995. Tavoitteen 1 osalta lukijan on syytä tutustua edelliseen vuosikertomukseen, jossa esitettiin yksityiskohtaisesti mainittua tavoitetta koskevat tulokset ja sen vaikutukset. Myös tavoitteen 2 alustavat tulokset esitettiin edellisessä vuosikertomuksessa. Tavoit teen 2 osalta arvioijien kertomuksia analysoitiin tarkemmin vielä vuoden 1995 aikana. Tavoitteiden 3, 4 ja 5b alustavat tulokset esiteltiin edellisessä kertomuksessa, ja vuoden 1995 aikana tehty työ tukee niitä. Tavoitteen 5a tulokset saatiin vasta tähän kertomukseen. 1. Tavoitteet 3 ja 4 Kauden 1989-1993 tavoitteiden 3 ja 4 jälkiarviointia koskevat kertomukset saatiin viimeisteltyä vuoden 1995 aikana. Vaikka joidenkin jäsenvaltioiden kertomusten jättämisessä esiintyi viivytyksiä, tulosten yhteenveto saatiin laadittua vuoden loppuun mennessä ja se on tarkoitus jakaa vuoden 1996 aikana. Tämä edesauttaa komission ja jäsenvaltioiden lähestymistapojen yhteensovittamista sekä helpottaa ESRrn poliittisten suuntaviivojen valmistelua erityisesti tukimuotoja koskevien asianmu kaisten yksityiskohtaisten sääntöjen varmistamisen ja kohderyhmiin kohdistuvan vaikutuksen kan nalta. Lopulliset päätelmät eivät juurikaan eroa jo vuoden 1994 vuosikertomuksessa kuvatuista alustavista tuloksista. On kuitenkin hyödyllistä tarkentaa jonkin verran ohjelmien toteuttamisedellytyksiä. Yhteenvetokertomuksessa painotetaan vuoden 1988 uudistuksen kahta avaintekijää eli monivuotista suunnittelua ja arviointia. Monivuotinen suunnittelu muutti kansallisten hallintojen toimintatapoja, mutta auttoi luomaan todellisen jatkuvan kehitys- ja tukistrategian. Lisäksi yhteisön ja jäsenvaltioi den tasolla kehittyi vähitellen uusi arviointikulttuuri. Vuoden 1988 uudistuksen toinen perustavanlaatuinen periaate oli yhteistyöhön osallistumisen lujitta minen, mikä ilmeni alueellisten ja työmarkkinoiden osapuolten lisääntyneenä osallistumisena. Vaik ka kertomuksessa todetaan, että hajautetun rakenteen maissa esiintyi keskinäistä lähenemistä ja jopa varojen hajauttamista, työmarkkinaosapuolten osallistuminen jäi monissa tapauksissa vaatimatto maksi vuosien 1989 ja 1993 välillä. Myös tuensaajien varsinaisesta seurannasta vastaavien elinten ja yrityskoulutukseen osallistuvien osapuolten todellinen asema yhteistyössä jäi pelkästään muodolli seksi. Seistemäs vuosikertomus Rakennerahastoista 1995 257 2. Tavoite 5a Maatalouteen liittyvän tavoitteen 5a arviointimenetelmä kaudella 1989-1993 eroaa suuresti muiden tukimuotojen arviointimenetelmästä erityisesti, koska kyseisen tavoitteen toimenpiteet kuuluvat kahden eri asetuksen soveltamisalaan. Nämä asetukset ovat tuotantorakenteiden mukauttamisesta annettu neuvoston asetus (ETY) Nro 2328/91 ja tuotteiden jalostamisen ja kaupanpitämisen raken teiden mukauttamisesta annettu neuvoston asetus (ETY) Nro 866/90. Asetuksen (ETY) N:o 2328/91 (tuotantorakenteet) mukaiset toimenpiteet: Nämä toimenpiteet ovat jo kauan olleet yhteisen maatalouspolitiikan olennainen osa. Jälkiarvioinnissa keskitytään niiden toteuttamiseen komission yksiköiden laatimien ja vuosittain jäsenvaltioille toimitettujen kyselylo makkeiden avulla. Lomakkeet koskevat seuraavia tietoja: • maatiloilla toteutuneet investoinnit; • ohjelmaan kuuluvien tilojen määrä aluekohtaisesti jaoteltuna, tukea saavien maanviljelijöiden osuudet, viljellyt alat, tuotantotyyppi; • investointilajin jaottelu, investointien päätarkoitus ja niiden kokonaismäärä, suunniteltu tuki määrä; • nuorten maanviljelijöiden toiminnan aloittamista koskeva tuki ja näiden investointien helpottami seen tarkoitettu lisätuki; • tasaushyvitykset ja tilojen lukumäärä alueen ja koon mukaan jaoteltuna, tukea saavat pinta-alat ja eri alueilla myönnetyt määrät. Toimenpiteiden kokonaisvaikutusta maatalousrakenteiden kehittymiseen ei analysoida järjestelmälli- ; sesti. Joissakin jäsenvaltioissa on kuitenkin tarkasteltu tiettyjä toimenpiteitä, ja komissio puolestaan ; laatii nuorille viljelijöille myönnettävästä tuesta kertomusta, jonka viimeistelyä ei saatu päätökseen ! vielä vuoden 1995 aikana. , Asetuksen (ETY) N:o 866/90 (tuotteiden jalostaminen ja kaupanpitäminen) mukaiset toimenpiteet: ! Tuotteiden jalostamiseen ja kaupanpitämiseen liittyvät toimenpiteet ovat kuuluneet asetuksen (ETY) ; N:o 866/90 mukaisesti suunnittelumenettelyn piiriin vasta vuodesta 1991. Vuoteen 1990 asetuksen ! (ETY) N:o 355/77 mukaisten hankkeiden valinnasta vastasi komissio. Jäsenvaltioiden oli tiedotetta va komissiolle eri hankkeiden tulokset laatimalla kustakin hankkeesta sen lopettamisen jälkeen loppukertomus. Nykyisin asetuksen (ETY) N:o 866/90 mukaisesti seuranta ja arviointi toteutetaan rakennerahastojen koordinointiasetuksen 25 ja 26 artiklan säännösten mukaisesti perustamalla seurantakomiteoita ja ottamalla käyttöön aineellisia ja rahoitusta koskevia mittareita, joiden avulla on mahdollista määrittää toimenpiteiden edistyminen. Asetuksen (ETY) N:o 866/90 soveltamista arvioivat seurantakomiteat on sittemmin perustettu kaikissa jäsenvaltioissa ja asiamukaiset seuranta- ja arviointiohjelmat on laadittu. Kauden 1989-1993 jälkiarvioinnin järjestämisestä vastaavat kyseiset komiteat. 258 3. Tavoite 5b Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Ympäristöä koskevat lukuisat aloitteet: Toimenpideohjelmiin kuului huomattava määrä ympäristöalan tukitoimenpiteitä. Kaudella 1989- 1993 ympäristöä koskeva yhteisön rahoitus oli lähes samansuuruinen kuin kaudella 1994-1999: vastaavasti 11,4 prosenttia ja 11,7 prosenttia. Alueesta riippuen toimenpiteet voivat koskea maatalouden tai elintarviketeollisuuden saasteiden vähentämistä ja ehkäisemistä, luonnonvarojen hoitoa (vesi, eläimet, kasvit), harvinaisten tai uhattujen lajien elvyttämistä, maaseutualueiden jätehuoltoa, kulttuuriperinnön kunnostamista ja kehittämistä esimerkiksi suojelualueiden ja luon nonpuistojen muodossa. Tällaisten ohjelmien menestys johtuu epäilemättä paremmasta ympäristötietoisuudesta. Lisäksi erityisesti jätehuoltoa koskeva ympäristölainsäädäntö edellyttää suurempia julkisia investointeja, jotka rasittavat suuresti maaseutuyhteisöjen taloutta. Yhteisön tuet ovatkin usein ratkaisevia tarvittavien laitteistojen saamiseksi. Yksityisten jätehuoltoon ja jätevesien käsittelyyn liittyvien järjestelmien osalta toimet on rahoitet tava noudattaen ympäristötukea koskevia yleisiä suuntaviivoja. Monet maaseutualueet pyrkivät jotka kin sekä suojelemaan että kehittämään ympäristöä edistämällä uusia matkailumuotoja, perustuvat luonnon löytämiseen. Tällaisia toimia on helppo toteuttaa, sillä tarvittavat investoinnit ovat usein vähäisiä: vastaanottokeskus, polkujen merkitseminen, tarkkailulaitteet syrjäisillä alueilla jne. Tämän alan aloitteet ovat onnistuneet ja niiden määrä kasvaa koko ajan. Ympäristön suojelun ja käytön välistä yhteyttä olisi rohkaistava, sillä tällä tavoin velvollisuudet (lainsäädän nön soveltaminen) voivat muuttua uusiksi ja kannattaviksi toimiksi, jotka soveltuvat erityisesti maaseutualueille. Tavoitteen 5b jälkiarviointi kauden 1989-1993 osalta saatiin päätökseen vuoden 1995 aikana ja 21 aluetta koskeva koordinointikertomus viimeisteltiin. Arvioinnin lopulliset tulokset eivät eroa vuoden 1994 vuosikertomuksessa esitellyistä välituloksista. Tutustuessaan kyseiseen kertomukseen lukijan on syytä pitää mielessä, että arviointi koski ainoastaan joitakin alueita. Olisi kuitenkin huomattava, että tulojen kehityksen, työpaikkojen syntymisen ja maaseudun väestön vähenemisen hidastumisen mittaamisen mahdollistavien määrällisinä ilmaistujen yhtenäisten tietojen vahvistamisessa esiintyi lukuisia ongelmia. Lisäksi kertomuksessa esitetään järjestelmällisempi yhteenveto aineellisesta to teuttamisesta (maa- ja metsätalouden investoinnit, kylien saneeraus, tuetut pk-yritykset, teollisuus- ja matkailuinfrastruktuurit, ympäristöaloitteet jne. ). Kauden 1989-1993 aikana tavoitteen 5b koh dealueet kattoivat 17 prosenttia yhteisön alueesta ja 5,1 prosenttia sen väestöstä (16,3 miljoonaa asukasta). Yhteisön tuen kokonaismäärä oli 3 miljardia ecua eli noin 5 prosenttia rakennerahastojen käytettävissä olleista määrärahoista. C. YHTEISÖALOITTEIDEN JÄLKIARVIOINTI Komissio aloitti vuonna 1989 joukon yhteisöaloitteita asetuksen (ETY) N:o 4253/88 11 artiklan mukaisesti. Nämä aloitteet ovat rakennepolitiikan erityisiä rahoitusvälineitä. Komissio ehdottaa niitä jäsenvaltioille omasta aloitteestaan tukeakseen toimenpiteitä erityisesti Euroopassa ominaisten on gelmien ratkaisemiseksi, jotka eivät kuulu jäsenvaltioiden kehityssuunnitelmiin. Yhteisöaloitteiden tarkoituksena oli luoda tietynlaista joustavuutta ja antaa erityiset mahdollisuudet yhteistyöhön ja uudistuksiin esimerkiksi tukemalla kansalliset rajat ylittäviä toimia, luomalla todellisen yhteisöllisen ulottuvuuden tai kokeilemalla uusia lähestymistapoja. Yhteisön rahastojen kokonaisrahoituksen suuruus näiden aloitteiden toteuttamiseen on 5,3 miljardia ecua, mikä on lähes 10% rakennerahas toille myönnetyistä kokonaismäärärahoista. Vuonna 1995 komissio toteutti kaikkien aloitteiden jälkiarvioinnin ryhmittämällä arviointityöt kol meen suureen aloitteiden ryhmään: aluekehitystä koskevat aloitteet, inhimillisiin voimavaroihin liittyvät aloitteet ja maaseudun kehittämistä koskeva LEADER-aloite. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 259 Ympäristön huomioon ottaminen vuosina 1991-1993: Useisiin vuosien 1989-1993 yhteisöaloitteisiin kuului ympäristöä tukevia toimia erilaisilla alueilla, kuten hiiliteollisuus- (RECHAR), terästeollisuus- (RESIDER) ja raja-alueilla (INTERREG), sekä erilaisia esimerkiksi T&K- ja tuotteiden laatua koskevia toimia. Aloitteista vuonna 1990 aloitettu ENVIREG oli tarkoitettu erityisesti heikommin kehittyneiden rannikkoalueiden ympäristön suo jelemiseksi (katso jäljempänä). Maaseutualueilla LEADER-aloitteen avulla toteutetaan lukuisia toimia ympäristön suojelemiseksi. Kyseinen aloite on edistänyt etenkin tuotteiden ja ympäristöys tävällisten menetelmien kehittämistä maaseudun epäsuotuisilla alueilla. Näin esimerkiksi Kreikas sa (Leucaden saari) on edistetty oliivin kivien käyttöä energian tuottamiseksi. Italiassa (Ombria) on luotu järjestelmä käsityöläisten keramiikkapajan jätteiden keräämiseksi. Ranskassa (Ylä-Jura) on perustettu vähän saastuttavia lämmitysjärjestelmiä, joiden energia on peräisin metsätöissä syntyvästä puujätteestä. 1. Aluekehitystä koskevat aloitteet Yhteensä kymmenen aluekehitystä koskevaa yhteisöaloitetta arvioitiin. Aloitteet jaettiin neljään pääryhmään: • heikommin kehittyneiden alueiden yhdentyminen sisämarkkinoihin: STRIDE pyrkii vahvis tamaan joidenkin tavoitteisiin 1 ja 2 kuuluvien alueiden kykyjä innovaatioon ja teknologi seen kehitykseen; TELEMATICS edistää kehittyneiden teletoimintapalvelujen käyttöä ta voitteeseen 1 kuuluvilla alueilla; PRISMA pyrkii parantamaan tavoitteen 1 kohdealueilla sijaitsevien yritysten perusrakenteita ja palveluja laatua ja julkisia hankintoja koskevan politiikan avulla; • ympäristön suojelu: ENVIREG pyrkii parantamaan ja suojelemaan ympäristöä ja edistä mään taloudellista kehitystä pääasiassa tavoitteeseen 1 kuuluvilla rannikkoalueilla; • yhteistyö ja rajat ylittävät verkot: INTERREG auttaa raja-alueita sisämarkkinoihin valmis tautumisessa etenkin parantamalla rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä; • taantuvista alueista riippuvaisten teollisuusalueiden toiminnan monipuolistaminen: teräsa- lueiden RESIDER, telakka-alueiden RENAVAL ja hiilikaivosteollisuusalueiden RECHAR. Taulukko 129: Yhteisön aloitteet vuosina 1989-1993 rahoitukset aloitteittain ja jäsenvaltioittain (mii- joonaa ecua) ENVIREG PRISMA I N T E R R E G/ REGEN RECHAR RESIDER RENAVAL STRIDE TELEMATIC S YHTEENSÄ 18,6 27,6 4,5 2,'2 6,5 12,4 37,3 89,9 87,6 93,2 17,7 32,2 84,0 139,2 16,1 (i) 30,4 171,2 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Yhteisö (5) Yhteensä (1) Mukaan lukien 12,06 miljoonaa ecua tavoitteen I kohdealueille (2) Mukaan lukien PR1SMA-TELEMATICS (3)ENVIREG-STRIDE (4) Tämä luku edustaa EUR12:n INTERREGiin arvoa ja siihen kuuluu 82,39 miljoonaa ecua EAKR:stä annetun asetuksen 10 artiklan mukaisia määrä: ahoja 16,4 (3) 13,1 94,9 5,2 (2) 9,4 22,6 2,1 4,6 54,1 30,2 4,3 59,3 155,9 1. 077,2 1. 369,7 27,6 24,0 87,3 118,4 2,0 101,8 17,7 3,4 184,2 18,2 65,3 23,0 8,7 25,3 52,4 52,4 58,8 17,5 5,7 5,0 4,7 441,6 380,5 264,4 299,1 560,4 110,3 20,5 82,2 i 41,3 75,5 1,7 11,0 64,7 35,6 5,4 235,2 57,2 14,6 222,4 292,2 498,7 215,9 182,3 398,9 10,8 32,2 323,6 335,2 1. 077,2 3. 661,2 Yhteisöaloitteiden yleinen arvo on se, että ne kehittävät valtioiden välistä yhteistyötä, yhteisön toiminta on avointa ja esittelevää ja ohjelmien joustavuus mahdollistaa innovaation. On todettava, että ohjelmien myönteisistä vaikutuksista huolimatta esiintyi joitakin tekijöitä, jotka vähensivät toimien mahdollista tehokkuutta. Etenkin, koska: ~(^ Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 • joustavuuden mahdollistanut tavoitteiden laajuus aiheutti myös sen, että aloitteiden erityisluonne jossain määrin katosi siten, että niiden voitiin joskus nähdä ainoastaan laajentavan olemassa olevaa kansallista politiikkaa; • ohjelmien hallinnolliset järjestelyt olivat usein monimutkaisia ja jäsenvaltioiden välillä ei ollut johdonmukaisuutta sisällön ja ajoituksen suhteen, osa valtioidenvälisen yhteistyön mahdollisuuk sista katosi. Kuitenkin asiaan liittyvien sosiaalis-taloudellisten tekijöiden kannalta aloitteisiin suhtauduttiin myönteisesti, sillä ne mahdollistivat alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan, joka antoi aloitteille mahdollisuuden osoittaa kykynsä uutta luovaan toimintaan. STRIDE, PRISMA, TELEMATICS Nämä kolme yhteisöaloitetta mahdollistivat ratkaisevan yhteyden aikaansaamisen yhteenkuuluvuu den ja yhdentymisen välille. Tarkoituksena oli auttaa heikommassa asemassa olevia alueita kehittä mään teknisen ja inhimillisen pääoman perusrakennetta, jota tarvittiin antamaan kyseisillä alueilla sijaitseville yrityksille suuremmat etuudet sisämarkkinoilla. Kyseiset ohjelmat painottivat kaikki teknologista kehitystä ja innovaatiota: • STRIDEm tarkoituksena oli pääasiassa edistää tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden tutkimus- ja kehityskapasiteettia, vaikka eräille toimille voitiin myöntää rahoitusta myös tavoitteeseen 2 kuuluvilla alueilla. Aloitteella myönnettiin rahoitusta tavoitteen 1 kohdealueille tutkimuksen ja kehityksen perusrakenteisiin kohdistuvien investointien edistämiseksi, uusia investointeja ja mää rärahoja T&K-toiminnan luomista koskevien hankkeiden käyttökustannuksiin sekä tukea tutki- mus-ja kehityskeskuksille, jotka valmistautuvat ja osallistuvat yhteisön rahoittamaan tutkimuk seen. Se tuki myös tutkimuskeskusten ja teollisuuden välisiä yhteyksiä ja verkkoja tavoitteisiin 1 ja 2 kuuluvilla alueilla, joihin kuuluu monenlaisia yhteenliittymiä ja teknologian siirtomenetel miä. Eniten rahoitusta saanut alue oli tutkimustoiminta, johon kuuluivat T&K-keskukset, sekä tutkimusta ja kehitystä ja laitteistoja koskeva tuki (57%); • TELEMATICS keskittyi kehittyneiden telemaattisten palvelujen käytön tukemiseen sen sijaan, että ainoastaan niihin pääsyä olisi laajennettu, ja korosti pk-yritysten roolia. Ohjelma tuki useita hankkeita, jotka koskivat datasiirtoa (myös tietokantojen ja verkkojen kehitys), palvelujen käyttäjien tukemista, pk-yritysten kehittyneiden palvelujen kehitystä ja markkinointi-, edistämis- sekä koulutustoimia. Datasiirto sai suurimman osan rahoituksesta (42%); • PRISMA pyrki auttamaan tavoitteeseen 1 kuuluvien alueiden yrityksiä saamaan etua sisämarkki noiden toteutumisesta ja korosti etenkin laatuvaatimusten täyttämistä sekä yksityisillä että julki silla markkinoilla. Suurin osa (75%) rahoituksesta käytettiin kalibrointia ja metrologiaa koskeviin hankkeisiin, joihin kuului sekä laboratorion perusrakenteita että siihen liittyviä laatujärjestelmiä koskevia hankkeita. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 261 STRIDE, PRISMA, TELEMATICS:. JAKAUTUMINEN JÄSENVALTIOKOHTAISESTI (miljoonaa ecua) 250 ta PRISMA OTELi-MATICS 0STRIIU" n rs B DK D EL IRL I — 4 — • " ' —( * — *- STRIDEm, TELEMATICSm ja PRISMA:n aikaansaama hyöty Tutkitut avainalueet olivat innovaatio, ohjelmien esittelyn vaikutukset, kansainvälistymisen aste, yhteydet muihin ohjelmiin ja täydentävyyden aste (vaihe, johon asti toimia olisi toteutettu, jos ohjelmia ei olisi ollut olemassa). ! STRIDE: Innovaation aste oli varsin korkea. Ohjelman aihe oli uusi ja ohjelmaa suunniteltaessa luotiin merkittäviä uusia yhteyksiä yliopistoihin ja paikallisiin yrityksiin (etenkin Portugalissa ja Kreikassa). Vaikutus tuotekehitykseen liittyvälle tutkimukselle sekä myös tukipalvelujen järjestämi selle tukena olevan teknologisen innovaation tasoon ja määrään oli huomattava. Yhteensä STRI DEm tuella kehitettiin useita satoja uusia tuotteita ja prosesseja, ja se helpotti monenlaisten ,• tutkimusteknologioiden käyttöön ottamista ensimmäistä kertaa eräillä alueilla ja eräissä maissa. Siellä, missä edunsaajat ovat olleet tiiviisti mukana hankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa, ! havainnollistaminen onnistui varsin hyvin. Ohjelman erityistavoite oli kansainvälistäminen, ja se auttoi edistämään monia valtioiden välisiä yhteyksiä. Kuitenkin hyvin harvoissa hankkeissa oli mukana osapuolia muista jäsenvaltioista. Suurin menestys saavutettiin, kun tutkimusjärjestöjä ja yrityksiä kannustettiin osallistumaan tutkimuksen puiteohjelmaan ja luotiin yhteyksiä käyttämällä hyväksi tutkijoiden liikkuvuutta. Jälkimmäinen tarkoittaa sitä, että suuri määrä edunsaajia voitiin tavoittaa talousarvion ollessa varsin pieni. Virallinen yhteistyö hankkeiden välillä oli vaikeaa, sillä muiden STRIDE-ohjelmien sisällöstä vallitsi tiedon puute, aikataulut olivat erilaisia ja hankkeiden toteutuksessa tapahtui viivästyksiä. Epäviral lista yhteistyötä kuitenkin tehtiin. Yhteydet muihin ohjelmiin tapahtuivat pääosin puiteohjelmien kautta ja muutamassa tapauksessa osallistumalla EAKR:n rahoittamien hankkeiden kustannuksiin. Muiden ohjelmien kanssa oli vähän yhteistyötä jopa selvästi kiinnostavien SPRINT- ja COMETT- hankkeiden kohdalla. Yleisesti ottaen aloitteen täydentävyys oli hyvä siinä mielessä, että se edisti lukuisia hankkeita, joita ei muuten olisi rahoitettu. Joissakin tapauksissa se mahdollisti alueellisella tasolla kokonaisia toimintalinjoja, joita ei aikaisemmin ollut olemassa. Huolta aiheuttivat muutama Italiassa toteutettu hanke, joissa isot, etenkin monikansalliset yritykset saivat suurta valtion tukea. Joissakin tapauksis sa tukea myönnettiin myös keskeisille julkisen sektorin hankkeille ja laboratorioille, joissa ohjelman kautta rahoitettiin toimintaa, joka suurella todennäköisyydellä olisi toteutettu joka tapauksessa. STRIDE-aloite oli erittäin onnistunut teknologisen ulottuvuuden sisällyttämistä yhteisön aluepoli tiikkaan koskeva kokeilu. Sillä oli perustavaa laatua oleva vaikutus kustannusrakenteeseen laajem missa yhteisön tukikehyksissä ja se edisti kiinnostusta joihinkin muihin alueellisiin teknologia- aloitteisiin. 262 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Eräitä STRIDEm tärkeimpiä saavutuksia: • 68 uutta tutkimuskeskusta ja 100 muun tutkimuskeskuksen varustelu tai kehittäminen heikommassa asemassa olevilla alueilla; • noin 300 uutta tuotetta ja prosessia sekä 46 uutta patenttia; • 4 400 välittömästi tai välillisesti luotua työpaikkaa. TELEMATICS: Tällä aloitteella oli kyseisellä ajanjaksolla ainoana yhteisöaloitteena se etu, että kansallisella hallinnolla oli jo kokemusta samankaltaisesta STAR-ohjelmasta. Ohjelman hieman alle 220 miljoonan ecun suuruinen talousarvio oli kuitenkin vain pieni osa siitä, mitä teletoimintaan on vuodessa käytetty heikommin kehittyneillä alueilla. Kuten aikaisemmin mainittiin, ohjelman tarkoi tus ei ollut erityisesti kehittää innovatiivisia palveluja vaan tukea kehittyneiden palvelujen käyttöä. Innovaatiota oli olemassa olevan teknologian soveltaminen uusiin tilanteisiin. Keskeisenä tavoitteena oli kehittyneiden teletoimintapalvelujen ja tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien avaami nen pk-yrityksille. Ohjelman esittelevä vaikutus oli erityisen suuri, koska se toimi esimerkkinä onnistuneesta ohjelmasta ja siten rohkaisi uusia käyttäjiä. Tämä oli yleensä välillistä eikä erityisten esittelevien tai edistävien toimenpiteiden tulosta. Ohjelman kansainvälisyyden aste oli rajallinen. Kaikkia rajat ylittävän yhteistyön mahdollisuuksia, pääsyä muissa jäsenvaltioissa sijaitseviin palveluihin ja hankkeiden välistä kokemusten vaihtoa ei käytetty hyväksi. Ei kuitenkaan pidä olettaa, että kansainvälistymistä pitäisi kaikissa tapauksissa tavoitella. Jos tarvitaan ainoastaan muiden jäsenvaltioiden asiantuntemusta, virallinen osallistumi nen ei ole välttämätöntä ja sopivan rahoituksen saamiseen ja perusteisiin liittyvät ongelmat voivat muodostua ylipääsemättömiksi. Työmarkkinavuodon osalta tämä oli tavallisesti osittaista, sillä hankkeet olisivat todennäköisesti edenneet myöhemmin tai vähemmän kunnianhimoisessa muodossa. Telematiikan kaltaisella nopeasti etenevällä alalla tällä edistymisellä voi kuitenkin itsessään olla merkittävä vaikutus. Eräitä TELEMA TICS:in tärkeimpiä saavutuksia: • 17 000 pk-yritystä käyttää kehittyneitä telematiikan palveluja, • 32 000 kehittyneiden palvelujen uutta käyttäjää. PRISMA: PRISMAm arvo on innovaatiossa, esittelyssä ja täydentävyydessä. Itse ohjelma oli innovatiivinen, etenkin sen ajatus heikommassa asemassa olevilla alueilla sijaitsevien pk-yritysten ongelmien ratkaisemisesta ottamalla käyttöön palvelualan perusrakenteita, kuten kalibroinnin ja metrologian laboratorioita. Paikallisesta näkökulmasta katsottuna myös käytetty teknologia oli innovatiivista siinä määrin kuin näitä teknologioita ei oltu aikaisemmin käytetty kyseisillä alueilla. Myös uutta luovasta hankkeiden suunnittelusta on esimerkkejä. Näiden hankkeiden esittelevä vaiku tus oli suuri, sillä yritykset ymmärsivät kalibroinnin ja laadun varmistuksen määrälliset edut. Julkisia hankintoja koskevat hankkeet olivat vähemmän menestyksekkäitä, koska tämä on vaikeampi alue pk-yrityksille ja vastustuksen määrä oli sen vuoksi suurempi. Työmarkkinavuodon määrät olivat yleensä alhaisia erityisesti kalibroinnin ja metrologian palvelujen osalta, sillä yksityisillä yrityksillä ei ole tapana investoida laitteistoihin, joilla kyseinen palvelu tarjotaan muille pk-yrityksille alhaisen tuoton ja suurten riskien vuoksi ja koska kyseessä on ala, johon valtion elimet eivät yleensä investoi. Yleensä standardoinnin vahvistaminen sekä laadunvarmistus edistivät sisämarkkinoiden toteutumis ta. Eräitä PRISMAm • 300 kalibrointia ja standardeja koskevaa hanketta, • mukana 4 500 järjestöä, jotka hyötyivät palveluista. tärkeimpiä saavutuksia: Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 263 ENVIREG ENVIREG-aloitteella oli neljä täsmällistä erityistavoitetta: À saastumisen vähentäminen rannikkoalueilla, joiden talous on merkittävässä määrin riippuvainen matkailusta. Painopistealueena ovat nopean taloudellisen kasvun ja vakavia ympäristöongelmia omaavat alueet; À rannikkoalueiden maan käytön suunnittelun edistäminen luonnon ekosysteemien suojelemiseksi ja rannikkoalueiden asukkaiden vähentymisen ehkäiseminen; À järjestelmien ja perusrakenteiden kehityksen edistäminen myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden hoitamiseksi; À saastumisen valvonnan ja käsittelyn perusrakenteiden ja teknologioiden suunnitteluun ja hoitoon liittyvän teknisen asiantuntemuksen vahvistaminen. Aloite kattoi tavoitteiden 1, 2 ja 5b Välimeren alueet ja muut Etelä-Euroopan rannikkoalueet 10 km:n säteellä rannikosta. Myrkyllisten jätteiden ja teknisen avun osalta kaikki tavoitteen 1 kohdea lueet olivat tukikelpoisia. ENVIREGän aikaansaama hyöty i ENVIREGnn avulla rahoitettiin joukko hankkeita, jotka olivat merkittäviä niiden innovatiivisen | sisällön vuoksi ja joita ei olisi muuten toteutettu. Määrärahojen avulla tuettiin usein myös hankkeita, ! joiden tarkoituksena oli tiettyjen direktiivien noudattaminen. Niihin kuuluivat yhdyskuntien jäteve- | sien käsittelystä annettu direktiivi ja myrkyllisten jätteiden huollosta annettu direktiivi, jotka olivat ; suuri haaste monille tavoitteen 1 kohdealueille. Erityisesti ENVIREG edisti ympäristön parantamista ! tavoitteen 1 alueilla seuraavilla tavoilla: i i ; • mahdollistamalla yksittäisille alueille jätevesien ja jätehuollon perusrakenteisiin liittyvien inves tointien toteuttamisen; • suorittamalla teknistä arviointia tai teteutettavuustutkimuksia, jotka auttavat optimoimaan suun nitelmat ja ympäristölle aikaansaatavan hyödyn; • huomion keskittäminen rannikkoalueiden hoitoon liittyviin asioihin; ° rannikkoalueiden biotooppeihin keskittyminen — innovatiivinen lähestymistapa; • vesivarojen hoidon ja käsitellyn jäteveden uudelleenkäytön korostaminen; • muihin ENVIREG-hankkeisiin perustuvien tai niitä edistävien hankkeiden edistäminen tiennäyt täjänä toimimalla. Lisäksi luotiin teknisen avun rakenne AMBER, joka hoitaa ympäristöasioita koskevien hankkeiden kokemusten vaihdon ja hyvien käytäntöjen levittämisen. Kyseinen hanke muutti merkittävällä tavalla yhteisön rakennepolitiikkaa, kun ympäristöulottuvuu den yhdentämistä uuden sukupolven yhteisön tukikehyksiin ja toimenpideohjelmiin parannettiin. 264 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Eräitä ENVIREGän tärkeimpiä saavutuksia: • yli 800 hanketta rahoitettiin, • merkittävää kehitystä saatiin aikaan yhdyskuntajätteiden ja -jäteve den keruussa ja käsittelyssä. EU:n ja muiden Euroopan maiden väli sen kuilun kaventamisessa on edistytty selvästi. Lähes kaksi kolmaso saa määrärahoista on myönnetty tavoitteeseen 1 kuuluvien rannikkoa lueiden jätevesien puhdistuslaitteistoille etenkin Espanjassa, Etelä- Italiassa ja Kreikassa. Portugalin esimerkki: ENVIREG on yhteisrahoittanut laajoja puhdistus- ja ehkäisytoimenpiteitä (jätteiden tiivistämistehdas ja Matosinhosin kaa- sunpolttolaitos, Alvielan nahan parkitsemislaitosten jätteiden keräämi nen, öljypuomit, sammutusveneet, tyhjennyshanat, Madeiran ja Azorien tarkistusastiat öljyn aiheuttamaa saastumista ja kemikaaleja vastaan), yhdennetyn lähestymistavan puitteissa, jossa on yhdistetty ekosysteemien ja matkailun kannalta merkittävien maisemien säilyttäminen. Paikallisen suunnittelun ympäristön hoitoa koskevat pyrkimykset ovat olleet erityi sen tärkeitä. RESIDER, RENAVAL, RECHAR Näiden kolmen yhteisöaloitteen tarkoituksena oli monipuolistaa teollisuuden taantumisesta kärsiviä alueita, ja niiden yhteisön menojen kokonaismäärä oli 943,9 miljoonaa ecua. RESIDER-ohjelma kohdistui alueisiin, jotka ovat kärsineet terästeollisuuden taantumisesta ja jotka olivat myöhemmin rakenneuudistuksen tarpeessa. Ohjelma kattoi 18 aluetta kahdeksassa jäsenvaltiossa. RENAVAL keskittyi laivanrakennuksesta sekä laivojen uudistamisesta ja korjaamisesta riippuvaisiin 26 aluee seen yhdeksässä jäsenvaltiossa, joilla oli esiintynyt samankaltaista työpaikkojen vähentymistä. RE CHAR auttoi alueita, joihin hiilikaivosteollisuuden taantuminen oli vaikuttanut erityisen voimak kaasti ja joita uhkasi sen vuoksi työpaikkojen menetykset. Se kattoi 26 hiilikaivosaluetta kuudessa jäsenvaltiossa. Neljä jäsenvaltiota (Ranska, Saksa, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta) sai rahoi tuksesta yli 80 prosenttia, ja niistä Yhdistynyt kuningaskunta sai eniten tukea. Yhteisön tuen tarkoituksena ei ollut tukea suoraan taantuvaa teollisuutta vaan edistää työpaikkojen luomista, uusien yritysten perustamista ja olemassa olevien yritysten laajentumista taantuvilla alueil la. Tähän pyrittiin seuraavilla tavoilla: • investoimalla perusrakenteita koskeviin hankkeisiin, • tukemalla suoraan pk-yrityksiin kohdistuvia pääomainvestointeja, • tukemalla välillisesti (esimerkiksi välittäjien kautta) pk-yrityksiä antamalla niille teknistä apua esimerkiksi tutkimuksen ja kehityksen, markkinoinnin jne. osalta, • RECHAR:in osalta järjestämällä ammatillista koulutusta ja tukea rakennemuutosta varten. Ohjelmat olivat selvästi liian suppeita, jotta ne olisivat kyenneet ratkaisemaan tuen kohteena olevan teollisuuden taantumisesta aiheutuneet ongelmat. Sen vuoksi ohjelmilla ainoastaan käynnistettiin uuden toiminnan edistäminen. RESIDERùn, RENA VALdnja RECHARän aikaansaama hyöty Arvioinnin mukaan ohjelmista riippuvaisuuden taso on varsin korkea: RECHAR 45 prosenttia, RENAVAL 33 prosenttia ja RESIDER-hankkeet olivat täysin riippuvaisia yhteisön tuesta. Hank keista ainoastaan enintään 5 prosenttia (RECHAR:in osalta ei yhtään) olisi edistynyt ilman ohjelmia. Siten voidaan sanoa, että ohjelmilla oli myönteinen vaikutus hankkeiden toteutukseen. Myös yksityi sen ja julkisen sektorin tuen osuus oli verrattain korkea eli 2,66 prosenttia. Yksi merkittävimmistä tuloksista oli yksityisen sektorin investointien taso alueilla, jotka kärsivät lisääntyvästä investointien puutteesta, koska niitä pidettiin niin epämieluisina. Rahoitettuihin toi- Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 265 menpiteisiin kuului sekä "hardware"-tyyppisiä investointeja, kuten perusrakenne tai ympäristön parantaminen tai suora tuki pk-yrityksille ja "software"-tyyppisiä investointeja, kuten välillinen pk- yritysten tukeminen ja RECHAR:in osalta matkailun, ammatillisen koulutuksen ja taloudellisen muutoksen elinten tukeminen, /far^vvare-tyyppisten hankkeiden rahoitukseen käytettiin määrära hoista yleensä 67 — 80 prosenttia. Tutkimuksessa nousi esiin eräitä hankkeita, joissa rajat ylittävää yhteistyötä tapahtui Euroopan laajuisten verkkojen välityksellä sekä kansallisten raja-alueiden lähellä sijaitsevien hankkeiden välil lä. RECHAR:in kohdalla myös EAKR:n ja ESR:n hankkeet täydensivät toisiaan, ja niitä pidettiin esimerkkeinä hyvästä käytännöstä. Eräitä RESIDER. in, RENA VAL:in ja RECHARUn tärkeimpiä saavu tuksia: • 904 RESIDER-hanketta, • 1 771 RENAVAL-hanketta, • 2 220 RECHAR-hanketta, • ohjelmien yhteisön ulkopuolisen rahoituksen suuruus 2 miljardia ecua, • lukuisia työpaikkoja tuettiin suoraan tai välillisesti näiden kolmen aloitteen avulla. INTERREG I INTERREG:in tarkoitus oli edistää rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä ja sen kaksi tavoitetta olivat: • nopeuttaa yhteisön kehitystä erityisesti sisämarkkinoiden toteutumisen avulla ja toimimalla raja- alueilla, jotka ovat jäsenvaltioiden kohtaamispaikkoja, • selvittää tiettyjä kehitykseen liittyviä ongelmia, jotka aiheutuvat maantieteellisistä tai taloudelli sista haitoista. Yhteensä 31 toimenpideohjelmaa hyväksyttiin, joista yhdeksän liittyi yhteisön ulkorajoihin ja 22 sisärajoihin. Aloite sai yhteisön tukea 1,077 miljardia ecua, mikä jaettiin 2 500 hankkeen kesken. Noin puolet INTERREG:in menoista kohdistui viestinnän ja energian perusrakenteisiin. Näin tapah tui erityisesti tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla. Tehokkaiksi rajojen yli tapahtuvan yhteistyön edistämisessä osoittautuivat kuitenkin myös matkailu- ja ympäristöala. INTERREG Im aikaansaama hyöty Ohjelmalla oli hyvin laajat tavoitteet, jotka korostivat yhtä lailla raja-alueiden sosiaalista ja taloudel lista kehitystä kuin todellista rajojen yli tapahtuvaa yhteistyötä ja jotka aikaansaivat yhteisön, kansallisen ja aluepolitiikan voimakasta yhdentymistä. Yksi ohjelman tärkeimmistä vaikutuksista oli sen kyky vahvistaa paikallista politiikkaa. Kaksi kolmasosaa hankkeista ei olisi voinut toimia ilman ohjelman tukea ja niiden lisäksi 20:ta prosenttia ohjelmista laajennettiin ja ne toteutettiin nopeam min. Ohjelman rajat ylittävä luonne johti useiden innovatiivisten toteutus- ja hallintomekanismien kehitykseen, uusiin yhteistyömuotoihin sekä kansainvälisellä tasolla että jäsenvaltioissa. Kolmasosal la rajoista oli kunnianhimoisempia rajojen yli tapahtuvan yhteistyön muotoja, jotka edistivät muita yhteistyön muotoja julkisluonteisen ja yksityisen sektorin välillä. 266 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Taulukko 130: INTERREG I — hankkeiden jakautuminen sektoreittain Ala Hankkeiden lukumäärä %:a hankkeista %:a kustannuksista SME Matkailu Ympäristö Maaseudun kehittäminen Työllisyys ja koulutus Tutkimus ja korkeakoulutus Viestintäinfrastruktuuri Rajojen yli toimivat järjestöt Rajojen yli ulottuvat kehityssuunnitelmat 278 659 187 182 160 142 464 229 174 11,1 26,4 7,5 7,3 6,4 5,7 18,6 9,2 7,0 7,5 16,4 8,9 5,3 3,7 2,7 49,3 3,8 2,5 Ohjelmalla oli myös voimakas esittelevä vaikutus, sillä se loi uskottavuutta rajojen yli tapahtuvalle työlle: kolmasosa hankkeista johti muihin rajat ylittäviin hankkeisiin. Kulttuurin tasolla hankkeen tavoitteena ei ollut yleisesti ottaen homogenisointi vaan paikallisten tapojen ja käytäntöjen arvon lisääminen siten, että molempien osapuolten kokemusta voidaan käyttää hyväksi ja kehittää molem pia osapuolia rikastuttavalla tavalla. Näin tapahtui erityisesti matkailualalla, jolla alueet pystyivät kehittämään oman perinnön arvostustaan osana kokemusten vaihtoa muiden kanssa. Innovaation edistämisen ja laadun parantamisen osalta INTERREG I:n päätekijät olivat seuraavilla aloilla: tiedon levittäminen, kokemusten vaihto, taitotiedon ja teknologian vaihto, uuden dynamiikan luominen taloudelliseen ja kulttuurilliseen vaihtoon. Eräitä INTERREG Im tärkeimpiä saavutuksia: Hankkeiden moninaisuuden vuoksi on vaikea laatia luetteloa konkreetti sista saavutuksista. Lyhyellä aikavälillä INTERREG:in toiminta on kui tenkin edistänyt: • pätevyyden tason nostamista koulutuksen avulla, • alueille pääsyä ja niiden palveluja parantuneiden viestintäyhteyksien avulla, • alueiden vetovoimaa matkailun ja kulttuurihankkeiden avulla, • työpaikkojen luomista hankkeilla rahoitettujen töiden avulla. Pitemmällä aikavälillä INTERREG on myötävaikuttanut näiden aluei den elintason parantumiseen seuraavilla tavoilla: • kehittämällä inhimillisiä voimavaroja, joiden tehtävänä on vähentää alueiden heikkoutta kohdata taloudellisia muutoksia, • luomalla ja kansainvälistämällä paikallisten pk-yritysten välisiä yh teyksiä, • noudattamalla suoritettujen valmistelevien tutkimusten konkreettisia toimia, • ympäristöä parantavien toimien vaikutuksen kautta. 2. Inhimillisiin voimavaroihin liittyvät aloitteet NOW, HORIZON ia EUROFORM Myös nämä kolme yhteisöaloitetta ovat olleet kohteena riippumattoman asiantuntijan suorittamassa jälkiarvioinnissa. Tämän arvioinnin päätavoitteita ovat olleet sekä ohjelman että hankkeen tasolla tapahtuvan soveltamisen johdonmukaisuuden että tehokkuuden arviointi, mutta myös yhteisön tuoman lisäarvon arviointi eli tietojen valtioidenvälinen luonne, yhdenmukaistaminen ja levittämi nen. Tämä tutkimus toteutettiin elokuun 1994 ja heinäkuun 1995 välisenä aikana ja lopullinen kertomus esitettiin joulukuussa 1995. Tämä aikataulu mahdollisti tutkimuksen johtopäätösten ja suositusten käyttämisen uudelleen EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloitteen suunnittelussa ja käynnistyksessä uudella suunnittelukaudella 1994-1999. NOW-, HORIZON- ja EUROFORM-aloitteen osalta myönnettiin 12 jäsenvaltiossa tukea 4 408 hankkeelle vuosina 1991-1994. Hankkeista suurin osa oli julkisten laitosten johtamia ja ne kohdistui- Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 267 vat paikallisiin ja alueellisiin ongelmiin. Tukikelpoisia toimia olivat erityisesti koulutussektorin parantaminen (joka sai suuren osan tuesta), kohderyhmien neuvonta, palvelut ja tukijärjestelmät sekä työpaikkojen luominen. NOW-aloitteen kohderyhmänä olivat työttömät naiset ja sen tulos on myönteinen siinä määrin kuin työmarkkinoiden kehitys on lisännyt naisten työpaikkojen määrää, mihin aloitteella näyttää olleen vaikutusta. Tämä johtopäätös ei ole kuitenkaan täysin yksiselitteinen, sillä naisten ja miesten palkkauksessa on yhä eroja ja osa tästä työmarkkinoilla tapahtuneesta parantumisesta koskee itse asiassa epävarmoja työpaikkoja. Huomioon tulisi ottaa myös työllisyydessä ja naisten työelämään osallistumisessa Euroopassa vallitsevat suuret erot. HORIZON-aloite koskee työkyvyttömyydestä tai tietystä vammasta kärsiviä henkilöitä. Sen koko naisvaikutuksen arvioinnissa on ilmennyt joitakin vaikeuksia, sillä yhteisön tasolla ei ole olemassa vertailukelpoisia tilastoja. Yleisellä tasolla kuitenkin voidaan tehdä se johtopäätös, että HORIZO- N:in taloudelliset varat olivat verrattain vähäiset, kun otetaan huomioon ryhmien koko ja kansalliset tuet. Siitä syystä tulokset olivat kirjavia, vaikka sen vaikutus näyttää olleen merkittävämpi painopis tealueilla, joilla HORIZON:in rahoitusosuus mahdollista edunsaajaa kohti on 295 ecua. EUROFORM on ensisijaisesti auttanut työttömiä, ja koulutussektori on ollut sen tärkein edunsaaja. j Yhteisön tuki yritysten koulutustoiminnalle on tämän aloitteen osalta arvioitu 10 prosentiksi maksu- '• sitoumusten kokonaismäärästä painopistealueilla, joilla suurin osa koulutusta edistävistä toimenpi- i teistä on rahoitettu ESR:n määrärahoin. Etenkin EUROFORMnn innovatiiviset näkökohdat (esi- ; merkiksi sen valtioidenvälinen luonne, toimintalaji, edunsaajaryhmät, maantieteellinen tarkkuus ja • täytäntöönpanosta vastaavien järjestöjen ominaisuudet) ovat olleet selvempiä kuin NOW- ja HORI- ZON-aloitteessa. NOW:n, HORIZON-Anja EUROFORMän aikaansaama hyöty Yhteisössä aikaansaatujen hyötyjen osalta on tutkittu innovatiivisia tekijöitä eli valtioidenvälistä luonnetta, levitystä ja yhdenmukaistamista. Valtioidenvälisen luonteen osalta tässä tutkimuksessa on pyritty mittaamaan sen toteutusastetta. Hankekohtainen selvitys on paljastanut, että noin 20 prose nttia kokonaisvaroista on myönnetty valtioiden väliseen toimintaan ja yhteistyöosapuolten määrän keskiarvo hanketta kohti on hieman alle kolme. Tärkeämpää on se, että valtioiden välistä toimintaa, jota ei olisi voitu toteuttaa ilman aloitteita, pidettiin yhteisöaloitteiden innovatiivisimpana puolena. Kertomuksessa on myös määritetty joitakin tärkeimpiä esteitä, jotka rajoittavat valtioidenvälisen luonteen edistämistä, kuten hankkeiden liian lyhyt toteuttamisaika, puutteellinen yhteensovittaminen ohjelmatasolla sekä yhteisön tasolla esiintyvät ongelmat yhteistyöosapuolten määrittämisessä. Nämä tekijät on otettava huomioon uudella suunnittelukaudella. Muita pakotteita ovat kieli ja kulttuurien väliset esteet. Komission yksiköt ovat ottaneet nämä seikat huomioon yhteisöaloitteiden uutta sukupolvea määri tettäessä. Tässä suhteessa jäsenvaltioiden kanssa on sovittu yhteisistä valintaperusteista ja yhteenso- vitetuista valintamenettelyistä ja tukirakenteille on myönnetty teknistä apua. Lisäksi tuen myöntä mistä koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin kuuluu vastedes hankkeisiin osallistuvien yhteistyöosa puolten välillä tehty "valtioiden välistä yhteistyötä koskeva sopimus", joka kattaa hankkeiden toteuttamista koskevat tärkeimmät seikat. Vähintään kolmen yhteistyöosapuolen osallistumista koskeva edellytys hyväksyttiin parhaimmaksi käytännöksi. Levityksen osalta arvion mukaan tehokkaasta kansallisen tason tiedottamisesta huolimatta hankkei den tulosten sekä viestinnällinen vaikutus on ollut heikko. Kaksi pääheikkoutta ovat olleet toisaalta julkisten laitosten toteuttama liian vähäinen tuotekehitys (kuten koulutusoppaat, tietojärjestelmät jne. ) ja yleisemmin tiedotussuunnitelman puuttuminen kaikilta tasoilta, mikä estää tulosten tehok kaan levittämisen. Tietojen levittämisen parantamiseksi on sovittu, että vastuussa olevat ESR:n, komission ja jäsenvaltioiden yksiköt ottavat käyttöön johdonmukaisen tiedotussuunnitelman, johon tulisi kuulua järjestelmällisempi tietojen luominen ja jonka tulisi aikaansaada kelpoisuuksia hankkei- 26K Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 den tasolla. Aloitteiden vaikutus uuteen suunnittelukauteen liittyvien yhteisön tukikehysten sisältöön on arvioitu vähäiseksi. Tämä johtuu osittain aloitteiden ominaisuuksista (valtioidenvälinen luonne ja lukuisat pienet hankkeet), minkä vuoksi aloitteita on vaikea yhdentää yhteisön tukikehyksiin. Yhteensovittamisen lisääminen kansallisella ja komission tasolla on välttämätöntä. Tutkittaessa vaikutusta kansalliseen, alueelliseen ja paikalliseen politiikkaan on osoittautunut, että vaikutus on erityisen suuri paikallisella tasolla, jolla nykyisten laitosten välinen yhteistyö samoin kuin kyvyt osallistua valtioiden väliseen toimintaan ovat lisääntyneet huomattavasti. Kaikesta huolimatta ylei nen vaikutus kansalliseen politiikkaan ja toimenpiteisiin on ollut vähäistä muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Tämä vähäinen vaikutus selittyy samoin aloitteiden perustavanlaatuisilla ominai suuksilla, jotka rajoittavat niiden vaikutusta hieman suuremmilla resursseilla varustettuihin kansalli siin ohjelmiin. Tutkimuksen tärkeimmät suositukset seuraavalle suunnittelukaudelle olivat ensiksikin se, että selkeä suunnitelma on välttämätön aloitteiden potentiaalisen vaikutuksen korostamiseksi ja niiden valtioi denvälisen ulottuvuuden johdonmukaisuuden parantamiseksi. Toiseksi, vaikka koulutuksen tarve on suurempi kuin muilla aloilla, kannattaa myös toteuttaa työmarkkinoita koskevia uudistavampia aloitteita. Ensisijaisen tärkeää on myös yhteensovittaa ESR:n tärkeimmät ohjelmat paremmin niiden yhteisvaikutuksen mahdollistamiseksi, johon kuuluu seuranta- ja arviointijärjestelmien toteuttami nen. 3. Yhteisöaloite maaseudun kehittämiseksi; LEADER I • Vuonna 1995 julkaistiin julkinen tarjouspyyntö, joka koski arvioijan valitsemista LEADER I - aloitteelle. Arviossa tulee olla mukana 12 jäsenvaltiossa perustetut 217 paikallista työryhmää ja niiden toiminta sekä koordinointiyksikön toiminta vuosina 1990-1994. Työ tulee aloittaa työme netelmien määrittämisellä ja siihen tulee kuulua määritys aloitteen vaikutuksista, arvolisä suhteessa muihin toimintaohjelmiin, tehokkuus varojen käytössä ja täytäntöönpanoa koskevien sääntöjen laatiminen. Tutkimus on suoritettava vuosina 1996-1997. 1 LIITTEET h LIITE 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 1: Tavoite 1 — YTK Jäsenvaltio Ruhasia Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) 273 miljoonaa ecua BELGIA SAKSA KREIKKA ESPANJA RANSKA IRLANTI ITALIA ALANKOMAAT ITÄVALTA PORTUGALI YHDISTYNYT KUNINCASKUNTA Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 1,97 0,00 7. 00 0,00 8. 97 921. 90 606. 05 482,60 12,00 2. 022,55 1. 812. 99 368,56 452,19 19,30 2. 653,04 3. 202,10 837. 75 571,12 167,93 4. 778,90 96. 22 115,64 9,50 1,11 222. 47 498,13 295. 13 154,76 6. 19 954,21 1. 558,98 223,39 411. 69 34,57 2. 228,63 10,00 5,00 0. 00 2. 20 17,20 19. 96 5. 04 3. 80 0,00 28. 80 709,83 370,86 275,10 23,93 1. 379,72 128. 71 58,87 27,42 3. 60 218,60 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut rniararahat 1. 97 0. 00 7,00 0,00 8. 97 921. 90 606,05 482. 60 12,00 2. 022,55 1. 812. 99 368,56 452. 19 19. 30 2. 653,04 3. 202,10 837. 75 571,12 167,93 4. 778,90 96 22 115. 64 9. 50 1,11 222,47 498,13 295. 13 154,76 6. 19 954,21 t. 558. 98 223. 39 411. 69 34. 57 2. 228,63 10,00 5. 00 0,00 un 17. 20 19. 96 5. 04 3. 80 0,00 28,30 709,83 370,86 275,10 23,93 1. 379,72 128. 71 58. 87 27. 42 3. 60 218. 60 Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 20. 77 0. 00 1. 39 0,00 22. 16 •»52,44 476. 56 314,37 8,10 1 251. 97 1. 131. 50 2S3. 46 315. 50 5. 34 1. 705. 79 2. 517. 66 765. 90 454,79 40,96 3. 779. 30 37. 65 66. 94 6. 12 0. 87 (11. 56 391,45 293. 80 167,06 4. 00 856. 30 875. 35 66,54 216. 99 0,00 1. 158,89 429 3. 46 0. 53 1. 28 9. 56 9,98 2. 52 1. 90 0,00 14,40 1. 123. 93 411,86 86,53 19. 09 1. 641,42 83,14 5327 25. 75 1. 64 163. 31 v V S &6-U-t5 \ , XMJS •••2-a«4* m *3 2JM,1* *• Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut maarirahat 20. 77 7. 41 1. 39 0. 00 29. 57 452,44 476,56 314,87 8. 10 1. 251. 97 1. 131. 50 253. 46 315. 50 5. 34 1. 705. 79 2. 517,66 765,90 454,79 40,96 3. 779. 30 37. 65 95. 74 6,12 0,87 140. 37 391,45 293,97 167. 06 4,00 856. 47 878,35 80,79 216,99 0,00 1. 176,13 429 3. 46 0,53 1. 28 9. 56 9. 98 2. 52 1,90 0. 00 14,40 1. 123,93 437,67 86. 53 19. 09 1. 66723 83,14 53,27 25. 75 1. 64 163. 81 5. 65145 % XJJtt,"** * «4,27 EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ. EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ YHTÇEWS* ESR. EMÖi?» KOR Budgettikohdat B2-1000. B2-1 KK). B2-1200, B2-1300. 274 Seistenuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 2: Tavoite 2 — YTK Jäsenvaltio Rahasto BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ miljoonaa ecua Maksusitoumukset (kausi 1994-1996) Maksut (kausi 1994-1996) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 0. 00 0,00 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 0,00 4,63 Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 9. 43 0,00 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 9. 43 2. 32 0,00 6,00 0. 00 6,00 20. 33 17,68 38. 01 545. 10 114,11 659. 21 261,90 51. 19 313. 09 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0. 00 0,00 0,09 9,06 9. 15 38. 91 15,24 54. 15 24. 80 6. 30 31,10 8322 22. 56 105. 78 3 5 U6 165. 99 518. 25 4,63 6,00 0. 00 6. 00 20. 33 17. 68 38,01 545. 10 114. 11 659. 21 261,90 51,19 313,09 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 0. 09 9. 06 9. 15 38. 91 1524 54,15 24,80 6. 30 31. 10 83. 22 22,56 105,78 3S"L26 165,99 518,25 9. 43 S. 35 0. 00 8. 35 15,63 10,30 25. 92 395. 86 52. 10 447,96 98,97 43. 15 142,12 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 7. 77 4,53 12,30 13. 80 7,62 21,42 12,40 3. 15 15,55 26,78 11. 23 38,06 22,03 123. 40 145,43 11. 75 8,35 0,00 8. 35 15. 63 I6. S9 32. 52 395. 86 52,10 447,96 98. 97 46,09 145. 06 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 7. 77 4. 53 12,30 13. 80 7,62 21. 42 12,40 3. 15 15. 55 26. 78 11,23 38. 06 22,03 130,93 152. 96 g. YHTEJJ-WS»; EAKR. ËSR \ * USUI ' * 1?st3iB#t • '•**' %. S**-*. '* v*1 's\, ":. Tr f^-. f. "• "" v 254£> « Budjettikohdat B2-1201, B2-1301. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 3: Tavoite 3 — YTK 275 miljoonaa ecua Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirreltyjen ja uudelleen käyttöönotenuj en määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat BELCIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINCASKUNTA YHTEENSÄ ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR 33,39 41,00 43. 22 33,39 41,00 48,22 206,97 206,97 396,30 396,30 0,00 3,29 0,00 3,29 34,24 12,30 96. 4? 169,65 312,88 0. 00 3. 51 42. 33 39,04 104,48 169,65 312,33 0,00 4,00 143. 83 143. 83 142. 57 142,57 64,06 60. 33 73,00 64,06 60,33 73,00 32,03 30,17 36,50 32,03 30,17 36. 5C 497. 00 497,00 436,17 436,17 15tV7,9<J \Mttn t306<5î U4ÎUU * Budiiettikohta B2-1302. 276 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 4: Tavoite 4 — YTK Jäsenvaltio Rahasto miljoonaa ecua Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kansi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI YHTj-ä-a-s* ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR m 0. 00 5. 00 0,00 0. 00 5. 00 0. 00 0,00 2,50 0. 00 62,70 62,70 38. 13 0,00 0,00 0. 27 0,00 11,70 14. 83 0. 00 0,00 0,00 0. 27 0,00 11,70 14,83 0. 00 0. 00 0. 00 0. 21 0. 00 5. 85 7. 42 0,00 0,00 2. 50 0. 00 38. 13 0. 00 0. 00 0. 21 0. 00 5. 85 7. 42 0,00 ,' ^9<& • >vv, "' ' ^ \f «<« 54-41- * BudgettikohtaB2-l303. Seistenuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 5: Tavoite 5a Maatalous — YTK in miljoonaa ecua Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALAiNKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI EMOTR EMOTR EMOTR EMOTR 30. 23 16,73 30. 23 16. 73 165,13 165. 13 21. 10 21. 10 12. 74 16. 49 160. 90 27. 64 EMOTR 252. 08 252. 08 242. 14 EMOTR EMOTR EMOTR EMOTR EMOTR EMOTR 0,00 5,47 4,89 61. 50 61,42 13. 72 22,80 0,00 5. 47 4. 89 61. 50 61. 42 13. 72 22,80 0. 00 2,01 1. 96 30,75 30,71 6. 86 22,43 12,74 16. 49 160. 90 27. 64 242,14 0. 00 2. 01 1,96 30,75 30,71 6,86 22,43 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA EMOTR YHTEENSÄ EMOTR ,< 4S$Jff, v ^v y :<\ i ', ' /> «4. ,t» '< v. \ '" 5 H 61 Budjettikohdat B2-I001. B2-1002. 278 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 6: Tavoite 5a Kalastus — YTK Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat miljoonaa ecua BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG A L A J N K O M A AT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR * YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA KOR 0,00 23,28 12,46 19,90 31. 62 22,37 0. 39 1. 40 2,00 23,00 40,00 0. 11 0. 00 23. 23 12. 46 19,90 31,62 22,37 0. 89 1. 40 2. 00 23. 00 40. 00 0. 11 1. 29 18,63 9. 93 0. 00 25,31 0. 00 0,00 2. 33 020 6,90 12. 00 4,43 1. 29 13. 63 9. 93 0. 00 25,31 0,00 0,00 2,33 020 6. 90 12,00 4. 43 YHTEEKSÄ KOR 1 ' *'«> ,\,tnj& " ' v *\ *. v ^ '* *•' ^ " " ' v >' : v s" « ,» *• * t ,« Budgettikohta B2-1101. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 7: Tavoite 5b — YTK 279 miljoonaa ecua Jäsenvaltio Rahasto BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 'v Vs EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ Yj"TE3tN$X f. ÊÀK» ESR EMOTH Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 4,82 1. 55 2,79 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 4. 82 1. 55 2,79 Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 2. 41 0. 77 1,40 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 2. 41 0,77 1,40 ! 9. 16 3. 36 0,00 0,00 3,36 49,48 5,10 81. 19 135,77 25. 22 5,30 58. 06 88. 58 45,02 29,73 35. 70 110. 46 12,41 3,27 15,83 31. 50 0,00 0,00 0,00 0,00 1. 94 0. 92 4,45 7,31 33,34 13,68 31,30 78,33 16,03 5,18 11,60 3X81 36. 781 29. 24 8,57 74. 59 9. 16 3. 36 0. 00 0. 00 3. 36 49. 48 5. 10 81. 19 135,77 2522 5. 30 58. 06 88. 58 45,02 29,73 35. 70 110,46 12,41 3. 27 15. 83 31. 50 0,00 0,00 0,00 0,00 1. 94 0. 92 4. 45 7. 31 33,34 13,68 3120 78,33 16. 03 5. 18 M. 60 32,81 36. 78 2924 8. 57 74,59 4,58 2. 45 0. 00 0,00 2. 45 15. 54 4. 26 51. 41 71. 21 26. 00 3. 21 52,48 81. 69 27,77 18. 21 30. 59 76,57 6,20 1,64 7,91 15. 75 0,21 0,00 0. 00 0,21 7,40 0,46 t. 59 9. 45 16. 67 6,84 15,65 39,16 7. 78 2,59 5. 56 15. 94 22,68 19. 42 4,29 46,39 • ^ "K ' ' 22*3* : , " 24*vS0 •wxW-î-w» [ 1 " v* - I34,ti 5 T ,« f^ft,»» 4. 53 2. 45 0. 00 0. 00 2. 45 15,54 4. 26 51,41 71. 21 26. 00 3,21 52,43 31. 69 27,77 18,21 30,59 76,57 6. 20 1. 64 7,91 15. 75 0,21 0,00 0. 00 0. 21 7,40 0. 46 1. 59 9,45 16,67 6. 84 15,65 39. 16 7. 78 2. 59 " 5. 56 15,94 22,68 19,42 4,29 46. 39 3"Ö*M O S ,» S7v40 t?0",»9| * Budaettikohdat B2-l(X)3. B2-1202. B2-1304. 280 Seistenuis vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 1: Rahoituksen toteutuminen 1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 8: Tavoite 6 — YTK SUOMI RUOTSI Jäsenvaltio Rahasto EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ YICTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR. miljoonaa ecua Maksusitoumukset (kausi 1995-1999) Maksut (kausi 1995-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 22. 40 21,10 36. 30 0. 70 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 22. 40 21,10 36,30 0,70 Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 11. 20 10. 55 18. 40 0. 35 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 11. 20 10,55 IS. 4C 0,35 81. 00 21. 86 11. 39 10,94 0. 73 44,92 tiS,?2 32,49 47,. 74 81. 00 21. 36 11. 39 10. 94 0,73 44,92 iîSvS-î 3*2^9 47,74 1,43 40. 50 10. 93 5. 70 5. 47 0. 37 22. 46 6W>t" «>» 23. S7 0,71 40. 50 10. 93 5. 70 5. 47 0. 37 22. 46 « J6 22,W 1625 23,87 1X72 * Budjettikohdat B2-1004. B2-1102. B2-1203. B2-1305. î LIITE 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 1: Tavoite 1 — YTK 283 miljoonaa ecua J ä s e n v a l t io Rahasto M a k s u s i t o u m u k s et (kausi 1994-1999) M a k s ut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen Mukaan lukien Siirrettyjen ja uudelleen Mukaan luk. cn käyttöönotettujen siirretyt ja uudelleen käyttöönotettujen siirretyt ja uudelleen määrärahojen ulkopuoliset käyttöönoterut määrärahat määrirajiojen ulkopuoliset käyttöönotetut miirärahat B E L G IA S A K SA K R E I K KA E S P A N JA R A N S KA I R L A N TI I T A L IA A L A N K O M A AT I T Ä V A L TA P O R T U G A LI Y H D I S T Y N YT K U N I N G A S K U N TA i EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ EAKR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ E A KR ESR EMOTR KOR Y H T E E N SÄ YKTEJrNSÄ EAKR ESR EMOTK KOK 67. 93 24,70 14,00 0. 37 107. 00 1. 844,97 1. 166. 51 361,60 19. 00 3. 892,08 3. 151,22 684,71 699,19 37,10 4. 572,22 5 3 6 7 , 19 1. 666,10 979,67 304,46 8 3 1 7 , 41 236,69 185,46 69,21 6,30 497,67 748,60 619,31 332. 56 9. 19 1. 709. 66 2. 018,14 462,35 477,78 66,54 3. 024,80 24. 30 8,20 1,90 2,80 37,20 19,96 5,04 3. 80 0. 00 23. 80 2. 925. 37 795,89 776,14 52,01 4. 549,40 301,24 162,11 59,91 9,06 532,32 67,93 24,70 14,00 0. 37 107. 00 1. 844. 97 1. 166,51 8 6 1. 60 19,00 3. 892. 08 3. 151. 22 684,71 699,19 37,10 4. 572,22 5. 367,19 1. 666,10 979,67 304,46 8. 317,41 236,69 185. 46 69,21 6,30 497,67 748. 60 619,31 3 3 2 , 56 9,19 1. 709,66 2. 0 1 8 , 14 4/52. 35 477,78 6 6 , 54 3. 0 2 4 , 80 2 4 , 30 8,20 1,90 2,80 37. 20 19,96 5,04 3. 80 0. 00 28,80 2. 925,37 795,89 776,14 52,01 4. 549. 40 3 0 1 , 24 162. 11 59,91 9,06 532. 32 53,75 12,35 6,03 0,19 72. 36 1 027,06 352. 73 573,67 11,60 2. 470. 05 1. 347,77 411,53 513,12 14,24 2. 791,66 3. 582,35 1. 166,94 668. 62 109. 22 5. 527,13 107,89 101,35 37. 65 3,46 250. 36 568,45 539,59 285,46 5. 50 1. 398,99 1. 087,57 186. 02 251,65 15,99 1. 541,22 11,44 5,06 1,55 1,58 19,63 9,98 2,52 1,90 0,00 14. 40 2. 161,09 624,37 419,63 33,14 3. 233,23 169,41 104,39 52,69 4. 37 331. 36 2 7 2 6 8 , 56 27. 2J5846 I7jS. *i5,S"> t£. 7QSjSfl $ , 7 8 0 37 +. 275,75 S06JM 1 6. 7 0 5 , 6a $. 7. WvJ7 4. 173,73 506,84 10 6 2 6 , 76 4 0 0 T 4S *LS22,01 1 9 * 23 53,75 19,76 6. 0S 0. 19 79,77 1. 027. 06 852. 73 573. 67 11. 60 2. 470. 05 1. 847,77 411,53 513,12 14. 24 2. 791,66 3. 582,35 1. 166,94 691. 08 109,22 5. 549,60 107,39 130,65 37,65 3. 46 279. 66 568,45 539,76 285,46 5,50 1. 399,16 1. 087,57 200,27 251,65 15,99 1. 555,47 11. 44 5,06 1,55 1,58 19,63 9. 98 2,52 1,90 0,00 14,40 2. 161,09 650,18 419,63 33,14 3. 264,05 169,4! 104,89 52,69 4,37 331. 36 17. 734. X41 1 * 6 2 6 , 76 4. 084,30 2. 3 4 4 , 47 I 5 WS * Budgettikohdat B2-1000. B2-1100, B2-I200. B2-130O. 284 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 2: Tavoite 2 — YTK Jäsenvaltio Rahasto BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ EAKR ESR YHTEENSÄ YKTEENvSÄ. EAKR ESH ^ miljoonaa ecua Maksusitoumukset (kausi 1994-1996) Maksut (kansi 1994-1996) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 49. 12 8,41 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 49. 12 13. 04 Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 24,39 2,61 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 24. 39 4. 93 57,53 24,84 5,45 30,29 198,05 88,80 ,286,35 545,10 114. 11 659,21 751. 68 152. 71 904,39 239. 29 60. 66 299. 95 6. 03 1. 94 7. 97 66. 95 38,07 105. 02 38. 91 1524 54. 15 24,80 6,30 31,10 83,22 22. 56 105,78 903,52 346,53 62. 16 24. 34 5. 45 30. 29 198. 05 88. 80 286,85 545,10 114. 11 659. 21 751. 68 152,71 904,39 239. 29 60. 66 299. 95 6. 03 1,94 7,97 66,95 38,07 105,02 38. 91 15. 24 M. IS 24. 80 6,30 31. 10 8322 22^6 105,78 903. 52 346,53 1250. 05 1. 230. 05 27. 00 17. 77 2,23 19. 99 104,49 45. 35 150,34 395. 86 52. 10 447. 96 326. 44 93. 91 420,35 119. 65 30. 33 149,97 3. 01 0,97 3. 99 33,48 19,03 52. 51 13,80 7. 62 21,42 12,40 3. 15 15,55 26,73 11. 28 33,06 297,66 213. 67 511,33 29. 31 17. 77 2. 23 19. 99 104. 49 52. 45 156. 94 395. 86 52. 10 447. 96 326. 44 96. 85 423. 29 119. 65 30. 33 149. 97 3,01 0. 97 3. 99 33. 43 19. 03 52. 51 13. 80 7,62 21,42 12. 40 3. 15 15. 55 26. 78 11. 23 38,06 297,66 221. 20 S 18,83 "IKFLj» 160,76 'v. "fcWUZ • ^ »aï* * t a"<5»72 482,75 U7SV72 Budjettikohdat B2-1201, B2-1301. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 3: Tavoite 3 — YTK 285 miljoonaa ecua Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat BELGH TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR 97,76 85. 00 97,76 85. 00 307. 77 307. 77 426,59 426. 59 778. 40 778,40 200. 47 200. 47 6. 46 6. 46 66. 42 47. 50 226,27 244,54 503,63 100,23 5. 09 282,27 ' 282,27 253. 32 64. 06 60,33 73. 00 64. 06 60J3 73. 00 32,03 30,17 36,50 74,51 74. 24 234,26 244,54 503,68 100. 23 5,59 253. 32 32,03 30,17 36. 50 975,00 975,00 818,57 818. 57 YIFTEENSA ' «SK V. XW& * Budjettikohta B2-1302. 286 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 4: Tavoite 4 — YTK Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat miljoonaa ecua BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI # i l E j Ê ^^ ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR ESR 4,63 6,00 29,6! 118,10 95,39 60,61 0,53 22,23 11,70 14,33 0,00 4,63 6. 00 29. 61 118. 10 95. 39 60,61 0,53 22. 23 11. 70 14,83 0,00 2,32 3. 00 14,81 65,33 47,70 30,31 0,34 11. 12 5,35 7,42 0,00 2,32 3. 00 14. 31 65. 33 47. 70 30,31 0,34 11. i: 5,85 7,42 0. 00 •lllllsiiip: WÊÊÊÊÊÊÊÊÊifëM i;:iliil::iilil?^»^i | | | ; : | | | | | | | | | | : S 8 j 6& |iis:«i|i;i8*;ii!* Budjettikohta B2-1303. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 5: Tavoite 5a Maatalous — YTK 287 miljoonaa ecua Jäsenvaltio Rahasto «Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat BELCIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI EMOTR EMOTR EMOTR 53. 03 38. 67 53,03 38,67 322. 72 322. 72 EMOTR 77. 41 77,41 EMOTR 518. 73 518. 73 EMOTR 117,47 117. 47 EMOTR EMOTR EMOTR EMOTR EMOTR 12,22 25. 27 61,50 61. 42 13,72 85,16 12. 22 25,27 61. 50 61. 42 13. 72 85,16 16. 51 19. 19 209,32 55. 31 242. 97 58,73 5,37 12,15 30. 75 30. 71 6. 86 41,73 16. 51 19. 19 209. 32 55. 31 242. 97 58,73 5. 37 12. 15 30. 75 30,71 6,86 41,73 YHDISTYNYT KUNINCASKUNTA EMOTR YHTEENSÄ EMOTR t3*r& 73M* 730,60 •Budjettikohdat B2-l(X)i. B2-l(X)2 (toisin sanoen pois luettuna budjettikohta B2-10(X) — Markkinapolitiikkaan suoraan liittyvät rakenteelliset tukitoimet (ainoastaan vuonna 1994 — 43,65 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 43. 65 miljoonaa ecua maksuja) ja pois luettuna asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaiset korvaukset vuodeksi 1993 (356,6 miljoonaa ecua maksusitoumuksia ja 417. 02 miljoonaa ecua maksuja). 2X8 Seistemäs vuosikertomus •— Rakenneraliastoista 1995 Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 6: Tavoite 5a Kalastus — YTK Jäsenvaltio Rahasto Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat miljoonaa ecua BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR KOR 4. 08 46,59 24,87 39,83 63. 27 44,77 1,10 9. 16 2. 00 23,00 40. 00 14. 78 4. 08 46. 59 24,87 39,83 63. 27 44,77 1. 10 9. 16 200 23. 00 40. 00 14. 78 3. 33 30,29 16. 13 9,97 41,13 11. 20 0. 11 621 0. 20 6,90 12,00 11. 82 3. 33 30. 29 16. 13 9. 97 41. 13 11,20 0. 11 6. 21 0. 20 6. 90 12,00 11. 82 YHTEENSÄ KOR i, • % W$» * ' ""v>' 1. X Budjettikohta B2-1101. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 7: Tavoite 5b — YTK 289 miljoonaa ecua Maksusitoumukset (kausi 1994-1999) Maksut (kausi 1994-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 4,32 1,55 2,79 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 4. 32 1. 55 2. 79 Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 2. 41 0,77 1. 40 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 2. 41 0. 77 I. 4C 9. 16 5. 93 1,29 2,57 9. 79 99,04 27,46 135,24 261,74 44,65 13,29 104,15 162,09 157,11 64,71 151. 36 373. 18 43,86 14,35 48. 78 107. 00 0,43 0,11 0,30 0,84 14,02 2,22 9. 37 25,61 33,34 13,68 31. 30 78. 33 16. 03 5. 18 11,60 32. 81 66,36 36,47 17. 87 9. 16 5,93 1. 29 2. 57 9,79 99. 04 27. 46 135,24 261,74 44. 65 13,29 104,15 162,09 157,11 64,71 151,36 373. 18 43,86 14,35 48,78 107. 00 0. 43 0. 11 0,30 0,84 14,02 2,22 9,37 25,61 33,34 13. 68 31. 30 78,33 16. 03 3. 18 11,60 32. 81 66. 36 36. 47 17. 87 t20,70 120. 70 vV «fc-LM \ v v • s ,. 5*3. 34 r • s < K<. Y v - - ; « J» ; - J«W» : s 4,58 3. 74 0. 64 1,29 5. 66 40,32 15,44 78,44 134. 20 35,72 7,21 75,52 118,44 83. 81 35,70 83. 42 207. 93 21. 93 7. 18 24,39 53,50 0. 21 0,05 0. 15 0,42 7. 40 1,11 4,05 12. 56 16. 67 6,84 15. 65 39. 16 7. 78 2. Î9 5,56 15,94 37,48 23. 04 8. 93 69. 45 utfis 137,4» "ins,** «. 58 3. 74 0. 64 1. 29 5. 66 40. 32 15. 44 73. 44 134. 20 35. 72 7. 21 75. 52 113. 44 33. 81 35,70 88. 42 207. 93 21. 93 7. 18 24,39 53. 50 0. 21 0. 05 0,15 0,42 7. 40 1. 11 4,05 12. 56 16. 67 6,34 15. 65 39. 16 7,78 2. 59 5. 56 15. 94 37. 48 23,04 8,93 69. 45 6UJt5 137,48 303,-11 Jäsenvaltio Rahasto BELGIA TANSKA SAKSA ESPANJA RANSKA ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA SUOMI YHDISTYNYT KUNINCASKUNTA >, EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR YHTEENSÄ YltTE£N$A EAKR. ESR EMÔTK Budjettikohdat B2-1003. B2-1202, B2-1304. 290 Seislemäs vuosikertomus — Rakenneraluistoisla 1995 Liite 2: Rahoituksen toteutuminen 1994-1995 tavoitekohtaisesti* Taulukko 8: Tavoite 6 — YTK SUOMI RUOTSI Jäsenvaltio Rahasto EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ EAKR ESR EMOTR KOR YHTEENSÄ YKTEENvSÂ. EAKR ESR EMOTft * kOR miljoonaa ecua Maksusitoumukset (kausi 1995-1999) Maksut (kausi 1995-1999) Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 22,40 21. 10 36,30 0. 70 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat 22,40 21,10 36,30 0,70 Siirrettyjen ja uudelleen käyttöönotettujen määrärahojen ulkopuoliset 11. 20 10. 55 18,40 0. 35 Mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrärahat II JO 10. 55 18. 40 0. 35 31,00 21,86 11,39 10. 94 0. 73 44,92 05,92; **« 32,49 47,74 ' U43 81. 00 21. 36 11. 39 10,94 0. 73 44,92 440. 6 32,4. 9 47,74 1,43 40. 50 10,93 5. 70 5. 47 0. 37 22,46 62,-as. 22. Ï3 16^5 13,37 B-,71 40. 50 10. 93 5. 70 5. 47 0. 37 22. 46 « JS 32. 13 I6US 23,»7 U,Ti * Budjettikohdat B2-I004. B2-1102. B2-1203. B2-I305. 2SA LIITE 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 293 Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys Yhteisö aloitteet (YAOtien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1994-1993 (2) (2V(D Muksut 1994-199S P) miljoonaa ecua PV(2) ADAPT (17)- Belgia Vallonia Flanderi Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Iso-Britannia Pohjois-Irlanti EVÖT-OYjVEENrffTJ Belgia Vallonia Flanderi Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskuoU ho-Brltannla Pohjois-Irlanti %,SXD€K. (W Saksa Baden- Wûrttemberg Baijeri Berliini (Ita) Brandt burg Hessen Mecklenburg- Vorpommem Ala-Saksi Nordrhein- Wesljalen Rheinland-Pfalz Saar Sachsen Ala-Saksi ThUringen 3 «0,8$ L444,«7 367,66! 91,95 11. 29 40. 65 65,68 480,43 44^9 403,24 622,51 28,27 360,49 0,80 142,30 23,75 29,17 42,90 21,72 650,60 645. 83 4,77 3K20 16. 24 14. 96 29,50 228,30 30,10 236,40 249,70 21,20 190,00 0,30 5745 1147 21,00 19,70 11,25 286,60 283. 50 3. 10 2. 73«,6-7 LSZ+,13 70,19 43,53 26. 66 20,68 297^3 83,15 376,75 384,42 99,49 389,08 0,60 90,86 49J7 5345 66,25 39,89 314,83 296. 76 18. 09 vl^-UI 382,40 14,26 113. 45 0. 40 33. 67 21. 29 29. 31 40,09 8. 76 23. 48 4. 20 33,45 26. 34 29. 69 32,10 19,89 12. 21 10,56 156,80 64,40 386,60 146^0 76,10 348,70 040 42,44 23,01 4040 29,15 20,69 14640 134. 60 11. 90 v M4-r,44 169,79 ,, 5. 68 43. 05 0. 24 18,83 6. 20 15. 56 18. 84 3. 34 8,35 1. 82 18. 01 15. 56 13. 92 5,69 3. 04 2. 66 541 42,92 7,14 48,10 46,94 3,90 36,10 0,03 1141 11,37 3,99 19,70 11,25 33,49 53. 18 0. 31 3f6"t,87j 21,69 19. 89 1. 80 1,61 23,14 8,04 38,63 22,27 7,61 31,47 040 •U4 -23,01 3,67 29,15 20,69 3146 20. 47 10. 89 ,, , *v« 12447 3. 67 6. 08 0. 24 11. 21 3. 61 13. 25 18,21 3. 54 8. 55 1. 21 18. 10 11. 63 13. 26 tm 18'/. 19% 13% 18% 19% 2 4% 19% 19% 18% 1 9% 1 8% 2 0% 100% 19% 100% 100% 1 9% 19% 10% 2fl% 6 8% 100% 15% 1 5% 1 5% 12% 1 5% 1 5% 1 0% 1 5% 1 0 0% 1 0% 100% 14% 1 0 0% 100% 2 1% 15% 91% • »% 73% 100% 14% 100% 91% 90% 98% 97% 100% 100% 67% 100% 75% 95% '• 152. 62 2,85 1. 52 1. 33 2,66 21,46 3,57 24,05 23,47 1,95 18,05 0,03 5,76 5,79 2,00 8,64 5,63 26,75 26. 59 6,16 14443 10,85 9. 95 0. 90 0,80 1147 4,02 2941 11,13 3,61 25,73 0,15 2,12 1141 2,33 1448 1045 15,68 10,24 3. 44 nvn 38,82 1. 70 3. 04 0. 07 5. 22 1. 68 4. 59 5. 46 1,06 2. 57 0. 36 5. 45 3. 62 4. 00 50% 5 0% 50% 50% 5 0% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 4 4% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% '47% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% M% 31% 30% 50% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 30% 31% 30% ' Mukaan lukien verkot (maksusitoumukset: 3,7 miljoonaa ecua; maksut: 2,9 miljoonaa ecua) 294 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys (jatkuu) Yhteisö aloitteet (YAO:ien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) <2)/(l) Maksut 1994-1995 (3) miljoonaa ecua PiV(2) K r e i k ka Espanja Andalusia Aragon Asluria Baleaarit Kanariansaaret Cantabria Casiilla-La-ivlancha Costilla-Leon Katalonia Extremadura Galicia La Rioja Madrid Murcia Navarra Baskimaa Valencia R a n s ka Aquitaine Auvergne Basse-Normandie Bourgogne Bretagne Korsika Franche-Comté Languedoc. Rouxsillon Limousin Poitou-Charenles Provtnct-Alpes-Côie d'Azur Irlanti Italia Abruzzi Basiticala Bolzano Calabria Campania Emilia-Romagna FriuU Venezia Ciulia Apulia Sardinia Toscana Ombria Valle d'Aosia L u x e m b u rg A l a n k o m a at Drtnlhe Fttmland Noordoosl Friesland/Noordwesl Croningen Noorduest Friesland Itävalta - B u r g e n l a nd Portugali 263,60 1. 161,93 249,29 137. 40 35. 53 11. 27 30. 81 19. 39 142. 63 122. 38 68,10 56. 14 119. 47 18. 40 14. 15 24. 26 21. 47 12,63 77,62 318,97 38. 51 31. 19 23. 81 21. 19 28. 32 7. 16 11. 55 33. 71 40,94 38,27 24. 12 16548 435,96 J0. JJ 39. 10 19. 20 47,71 51. 32 20,61 14. 54 33. 20 73,86 53. 11 31. 13 1. 83 4 45 35,17 2. 84 4. 43 14. 43 13. 47 6 40 148,00 354,81 68,81 27,48 13. 00 3. 13 12. 33 6,41 41. 00 53. 50 13. 62 24. 00 43. 82 3. 68 3,60 9. 52 4. 81 2. 47 23. 63 122,39 17. 23 12. 78 10. 13 8. 53 14. 09 3. 05 5. 78 14. 39 13. 04 9,83 12,06 67,92 18340 15. 97 19. 55 4. 80 23,15 23. 82 6. 33 4. 90 26. 60 32. 37 14. 81 8. 41 0. 47 1. 01 8,46 1. 05 2. 11 2. 64 2. 65 2 47 136,30 11749 2 2 46 112,10 9. S5 24. 13 12. 52 3. 07 1. 35 0. 97 4,47 9. 60 2. 12 22. 44 2. 90 3. 43 3. 36 1. 74 4. 17 2. 31 3. 12 9 5 46 13. 06 11. 96 9. 12 1. 48 4. 26 3. 05 4. 97 12. 96 14. 50 8,01 4. 22 7 40 23,62 6. 03 1. 72 4,26 3. 96 2. 77 0,69 0. 30 6. 04 0. 57 0. 00 0. 00 0. 28 1. 01 1,18 1. 03 2. 02 2. 50 2. 61 2. 01 6,74 1 5% 3 2% 14% 33% 96% 98% 15% 15% 11% 13% 16% 94% 7% 93% 93% 13% 87% 94% 13% 7 8% 87% 94% 90% 88% 30% 100% 86% 90% 96% 81% 35% 1 1% 1 6% 38% 9% 89% 26% 11% 11% 6% 23% - 2% 0% 0% 59% 1 0 0% 9 7% 100% 96% 95% 98% 7 8% 6% 1 1 48 34,86 4. 93 4. 51 2. 45 1. 22 0. 92 0. 48 2. 24 4. 30 1. 06 4. 39 1. 45 1. 03 1. 01 0. 87 1. 25 0. 69 1. 56 1 5 43 1. 25 2. 13 0. 50 1. 52 1. 28 0. 54 1. 49 0. 90 3. 12 1. 53 1. 27 3,75 14,00 J. 02 0. 36 1,87 2. 98 1. 38 0,34 0. 15 3. 02 0. 29 0. 00 0. 00 0. 08 0,41 0. 22 0. 60 0. 75 0,78 0 43 3 49 S0% J l% 30% 19% 20% 40% 50% 50% 50% 50% 50% 20% 50% 30% 30% 50% 30% 30% 50% 16% 3% 18% 5% 20% 30% 18% 30% 7% 22% 19% 30% 5 0% 4 9% 50% 50% 44% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 0% 0% 30% 4 0% 3 0% 30% 30% 30% 30% 1 6% S 3% SeistenuLs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys (jatkuu) Yhteisö aloitteet (YAO:ien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) (2V(D Maksut 1994-1995 P) Yhdistynyt k u n i n g a s k u n ta Englanti Highlands and Islands Pohjois-Irlanti Wales Skotlanti V e r k ot P E S CA n n Belgia T a n s ka S a k sa K r e i k ka Espanja R a n s ka Irlanti Italia A l a n k o m a at Portugali Yhdistynyt k u n i n g a s k u n ta S M Ê f 2 ï) Belgia - Vallonia Saksa Baijeri Berliini Bremen Hessen Mecklenburg- Vorpommem Nordrhein- Westfalen Sachsen Sachsen-Anhalt ThUringen K r e i k ka R a n s ka Korsika Hainatil Tavoitteiden 2 ja 5b alueet Irlanti A l a n k o m a at Portugali Yhdistynyt k u n i n g a s k u n ta Highlands Pohjois-Irlanti Skotlanti Wales R E C l f A Ä ( 2 6) Belgia Chdlelet Umburg Saksa Ala-Saksi Nordrhein- Westfalen 16047 57. 78 27. 91 31. 47 18. 33 24. 38 6 6 40 25. 85 11. 96 11. 35 8. 62 8. 41 46S. &9 252,99 4 45 48,64 62,00 54,63 95,66 S 1 43 12,18 81,19 34,18 47,17 84,65 I. O254I 1442 3 5 6 45 19,68 36. 20 8. 94 3. 40 35. 38 31,64 99. 67 63. 89 57. 45 156,86 1 3 9 42 15. 75 25. 14 98. 33 534O 2 6 46 2 3 5 40 4 2 49 6,96 11. 10 19,71 3. 22 9flO,i7 58,03 1. 86 56. 19 400,31 J. JO 280. 41 2,00 16,40 23,00 27,10 41,50 2 8 40 6,70 34,17 10,80 25,60 37,42 4 9 3 45 9,41 156,83 6. 91 14. 61 0. 97 1. 16 18. 30 7. 92 42. 80 35. 10 29. 00 8 3 43 58,49 3. 04 6. 29 49. 17 28,79 1 0 44 1 2 3 48 20,09 3. 04 6. 20 8,52 2,23 331,02 15,68 0,93 14. 75 1 2 3 48 1. 63 66. 45 56,16 22. 40 8,84 9. 70 7. 58 7. 64 3. 75 53. 11 0 43 2,73 3,83 4,51 6,91 18,78 Ul 4,42 1,15 4 46 5,07 2 0 3 43 7. 49 1 0 1 40 6. 97 14. 61 0. 91 1. 16 14,65 7. 92 4. 39 21. 52 29. 00 10,45 15,41 2. 60 6. 29 6. 33 26,49 9 44 1 3 42 19,74 3. 04 6. 20 8. 52 1. 98 , 1 3 2 41 15,68 0. 93 14. 75 55,38 1. 63 7. 74 8 5% 87% 74% 85% 83% 91% 2 1% 1 7% 17% 1 7% 17% 1 7% ( 6% 1 7% 1 3% 1 1% 17% 1 4% 4 1% 8 0% 6 5% 100% 100% 100% 100% 80% 100% 10% 61% 100% 1 3% 2 6% 85% 100% 13% 9 2% 9 2% 1 1% 9 8% 100% ' 100% 100% 85% 3 3% 100% 100% 100% 4 4% 100% 12% 4,32 1. 47 1. 14 0. 77 0. 31 0. 63 2. 38 ÎT. I6 0,17 1 47 1. 92 2 46 3,46 0,00 0,56 2 41 0,58 2,13 2 44 6T,21 2 45 3 0 43 2. 09 4. 48 0. 49 0. 35 4. 65 3. 96 2. 20 2. 98 9. 65 5 43 4,62 0,7» 1. 89 1. 96 7 43 2,36 6,61 7 44 0. 96 3. 10 2. 69 0. 59 W0 7,84 0. 47 7. 38 2 6 40 0. 83 3. 87 295 miljoonaa ecua % pyro 9% 7% 13% 3% 11% 3% 77% 3 3% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 0% 5 0% 5 0% 5 0% 5 0% 50% 3 3% 3 0% 3 0% 30% 31% 50% 30% 32% 50% 50% 14% 23% 5 0% 3 0% 30% 30% 30% 3 0% 3 0% 5 0% 3 7% 31% 50% 32% 30% 4 4% 5 0% 30% 50% 4 8% 50% 50% 296 Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraliastoista 1995 Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys (jatkuu) Yhteisö aloitteet (YAO:ien l u k u m ä ä r ä) Kokonais kustannukset R R :n tuki (1) M a k s u sitoumukset 1994-1995 (2) PV(D Maksut 1994-1995 P) miljoonaa ecua PV(2) Saar Sachsen Sachsen-Anhalt ThUringen Kreikka Ranska Bourgogne Languedoc-Roussillon Lorraine Midi-Pyrtnies Provence-Alpes-Càle d'Azur Rhône-Alpes Italia Sardinia Toscana Portugali Yhdistynyt k u n i n g a s k u n ta East Midlands lla-Skotlanti Koillis-Englami Luotta-Englanti Wales West Midlands Länsi-Skotlanti Yorkshire B g G I S O, Espanja R a n s ka - R e u n i on Portugali Ko^Si'v») Belgia Bryssel Flanderi Vallonia T a n s ka Saksa Baijeri Berliini Bremen Hampuri Hessen Mecklenburg- Vorpommem Alajaksi Nordrhein- Westfalen Reinland -Pfdlz Soar Sachsen-Anhalt Schtesvng-Hohtein ThUringen Kreikka R a n s ka Alsace Aquitaine 22. 86 51,63 30,60 10. 00 2,03 39,42 3. 08 3. 74 25. 11 4,44 2. 02 2. 02 34,13 1. 56 32. 57 1,15 364,59 99. 28 21. 89 51. 15 15. 28 46,44 27,86 6. 50 96. 19 7 « , «7 385,49 209,17 156,81 «83,64 30,43 5. 75 11. 80 12. 88 5 43 3 4 2 43 28,95 18. 61 21. 54 2. 48 49. 75 33. 03 36. 34 34. 33 27,82 4. 38 17. 04 29. 79 38. 01 2 0 47 244,06 19. 98 64. 44 6. 26 29. 80 19. 22 5. 00 142 16,66 1. 54 1. 01 10. 93 1. 15 1. 01 1. 01 1,68 0. 78 0,90 0,86 1 6 3 45 42. 15 10. 00 23. 46 6. 90 20. 46 12. 66 3. 04 44. 37 4 5 6 40 216,93 11546 124,00 352,13 11,45 1. 73 4. 80 4. 92 1 48 14444 /2. o*7 11. 76 4,47 1. 24 12. 42 19. 45 12. 92 14. 90 13. 91 1. 24 11. 16 8. 94 19. 45 12,91 71,02 4. 25 13. 16 4. 56 19. 81 17. 12 5. 00 1 47 15. 49 1. 54 0. 81 10. 08 1. 03 1. 01 1. 01 1,68 0. 78 0. 90 0,36 8 1 47 4. 24 10. 00 23. 46 5. 38 20. 46 10. 13 3. 04 4. 36 ?*P 28,01 8,76 22,05 Z > « 42 11,45 1. 13 4. 80 4. 92 2 4« 130,61 8. 45 10. 26 4,47 1. 24 12. 42 19. 45 12. 92 14. 90 9,04 0,65 11. 16 6. 19 % 19. 45 11,48 64,42 4,04 11. 86 73% 66% 89% 100% 9 0% 9 3% 100% 80% 92% 90% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 5 0% 10% 100% 100% 85% 100% 80% 100% 10% « 3% 1 3% 8% 1 8% 6 8% 1 0 0% 100% 100% 100% 1 0 0% 9 0% 67% 87% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 65% 52% 100% 69% 100% » 9% 9 1% 95% 90% 1. 15 9. 91 3. 56 2. 50 0,68) 1. 78 0. 77 0. 00 0. 00 0. 00 0. 51 0. 51 0 49 0. 39 0. 00 0 46 37,85 2. 12 5. 00 11. 73 0. 00 10. 2} 5. 07 1. 52 2. 18 i2,6;2 0,00 4 48 17,64 vST43 5,73 0. 86 2. 40 2. 46 1,19| 38,74 4. 22 3. 90 2. 24 0. 00 0. 93 0. 00 6. 45 7. 45 1. 35 0. 04 0. 61 1. 83 9,72 5. 74 31,99 2. 02 5. 93 25% 50% 50% 50% 5 0% 12% 50% 0% 0% 0% 50% 50% 2 3% 50% 0% 3 0% 4 6% 50% 50% 50% 0% 50% 50% 50% 50% &•/. 0% 5 0% 8 0% , ' 3 7% 5 0% 50% 50% 50% 5 0% 3 0% 50% 38% 50% 0% 8% 0% 50% 50% 15% 6% 3% 30% 50% 5 0% 5 0% 50% 50% Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 297 Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys (jatkuu) Yhteisö aloitteet (YAO:ien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki O) Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) %. PVd) Maksut 1994:1995 P) miljoonaa ecua py(2) Auvergne Basse-Normandie Bretagne Centre Champagne-Ardenne Ile-de-France Languedoc-Roussilton Limousin Lorraine Midi-Pyrénées Nord-Pas-de-Calais Provence-Alpes-Côte d'Azur Picardie Poitou-Charenles Rhône-Alpes Portugali Yhdistynyt kuningaskunta-Gibraltar RESIBÇR{20) Belgia Charleroi Uège Saksa Baijeri Bremen Ala-Saksi Nordrhein- Westfiilen Saar Sachsen Sachsen-Anhalt ThUringen Kreikka Ranska Bourgogne Lorraine Provence-Alpes-Côte d'Azur Picardie Rhône-Alpes Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Wales Länsi-Skotlanti REtEX(l»h Belgia - Vallonia Saksa Baden- Wûrttemberg' Baijeri Hessen' Ala-Saksi Nordrhein- Westfalen Sachsen ThUringen 3. 78 7. 42 10. 40 22. 02 5. 49 18. 33 10. 06 21. 95 2. 23 12. 45 2. 23 11,74 20,70 3. 12 7. 23 10,66 230,61 840>1 52,89 24. 48 28. 42 55840 12. 09 6. 55 47,52 397,40 47,58 30. 29 1. 69 9. 19 844 105. 7S 3. 68 13. 52 15. 26 1. 22 6. 06 5140 10,77 52,46 28. 54 23. 93 W5*42 6,00 23444 24. 45 129. 39 6. 70 4. 93 3. 73 90. 14 25. 01 1. 52 2. 33 5. 16 4. IS 2. 43 5. 52 3. 14 4. OS UI 4. 05 1. 11 5. 87 9. 42 1. 52 2. 23 740 10144 28440 24,43 11. 90 12. 53 16447 5. 39 3. 28 14. 81 101,89 12. 90 14. 88 5. 00 6. 12 4,69 42,62 1. 84 31. 11 5. 18 2. 31 2. 18 18,10 641 23,13 12. 96 10,23 $9T,7D 3,00 65,87 0. 80 8. 88 1. 40 1. 81 1. 37 41. 85 9. 56 1. 22 2. 02 4. 47 3. 92 1. 96 4. 74 2. 76 4. 05 1. 11 3. 65 l. ll 5. 37 8. 40 1. 52 2. 23 740 949 17740 ' 23,68 11. 15 12,53 62,49 3. 39 3. 28 14. 81 8. 39 9. 39 10. 12 3. 00 6. 12 4,12 38,61 1. 84 27. 33 3. 18 2. 31 1. 14 18,10 641 23,18 12. 96 10. 23 80% 87% 87% 94% 81% 86% 88% 100% 100% 90% 100% 91% 89% 100% 100% 99% 10% <3% 97% 94% 100% 38% 100% 100% 100% 8% 13% 68% 100% 100% 88% 91% 100% 88% 100% 100% 80% 100% 100% 100% 100% 100% IM» • ' - 4t% 3,00 2247 0. 23 8. 81 0. 35 1. 21 0. 17 3. 67 8. 24 100% 33% 28% 99% 39% 67% 11% 9% 86% 0. 61 1. 01 2. 23 1. 96 0. 98 2. 37 1. 38 2. 02 0. 33 1. 82 0. 56 2. 69 4. 20 0. 76 l. ll 3,95 0,00 7-840 548 5. 58 0. 00 31,25 2,70 1. 64 7. 40 4. 19 4,69 5. 06 2. 50 3. 06 2,06 1745 0. 92 13. 77 1. 55 0. 79 0,52 745 243 1149 6. 48 5. 11 r«u,ïo 1,50 8,11 0. 11 1. 00 0. 36 0. 60 0. 08 1. 83 4. 12 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 30% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 0% 44% 24V. 50% 0% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 45% 50% 50% 30% 34% 30% 41% 42% 50% 50% 50% 5$% 50% 35% 50% 11% 65% 50% 50% 50% 50% ' YAO hyväksymin vuonna 1993; kokonaiskustannukset ja tuki 1993-1997, maksusitoumukset ja maksut 1993-1995 298 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 1: Aloitekohtainen esitys (jatkuu) Yhteisö aloitteet (YAO :i en lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki (D Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % pyo). Maksut 1994-1995 p) miljoonaa ecua % PV(2) K r e i k k a- E s p a n j a" R a n s k a* I r l a n t i- Italia Tavoilleen 1 alueet* Tavoitteiden 2 ja 5b alueet' A l a n k o m a at - T w e n te P o r t u g a l i" Yhdistynyt k u n i n g a s k u n ta Pohjois-Irlanti Iso-Britannia Or*JBA4*vî(19*J Belgia Anvers Charleroi T a n s ka Saksa Berliini Bremen Chemnitz Duisburg Erfurt Magdeburg Rostock Brandenburg K r e i k ka E s p a n ja L u x e m b u rg A l a n k o m a at Amsterdam Haag Itävalta - W i en Portugali Yhdistynyt k u n i n g a s k u n ta - Pohjois-Irlanti i 14543 361,13 7 9 47 22,46 2 4 9 40 78. 39 170. 32 3,50 526,84 78,15 8. 40 69. 75 Slz^n 26,56 15. 24 11. 33 >,04 270,07 31. 05 16. 31 141. 31 18. 65 17. 18 19. 94 16. 02 9. 61 67,17 248,68 1,03 8 7 41 19. 68 68. 23 3 1 43 62,02 2 4 42 87,52 9 0 49 23,39 11,43 78,99 39. 37 39. 62 1. 01 189,00 36,60 4. 20 32. 40 384,76 8 45 2. 58 5. 66 1. 52 8 6 47 16. 10 8. 00 9,20 8. 10 12. 89 12. 88 12. 00 7. 20 4 5 40 162,60 0,51 9 40 4. 65 4. 65 9,77 4 4 40 1645) 11,30 38,53 7,04 6,93 12,05 7. 90 4. 16 1,01 1 1 1 47 29,96 3. 75 26. 21 15747] 8 45 2. 58 5. 66 1. 34 79,00 16. 10 8. 00 9. 20 6. 81 12. 89 8. 92 9. 88 7. 20 4 42 22,85 0 41 7,89 3. 67 4. 22 6,84 9 42 1 6 45 1 3% 4 3% 2 4% 6 1% 1 5% 20% 10% I00*/. j 5 9 %| 8 2% 89% 81% 41%} 100% 100% 100% 8 8% 9 1% 100% 100% 100% 84% 100% 69% 32% 100% 10% 14% 100% 8 5% 79% 91% 7 0% 2 1% 100% 9,14 34,16 3,42 4,06 6. 03 3. 95 2. 03 0,S1 63,06 14,10 1. 88 12. 23 58. Ï3 4,12 1. 29 1. 83 0. 40 23,19 1. 70 0. 74 2. 99 2,04 3. 91 4. 46 4. 94 2. 41 1,70 11,42 0,04 2 47 1. 10 1. 27 3,42 4,61 6,85 7 3% 8 9% 4 9% 5 9% 5 0% 50% 50% 5 0% 5 7% 4 7% 50% 47% 3 7% 5 0% 50% 50% 30% 2 9% 11% 9% 33% 30% 30% 50% 50% 24% 3 8% 5 0% 8% 3 0% 30% 30% 5 0% 5 0% 4 0% 1 YAO hyväksyttiin vuonna 1993; kokonaiskustannukset ja tuki 1993-1997, maksusitoumukset ja maksut 1993-1995 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 299 Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 2: Jäsenvaltiokohtainen esitys Jäsen valtio (YAO:ien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki O) Maksu sitoumukset 1994-1995 (2) % PVC») Maksut 1994-1995 P) miljoonaa ecua % py<2) BELGIA ADAPT (2) EMPLOYMENT (2) PESCA (I) SME(l) RECHAR (2) KONVER (3) RESIDER (2) RETEX (1) URBAN (2) Ytiteew» (16) INTERREG/REGEN (3) TANSKA ADAPT (l) EMPLOYMENT (1) PESCA (1) KONVER (1) URBAN (1) Yttteenstt (S) INTERR£G/R£GEX (4) SAKSA ADAPT (t) EMPLOYMENT (t) LEADER (13) PESCA (I) SME (9) RECHAR (6) KONVER (13) RESIDER (8) RETEX (7)* URBAN (8) Yhtttasii (67) INTERREC/RECES (17) KREIKKA ADAPT (I) EMPLOYMENT (1) LEADER (I) PESCA (t) SME(l) RECHAR (1) KONVER (1) RESIDER (1) RETEX ( t )" URBAN (1) Ynutmii CJO> INTERREG/REGEN (2) 1993-1995 4:lle YAO:lle " 1993-1995 91,95 70,19 4,25 14,22 53,05 30,43 52,89 6. 00 26. 56 31,20 32,10 2,00 9,41 15,68 11,45 24,43 3. 00 8,25 354\54 137,53 65. 68 20. 68 48. 64 5. 33 3. 04 Î4347 480,43 297,53 382,40 62. 00 356,25 400,31 34243 558,30 234,34 270,07 29. 50 10. 56 16,40 2,38 1. 52 6946 228,80 156. 80 169,79 23,00 156. 83 128,33 144,54 164,27 65. 87 86,37 5. 69 21,69 0,33 7. 49 15,68 11. 45 23. 68 3. 00 8,25 9TM\ 5. 31 1. 61 2,73 2. 38 1,34 T3,37 42,92 23,14 124,57 3,83 101,20 55,88 130,61 62,49 22,87 79,00 3. 43^47 J434,64 ^ M6vSt 44,59 83,15 263,60 54,63 156,86 2,03 20. 27 8,94 145,33 67,17 *46,$6] 30,10 64,40 148,00 27,10 83. 33 1,52 12,91 4,69 87,52 45,20 7,14 8. 04 "22,56 4,51 10,45 U7 11. 48 4,12 11,80 «. 52 $04,76 v 8533 18% 68% 17% 80% 100% 100% 97% 100% 100% 71 y. 18% 15% 17% 100% 88% 2%% 19% 15% 73% 17% 65% 44% 90% 38% 35% 91% 49% 24% 12% 15% 17% 13% 90% 89% 88% 13% 10% t7% 2. 85 10,85 0,17 2. 25 7,84 5. 73 5. 58 1. 50 4. 12 4947: 2,66 0,30 1. 37 1. 19 0. 40 M* 21. 46 11. 57 38. 82 1. 92 30. 85 26. 80 38,74 31. 25 3,11 23. 19 232. 7Î 3. 57 4,02 11. 28 2,26 5,23 0. 68 5,74 2,06 9. 14 1. 70 43,681 , 50% 50% 50% 30% 50% 50% 24% 50% 50% 42T. 50% 50% 50% 50% 30% 49% 50% 50% 31% 50% 30% 48% 30% 50% 35% 29% 36% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 50% 78% 38% S3% 300 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 2: Jäsenvaltiokohtainen esitys (jatkuu) Jäsen valtio (YAOtien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki 0) Maksu sitoumukset (2y(i) 1994-1995 (2) Maksut 1994-1995 P) miljoonaa ecua % PV(2) ESPANJA ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (17) PESCA (1) REGIS (1) RETEX (1)" URBAN (1) Yhteens» (24) INTERREG/REGEN (2) RANSKA ADAPT (l) EMPLOYMENT (1) LEADER (II) PESCA (1) SME (3) RECHAR (6) REGIS (1) KONVER (17) RESIDER (5) RETEX (t)* YJstc«nsä (47) INTERREG/REGEN (5) IRLANTI ADAPT(l) EMPLOYMENT (1) LEADER (1) PESCA (1) SME(l) RETEX (1)- Volcans» (. 6T INTERREG/REGEN (2) PEACE (1) ITALIA ADAPT (1) EMPLOYMENT (1) LEADER (12) PESCA (1) RECHAR (2) RETEX (2)» Y^ttetti*CW> INTERREG/REGEN (2) LUXEMBURG ADAPT (1) EMPLOYMENT (I) LEADER (1) URBAN (1) Yhteen»» (4) INTERREG/REGEN (1) 1993-1995 403,24 576,75 1. 161. 93 95. 66 385,49 361,13 248,68 3432,83 622,51 384,42 318. 97 81,33 139,22 39,42 209,17 244,06 105,75 79,27 '-242*42 28,27 99,49 165. 58 12,18 5340 22,46 **LJ1 360,49 589,08 435,96 81,19 34,13 249. 20 WSfctM 0. 80 0. 60 4. S5 1. 03 7/38 256,40 336. 60 354. 31 41. 50 216,93 90. 39 162,60 1. S09. 43 249,70 146. 50 122,39 23,30 58. 49 16. 66 115,56 71. 02 42,62 28,89 '8»a,63 21,20 76. 10 67,92 6,70 28,79 11,43 •"•' : " ' '2"Ö,t4 190,00 348. 70 18340 34,17 1. 68 78. 99 , W*"M 0. 30 0. 30 1,01 0. 51 3. U 43. 10 53. 65 112. 10 6,91 23,01 38. 53 22,35 31542 46,94 22,27 95,56 18. 78 15. 41 15. 49 8,76 64,42 38. 61 7,04 33349 3. 90 7,61 7. 50 l. ll 26,49 6. 93 ' 5344 36. 10 51,47 23,62 4,42 1. 63 12,05 13445 0. 05 0. 30 1. 01 0. 51 t,87{ 19%| 15%) 32%| 17%) 13%) 43%l i I4%| 21 %| 19% 15% 78% 66% 26% 93% 3% 91% 91% 24% 38% 13% 10% 11% 17% 92% 61% 1 5* 19% 15% 16% 13% 100% 15% 16% 18% 100% 100% 100% »% 24. 05 29. 31 34. 36 3. 46 0. 00 34. 16 11,42 13746 23. 47 11. 13 15,53 0,00 4. 62 1,73 4,38 31,99 17. 55 3. 42 3 0 48 1,95 3. 61 3. 75 0,56 7. 95 4,06 ntja 18. 05 25,73 14,00 241 0,39 6,03 66t4t 0. 03 0. 15 0. 41 0,04 0,6] 50% 50% 31% 50% 0% 89% 50% 44% 50% 50% 16% 0% 30% 12% 50% 50% 45% 49% 34% 50% 47% 50% 50% 30% 59% *i% S0% 50% 49% 50% 23% 50% A9% 50% 50% 40% 8% 33% Seistemäs vuosikertomus - Rakennertihuutiista 1995 Liite 3: Yhteisöaloitteiden rahoituksen toteutuminen 1994-1995 Taulukko 2: Jäsenvaltiokohtainen esitys (jatkuu) Jäsen valtio (YAO. ien lukumäärä) Kokonais kustannukset RR:n tuki (1) Maksu sitoumukset 1994-I99S (2) % (2V(i) Maksut 1994-1995 (3) ALANKOMAAT ADAPT (l) EMPLOYMENT (1) LEADER (4) PESCA (1) SME(I) RESIDER (1) RETEX (l) URBAN (2) Yhteensä: (J2:) INTERREG/REGEN (7) ITÄVALTA ADAPT (l) EMPLOYMENT (1) LEADER (1) URBAN (I) YMeensâ: (4) INTERREG/REGEN (4) PORTUGALI ADAPT (1) EMPLOYMENT (I) LEADER (1) PESCA (1) SM£(1) RECHAR (1) REGIS (I) KONVER (1) RESIDER (1) RETEX (1 )• URBAN (1) YÎKeefssâ. ( I l) | : „ INTERREG/REGEN (2) SUOMI ADAPT (I) EMPLOYMENT (1) YxitcensSÇL. ") RUOTSI ADAPT (1) EMPLOYMENT (I) YTsteerDÏvïI • ' YHDISTYNYT KUNINCASKUNTA ADAPT (2) EMPLOYMENT (2) LEADER (5) PESCA (1) SME (4) RECHAR (8) KONVER (1) RESIDER (2) RETEX (2) URBAN (1) TOtc«fuS{X8J- INTERREG/REGEN (3) PEACE (1) 1993-1995 | j j | | | ] 1 142. 801 90,86 35,17 34,18 26,86 51. 50 3,50 87. 91 57,55 42. 44 3,46 10,30 10. 34 18,10 1. 01 9. 30 472;77 ($8,06 11. 51 4. 24 8,18 1. 15 9. 54 13. 10 1. 01 7. 89 61,63 11. 57 23,01 2. 01 6,84 43,43 3. 99 5. 67 6,74 446 1342 0. 36 22,05 74-0 6. 91 11147 9. 22 20% 10% 97% 11% 92% 100% 100% 85% 31»% 100% 100% 78% 70% 93% 19% 14% 6% 17% 11% 100% 18% 99% 100% 59% 21% -" '«ÖJC» ' " I TS 11. 57 23,01 2. 57 9. 77 «16,92 21. 00 4040 117,59 25,60 123,98 0. 86 124,00 7,90 6,91 189,00 44. 30 70t,43 19,70 29. 15 4JL85 , j 19. 70 29. 15 4843 11. 25 20. 69 « , 94 286,60] 146. 5o| 66,20J 37,42] 20,09] I63. 2S| 101. 94| 23. 18] 36. 60] 16. 95| asaiäj * 1145 20,69 ••ft$4 53,49) 3146] 56. 16J 5. 07] 19. 74) 81. 57) 9. 99) 23. 13] 29. 96] 16. 95| yZTA1\ 100% 100% ÎD0*/*. 100%] loovJ * 0 0 S| 19%] 21%) S5%| I4%j 98%j 50%) I0-/. J I00%| 82%| 100%] " %j 25. 75 49. 37 6. 50 31,93 ttt,55 29. 17 55. 55 156. 80 47. 17 235. 90 1. 15 156,81 10,66 10,77 526. 84 62,02 1492*45 42,90 6645 « » 45 21,72 39. 89 ' 61,60 650. 60 314. 85 160,37 34,65 42,99 364. 5S 230,6 52,4< 78, V. 1 24. 5; •iàtaj "j 301 miljoonaa ecua % py<2) S 0% 50»/. 30% 50% 30% 41% 50% 30% 3 3% 50% 50% 16% 50% 43% 50% 50% 53% 50% 50% 30% 80% 50% 42% 57% 50% 5 7S 44% 50% 43% 50% 50% SOS 50% 50% 9% 50% 37% 46% 0% 50% 47% 40% 19% 5. 76] 2. 12] 2. 45] 0. 53] 2. 361 7. 35] 0. 51) 2. 37] 23. 99k 5. 79] 11. 51] 0. 33] 3. 42] 21. 04* t 2. 00 2. 33 3,59 2. 13 6. 61 0. 26 17. 64 3. 95 2. 93 63. 06 4. 61 309. 69 8. 64] 14. 58] Z34t| 5. 63 10. 35 t$#l 26,75 15. 63 4. 32 2,54 7. 34 37. 35 0. 00] M. 59] 14. 10] 6. 35] ™&\ "hoy LIITE 4: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen Seistenuis vuosikertomus — Rakcnneralicistoista 1995 305 Liite 4: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen* Taulukko 1: Toteutuminen 1995 miljoonaa ecua Jasenvaltio / Rahaslol Maksusitoumiikjel M a k mt 8ELCrA. EAKR ESR EMOTR KOR iiiSiSSM EAKR ESR EMOTR KOR SAKSA EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR JJSFAN3A EAKR ESR EMOTR KOR RANSXA. EAKR ESR EMOTR KOR I S L A M* EAKR ESR EMOTR KOR ire* MA EAKR ESR EMOTR KOR LUXEMBURG EAKR ESR EMOTR KOR 25,9* 0,00 24,99 0. 00 0. 06 2 M2 2,46 16. 80 0. S8 0. 18 fmmmmmmm. mmwmmmmmmïs 0. 00 1. 10 0,00 0. 16 MO 0,90 5. 30 0. 00 1. 10 0,67 0. 01 1. 06 1*2* 8. 21 4. 66 0,15 0,21 ?^$i*i^$S5S^SiS^äiii 0,01 0. 22 imvMm^Mm^mmW^^ 0,00 1. 63 0,02 1. 15 *A<i 0. 00 0. 52 0,00 3. 88 4 y» 0. 00 2 ^8 0. 01 1. 33. V* 0,00 4. 16 0. 01 0,80 "" ••' ". *T> 7 0. 00 2. 06 10,30 1. 54 •. «. 0. 00 0. 9Î 0. 00 O. OC 3. 19 4. 98 1. 30 15,51 2. 28 7,44 3,08 2. 72 l*M 1. 51 7. 46 8,40 1. 07 «n 0. 00 4. 87 2. 63 0. 31 36JG 12,83 1. 79 20. 63 1. 59 <V» 0. 00 0. 58 0,00 0. 00 »Budjettikohdat B2-1800, B2-18K). B2-1820 ja B2-1830, mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrä rahat 306 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 4: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen* Taulukko 1: Toteutuminen 1995 (jatkuu) miljoonaa ecua Jäsenvaltio / Rahastot Maksusitoumukset Maksut ALAflKDMAAT ! EAKR ESR EMOTR KOR ITÄVALTA EAKR ESR EMOTR KOR :PO~KTtfGAU EAKR ESR EMOTR KOR iSUOMI EAKR ESR EMOTR KOR Rtrc-rst EAKR ESR EMOTR KOR ^ ) ' ; J : i V H"D*STY"S YT K^l^NC^KKNrr A. ; EAKR ESR EMOTR KOR VtttZlSa EAKR ESR EMOTR KOR iYHTEgygA EAKR ESR EMOTR KOR ' M ; * ; 3,67 ; 0,00 1,74 0. 00 0. 92 0^26. 0. 00 0. 24 0,01 0,00 7,86-1 0,00 7. 44 0. 00 ÇV42 t&\ 0,00 0,28 0,01 0JJ0 ojsr: 0,00 0,22 0,02 OM « 4: 0,00 3. 71 0. 27 2. 56 :*t&*i. , 30. 08 0,00 0,21 ? J 2 L __ - \:. VlWt. 30. 98 56. 70 10. 87 t3. 37 - 3^ 1. 4S 0. 76 0. 02 0. 79 0J5 0. 00 0,14 0,01 0,00 25. 02 18,00 5,34 0,21 1,46 Ö£l_ 0,00 0,10 0. 00 0. 00 ogq 0. 00 0,10 0. 00 0. 00 , &*4: 0. 97 1. 75 1,35 2,07 34^t) 33. 48 1. 02 0. 00 °'°° E»*8* 82. 32 56. 69 42. 06 12,77 Budjettikohdat B2-18(X), B2-1810, B2-1820 ja B2-1830. mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrä rahat Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraliastoista 1995 307 Liite 4: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen* Taulukko 2: Toteutuminen 1994-1995 miljoonaa ecua Jäsenvaltio / Rahastot Maksusitoumukset Maksut ;BEX,CTA- EAKR ESR EMOTR KOR EAKR ESR EMOTR KOR SAKSA EAKR ESR EMOTR KOR KKBXtOKX EAKR ESR EMOTR KOR "ggAJfJA EAKR ESR EMOTR KOR RANSKA EAKR ESR EMOTR KOR iteLAKtt EAKR ESR EMOTR KOR jlTAUA EAKR ESR EMOTR KOR •[. v ^ ^ - ^ ^ ^ - i ^^ ; | : *•_ '! ^__ ' * -. > 4%& 0. 00 45,34 3. 20 0,59 ^ 1. 75 0,00 2£4_ «Mi_ 1,27 6. 63 1. 33 0. 88 > * M* 2,11 29. 20 0. 02 2 £, •ffj. flO. 55,00 1. 60 5. 55 5^85 ttjg» y > 0,00 3. 65 4. 71 3. 02 • • '' vC. :i. /. • ' '% • --< ?,*&[. ?. 0. 00 4. 87 0. 57 OJIS ; •;. '!. ••, '. '. ??»*•*- ' 0,00 8,81 20. 97 2. 41 " SW» 6,61 48,52 0,30 0. 35 ^ 1. 20 0,21 1. 31 £?2Î£ 24,38 5. 59 1. 01 0. 64 **&. 7. 59 18. 22 5,47 ]& Slfi* 32. 97 8. 65 6. 83 4^0 && 23. 26 8. 34 20. 12 2,17 ***** 0,88 5,68 5,22 0^ *&*S 32^9 12^8 47,69 3. 08 iùixE»t»Q»& ""> ' '"•'•. • -/ o î L: EAKR ESR EMOTR KOR 0. 00 1. 12 0. 00 Ojjo] j <**** 0. 00 °. 63 0. 00 0JM •Budjettikohdat B2-1800, B2-1810, B2-1820 ja B2-1830. mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrä rahat 3 08 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 4: Siirtymätoimenpiteiden ja uutta luovien toimien rahoituksen toteutuminen* Taulukko 2: Toteutuminen 1994-1995 (jatkuu) Jäsenvaltio / Rahastot Maksusitoumukset Maksut miljoonaa ecua ALAiNKO>tAAT EAKR ESR EMOTR KOR rTAYALTA. EAKR ESR EMOTR KOR iPORTJ-JGAIJ EAKR ESR EMOTR KOR SttQMt EAKR ESR EMOTR KOR ^ [ J '• \ fcUQTS* / EAKR ESR EMOTR KOR YKDïStVy YT KUgqNCASKH?«TA " ; EAKR ESR EMOTR KOR ; y O T Ë î 36 EAKR ESR EMOTR KOR ' j. JYKTEgiN^iS, s. i EAKR ESR EMOTR KOR 4v47j 0,00 1,95 0,00 2,52 BJ6 0. 00 0,24 0,01 0,00 76y39| 59. 01 7. 99 6,33 3^06 Q& 0,00 0,28 0,01 0. 00 Q-,57 0. 00 0,22 0,02 0^4 « 4K 0,00 5,26 0. 27 6. 43 46,6> 46,23 0,01 0,21 OJjfii 3 3 t y» 163,67 118,92 43. 20 j * 30. 521 l\te 3. 29 1. 25 0,44 1,07 <U5 0. 00 0. 14 0,01 0. 00 66,58 52. 51 5. 72 6,44 1,91 ÇM£ 0. 00 0,10 0. 00 0. 00 9ja 0. 00 0,10 0,00 0. 00 i£42. 2,88 8,08 2. 59 2. 57 T%0* 76,01 2,03 0,00 0. 00 513j,S7 270,63 126. 54 96. 82 19,54 •Budjettikohdat B2-1800, B2-1810. B2-1820 ja B2-1830, mukaan lukien siirretyt ja uudelleen käyttöönotetut määrä rahat 2*3 LIITE 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 311 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 1: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1995 Jlunvaltk. / Alue I | 2 | 3 | 4 | Sa(maaL) | Sa (kalai. ) | Sh \ t TAVOITE miljoonaa ecua YA Yhteerul »£US(A Drysscl nanilcri Vallonia Monia alueita - f t N ^ S I ' !^ 0st for Storebclt Vesi for Storebclt Monia alueita S i i i ^ i g g^ Mecklenburg-Vorpommem llrimucnburg Sachsen-Anhalt Sachsen ThUringen Berliini Schleswig-Holstein Hampuri Ala-Saksi Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz Baden-WOrttcmberg Baijeri Saar Monia alueita «PÖJKä^^ AnaL Stercaa kai Nisiä (1) Kent Ke DiL Makedoniaa Pelop. A DiL Sler. Eli. (2) Theaialia KjHti Ipirou(3) Thrakii(4) Nison Anatolikou Egeou (5) Monia alueita m - - 8,97 •M3 • 0,00 4. 63. #M 1,90 0,00 25,95 5,55 " " iSSiSSiX-w Wm4im 0,00 • 6,00 • 41,00 ïffî&fflft- WW*& fcilXv 0,00 0,00 0,00 0. 00 )iV» 0,27 12. 31 5,90 11. 75 pto • • • 0. 00 SU* - 4,31 4. 86 « , 1? 1. 73 24. 79 65. 68 0. 00 mx*. 3. R9 41. 41 115. 99 Wmiïm Mmmi , mmmm SSSÄS-CJ». • • • • • 5. 00 16. 73 23,28 3. 36 • m-Ä-vz-yxxt XMZÏ9M 0. 00 17. 30 SgSlitutfii: 0,00 0. 00 9,03 6. 00 98,40 &;;&$$$; ££:?#*#? m#mZi W88M& 59. 24 • mMi$t WttWï • - - WM*& 370,40 272,79 338,53 461. 58 297,82 109. 98 " - • - • • • 171. 46 • • • • U. IO 0,00 • 6,49 2. 61 5. 37 1,20 3,10 • 0,00 6. 14 lr • - • 8,09 6,12 0,00 0,00 6. 28 0,00 7. 90 5,04 8,34 0,00 6. 45 0,00 WÊwa ;Äö$-i*. • • - • • • • • 0,49 0. 68 4,74 0,11 0,00 3,33 0. 00 3,50 13. 56 0. 50 13843 • • • • - • '• 0,00 ffigMsiyw 195. 86 MM$#& iljiS'gi'-'iSSS ;:;i::*x*-ii*:::*-*:*:|Ä • • • • , 118. 41 140,50 55. 24 84,20 82,46 72. 66 91. 25 1. 812,45 * ' 1 • • • • - • - -. • • • - - 10. 69 • 15,60 - 5. 49 14,05 7. 97 8,79 70,36 2. 82 12. 46 :$&S8. :|*Ï. i 429,63 297,20 413,88 526,86 391,78 172,38 23,49 1. 92 75. 62 25,72 60,16 45,95 33. 70 26,30 118. 36 31. 72 • - - • - • • 24,41 7 5 J5 65,28 93,96 41,22 6,19 1. 24 48,79 16,72 49,30 19,47 17,59 5,67 34,44 15. 81 42,92 ii:::::::*:;::»,*! 0,00 365. 07 v&giäiffi 195,86 118,41 140,50 55,24 84,20 82. 46 72,66 91,25 1. 874,09 •••iglilÖMÄ* 592,78 0. 00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 61. 64 w^^*MMMmmM^MMMM Galkia mi^iJïM 589. 88 Wmim mimtö* MSmm iiS*S*iii!iKtt WMmm- WM*m mismm 2,90 Asluria Cantabria Baskimaa Nevana La Rioja Aragon Madrid Castilla-Leön Culilia-U-Manch* Extremadura KaUlnnia Comuniuad Vateneiana Baleaarit (1) Sialta! TOaAttika 224,68 106,55 296,07 240,09 155 JO 589,60 192. 43 22,83 11,87 13. 86 79,13. 288,98 - 10,37 20,66 6,78 0,00 0,00 18,41 15. 56 0,00 (2) Sislltll TO:t Manner-Kreikka, Uiui-Krcikka ja Pcloponnesos (3) SislltU TO. t Epeiroi ja Joonianmeren saaret (4) Sislltll TO. t Traakia ja Ill-Makedonia (5) SisllUI TO:t Aigeian meren pohjoisosan saaret ja Aigeian meren etelloaan saaret 3,78 10. 11 1. 94 40. 95 6. 52 17. 05 8. 21 ' " 12. 52 0,97 2. 31 4. 17 3. 43 24. 18. ". 36 9. 60 4,47 22,44 2,12 3. 12 3. 07 237,20 107. 52 219. 18 43. 89 17. 24 78,99 107,42 305. 66 244,56 177,64 323,71 592. 72 21. 65 312 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 1: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1995 (jatkuu) Jltenvalttf, / Alue _ _ _^ TAVOITE 2 | 3 | 4 | Sa (maat. ) | Sa (kala. ) | Sh | « miljoonaa ecua Yhteensä 700,29 169,37 25,42 307,57 1. 374,18 Wmèm 39,75 145,56 igixgàwiijKi 62,70 MM&fà 21. 10 mmimm •&88&lrt$*. 19,90 mmïm mmim Mmm* 29. 8f 99,43 W£m%ii 4,74 0. 00 1. 762. 61 iglSiäiil. ii: 4,74 » • Andalusia Murcia Ceula ja Melilla Kanariansaaret Monia alueita ^ C K f t g S IÄ Ile dc France 1 laute-Normandie Bassc-Normandie Picardie Champognc-Ardenne Bourgogne Centre Nnrd-Pos-dc -Calais Bretagne Pays dc la Loire Poitou-Charentcs Lorraine Alsace Franche-Comté Limousin Aquitaine Midi-Pyrénées Auvergne Rhône-Alpes Langucdoc-Roussillon Provence-Alpes-Côte d'Azur Korsika Martinique Guadeloupe Guyana Réunion Monia alueita ifttAWi Monia alueita 1-TALÎA Piemonte Valle d'Aosia Lombardia Trcntin Venezia Friouli Venezia Giulia Liguria Emilia-Romagna Toscana Ombria Marche Lazio Abrizzi Mnlise Campania Apulia Basilica ta Calabria Sisilia •Sardinia Monia alueita 0,00 12. 80 0. 00 20,35 1. 12 0,00 12. 52 3. 75 1,40 0. 21 6. 86 14. 01 2,84 4. 89 25,68 1,56 0,00 0,32 2. 14 - J1-. 5-T •9. 78 0,00 0. 00 0,00 0,00 5,22 4. 19 3. 39 0. 00 0. 00 8,93 0. 00 • 45,19 17,08 37,58 0,00 13. 91 0,00 12,02 0. 00 41,94 17,10 39,96 0,00 2,10 3. 82 13. 63 19,25 0,00 19,86 29,64 • - • • • • • - • • - • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • 396,80 - • •• IIJKT 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 w 9JH 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 252. 08 (MM Vjvlt 31. 62 - n& • • • • • • • • • • • • - - - 0. 00 0,00 0,00 22J7 • • 9,40 - • • • 14. 25 24. 45 54. 03 8,12 nuo fUM 954. 21 Z22*s°£? - - " • • - " - • 134,37 26,75 124,02 203,67 51. 65 117,17 189,39 50,95 1. 330,62 • • - • • • - • • • • • • , - \. • - • 9. 85 1. 74 0. 00 11. 13 10,71 1. 96 10. 86 3. 92 7,40 8,72 0,00 9. 52 38,73 4,04 4,97 18,54 26. 92 4. 68 13. 17 4. 98 16. 53 15,79 5,65 0,00 0,00 0. 00 8,76 75,39 710,14 171,11 25. 42 337,42 45,19 41,02 48,29 1,96 45. 12 5. 04 28. 82 8,72 54,47 30. 38 80. 09 4. 25 13. 93 32,55 33,58 23,21 58,11 6,54 36,39 45. 74 19,90 24,45 54,03 112 120,96 758. 04 42,64! 42,64. !. !!*•«# 996,85 7ftr-rJ 0. 00 0,28 0,00 4. 26 0. 00 0. 30 0. 00 0,69 0,90 0,00 0,00 0,00 6,03 0,00 2. 77 6. 04 1. 72 5,96 0. 00 1. 35 40,51 2J53tis> 9. 78 0. 28 0,00 4,26 0,00 5. 52 4,19 4,08 0,90 0,00 8. 93 0,00 140,40 26,75 126,78 209,71 53,37 123,13 189. 39 52,30 1. 393,52 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 313 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 1: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1995 (jatkuu) LUXEMBURG Monia alueita ALAffitoMAA? Noord-Ncderland Oost-Nederland Wesl-Nedcrland Zuid-Nedcrland Monia •lueita ITÄVALTA OaiAsicrrcich SOdoslerrcich WestAslcrrcich Monia alueita PORTVCfAU Nord Centre Lissabon ja Tcjon laakso Alcntcjo Algarve Azorit Madeira Monia alueita R U 0 > W ï $^ Manner-Suomi Ahvenanmaa Monia alueita !tt)tt^SS:':;:;K^ Sydiverige Vasts verige Mellcrsta Nnrrland Övre Norrland Monia alueita WWffli^^ North Yorkshire and 1 lumbersidc Fast Midland» East Anglia South East South West West Midlands Koillis-Englanti NorthWest Wales Skotlanti Pohjois-Irlanti Gibraltar Monia alueita VHnasô- twre»^. / 1 1 | i | 4 | 5« (m. l. ) | Sa (kala«. ) | Sh • | 6 «M 0,00 »,15 9,15 0,00 0,00 S4,IÄ 22. 41 11,12 20,62 w 3,29 l*3fif >,P 0,27 0,[«. Vtf 5,47 -«<*» 143. 83 t*M 64 06 , 0,00 <i,« • 11,70 , 4,89 «^ • • 61. 50 r M» 0. 00 7. JT 4,50 1,42 1,40 0. 00 71»,» 21. 18 27. 21 29,94 , • t>*> 0,89 M» 1. 40 l,vt - 2,00 -r " " " • • - "7,irr 17,20 M,** 28,80 1 379,72 97,80 59,99 93,98 57,69 24,88 84,70 82,35 miljoonaa ecua 3 ifti 1. 8] stfr 6. 16 3. 03 7. 89 0. 00 40. 30 v « ,« 8. 85 0. 00 0,00 34,58 U 7 98 0. 00 0. 00 9. 22 0. 00 0. 00 0. 00 0,00 O,» 11,75 24(<TA 19,80 21,65 9,29 0. 00 190,42 Uifit 81. 24 38,33 50. 56 173,84 MiTvTO 97. 80 59. 99 103. 20 57,69 24. 88 84,70 82,35 • - • • • • • • - - 878,33 •'•:*:*:::|:*:;:-:;:-:-:-ï WMiim mimm • • • WmW» WmWm mmMW fmmm 30,48 2,33 138,76 1. 017,09 ^WSxi-ttiftfl Wmmi mmtm 0,00 0,00 30,48 2. 33 31. 10 60,33 WMXm ;£;£•*$&* 15,00 mWM 14,83 61. 42 mm#*& $888i. :w'i - 23. 00 •giiliSSiWj»* WWZm 81,00 S'iwS'WiS1*' 48,85 WSiffln 0. 00 320. 53 gijg'jiïaj» 15. 00 73,00 %&$$tjto ::::::W::i"::S:::i"! msmm. 13,72 • 40,00 MSM&b mmm • • • • 7,51 1. 39 ' 5,11 • 2. 16 - 27. 08 23. 77 0,00 0,00 0. 00 24. 00 18. 00 48,78 44,92 31,94 W$&$i 0. 00 203,58 WMtiw 0,00 4. 36 4. 24 0,00 0,00 0,00 10. 13 23. 46 5. 88 42,98 51. 30 46,62 0. 00 116. 89 «MfcW :. *. !»^«i i&n 108. 16 18,29 1,39 6,13 5. 11 133,09 121,27 88,75 85,64 249,11 175,91 0,00 644. 26 44»;"* itiU» 24,00 18,00 48,78 wMw$ Si-ggSttt» 0,00 103,79 6,55 6. 13 0. 00 122. 96 95. 65 32. 70 15. 58 134. 89 0,00 50,17 39,14 129,29 • V J-«tt. 8> ;. *m*> i&tjfi 497. 00 JV * ;. *i» 22,80 *. 4>8W« 0,00 v» HWfc 7,57. MtM 314 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 2: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1994-1995 Jiicnvaltlo / Alue 1 | 2 | 3 | 4 | Sa (maat. ) | Sa (kalat. ) | Sh | t TAVOITE liljoonaa ecua n YA Yhteensl BEL. OIA Bryssel Flnnderi Vallonia Monia alueita TANSKA Q. vt for Storebclt Vest for Storebclt Monia alueita SAttSA Mccklenburg-Vorpommem Brandenburg Sâchsen-Anhalt Sachsen ThUringen Berliini Schleswig-Holstein Hampuri Ala-Saksi Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz Baden-Wurttcmbcrg Baijeri Saar Monia alueita lOte-JLKKA AnaL Slereas kai Nisiä (1) Kenl. Ke Dit. Makedoniaa Pelop. & DiL Sicr. Eli. (2) Thessalia Kriti Ipirou (3) Thrakis (4) Nison Anatolikou Egeou (5) Monia alueita ESPANJA Galicia Asturia Cantabria Baskimaa Navarra La Rioja Aragon Madrid Castilla-Leon Caitilla-La-Mancha Extrcmadure Katalonia Cnmunidad Valenciana Baleaarit (1) Sislltll TO:nAllika 1*7,09 - - 107,00 • • - • 3 Wi,itt 625,34 568,39 673,61 916,10 571,53 211,42 325,70 !fvM,«- 298,72 239,23. 284. 40 111,61 131,00 143,54 146,81 156,40 3. 033,18 «irörtt 937,94 338,64 155,98 • 537,87 407,00 284,96 886,02 «,tfr • 38,32 23,84 " WJ9 9. 52 20,77 4(Hiv«$ - • - • 49,19 15,39 13. 52 14,94 115,00 21,26 23,46 13,64 20,46 J. 5*7,77- 3,73 30,40 52. 73 10. 91 85,0» - " 85,00. »2iW • • - 15,88 12 JO 5,99 18. 58 12,33 43,02 15,50. 10,17 16,37 8,66 13,01 4M 0,29 3,45 0,27 0,62 tsm • 6. 00 ttfil s>jt» 0,27 16,10 9,63 27,03 3»,6? - 38,67. *&« - • • • • • • • • 0,49 0,68 4,74 0,11 4,85 3,33 3,02 3. 50 13,56 0,50 136. 05 29,61 287,95 4 • " " • • + •. • • • • - mwmm • • - SiiïiSÏSîail: mWmtë miimm • • • 41. 32 192. 43 22,83 11. 87 13. 86 79,13 13,44 4,34 20,04 36,76 288,98 31. 12 10. 37 12,95 9. Î+ - 4,31 4. 86 • *t7» • - 9,79 W* - • • • - 20,91 44,41 5,49 23,66 20,17 8,79 135,49 2. 82 + • - 4,N - 4,08 -****» • 46. 59 im. • • • • • • 24 87 , • - • ' - •• • 13,37. ***& 59,24 i T t t tt • • • • • • »-y* 1. 73 26,59 68,61 0,33 1MT 0,00 0. 00 24,41 75. 35 65,28 93,96 41,22 6,19 1. 24 48,79 16. 72 49,47 19. 74 1749 5. 90 35. 70 • 15. 81 69,90. 85<7t 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 85,98 • • • • / 4 «8 87 298,72 239,23 284,40 111,61 131. 00 143. 54 146,81 156,40 3. 119,17 mmmn 940,84 +3Ä,W 6,02 119. 17 266,94 42,97 M S ,» 9,52 20,77 199,41 684. 58 592,81 748. 96 981. 38 665. 49 317,71 55. 18 7,92 130,05 44,09 217. 82 83,49 74,40 34,56 207,04 52,61 874,08 351. 16 156. 95 242. 50 56,87 25,83 136. 91 130. 57 547,46 411. 47 307. 41 356,88 889. 14 34,60 WM$m Wïmm mmm '••:::;:;:"^:"S*S*>1 • J 2,90 • 1242. • • * - 6,43 16,43 6,20 78,83 11. 32 •J 34,6f 8,21 • - 0,97 2JI 4,17 3. 43 24. 18 3 46 9. 60 4. 47 22,44 2,12 3,12 3,07 (2) Sislltll TOt Manner-Kreikka, Llnsi-Kreikka ja Pcloponnesoi (3) Sislltll TOt Epeiroi ja Joonianmercn saaret (4) Sislltll TO. t Traakia ja Itl-Makcdonia (5) Sislltll TO. t Aigeian meren pohjoisosan saaret ja Aigeian meren eteläosan saaret Seistemäs vuosikertomus — Rakenneruluistoista 1995 315 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 2: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1994-1995 (jatkuu) Jäsenvaltio / Ahic _ _ _ _^ TAVOITE 1 | 2 | 3 | 4 | Sa (maat. ) | Sa (kalaa. ) | miljoonaa ecua Yhteen il Andalusia Mursia Ceuta ja Melilla Kanariansaaret Monia alueita HAW5KA Ile de France I bute-Normandie Bassc-Normandic Picardie Champagnc-Ardcnne Bourgogne Centre Nord-Pas-de-Calais Bretagne Pays de la Loire Poitou-Charenles Lorraine Alsace Franche-Comté Limousin Aquitaine Midi-Pyrénées Auvergne : Rhône-Alpes Langucdoc-Roussillon Provence-Alpes-Côte d'Azur Korsika Martinique Guadeloupe Guyana Réunion Monia alueita «urn Monia alueita f f A t lA Piemonte Valle cTAosU Lombardia Trenlin Venezia Friuli Venezia Giulia Liguria Emilia-Romagna Toscana Ombria Marche Lazio Abcuzzi Mölise Campania Apulia Basilicata Calabria Sisilia Sardinia 1. 337,33 263,91 44,19 453,00 2. 725,59 • - " " 39,75 - • - • 266,62 - • • • • 118,10 101,86 417. *t Û«4^9 TIX,« S ? 4J VtftfiX • • • • • • • • • • - • • - • • • • • • • • • " - • - - " " - • - - • • • - • • • • • • • • , 778,40 95. 39 • • • 91. 59 35. 45 76,49 24. 64 29,61 24. 20 69,87 114,06 28,52 85,14 34. 04 80,44 19,60 17,30 • 37,86 27,17 38,68 31,69 42,27 65,65 - - • • - • • • - • • • • • • • 48,49 57. 57 100. 61 26,87 194,21. ***<*,» 1. 680,13 in*;». '. '. • aSJ-JS. 65,15 *w,ii 1842 «Mii. • 1,86 2645 7. 90 1643 8,00 6 43 27. 64 9,84 4. 57 5. 51 18. 30 6,00 23,00 • 22,57 24,00 3043 12,00 4046 35,00 21,00 2044. • • - • - - - • - - • • • - • • • • - • - • 678,61 * • r*w • • • • • • _. - 117,47 • • - • • ' - - - • • - • • • • • - • • " • - - , • - • - " • -1 • - - - 39,83 61,27 " • -, • • • • • • • - - - • • - - - • - - - •. • 6 3 47 -: • 4*Jrt • • • • • t • • •. • 44. 77 - • • SISJ& 1. 09 31,54 4. 12 29,69 5,09 • 26,19 27. 78 20. 85 10. 20 6,75 13. 92 32,02 34,39 33,89 44,88 24. 91 11,65 12,09 • - • - 2,14 - • mim 9. 78 0. 59 4,79 6 43 17. 30 5. 22 4,19 6,78 15,79 10,75 8,93. 16,66 - - i 9,85 1. 74 0,00 29. 86 175,01 MJi?!*: 4,74 0,00 11. 13 10. 71 1. 96 10. 86 3,92 7. 40 8. 72 0,00 9,52 38. 73 4,04 4. 97 18,54 26,92 4. 68 13,17 4,98 16,53 15,79 5,65 0. 00 0,00 0,00 8,76 10146 *M* 53 54 f-rivlc- 0. 00 0. 28 0,00 4,26 0,00 0 40 0,00 0,69 0,90 0,00 0,00 0,00 6. 03 0,00 2,77 6,04 1. 72] 5,96 0. 00 145 1. 347,18 265,65 44. 19 482. 86 3. 466. 76 ;:W:ÇJ;7Ï»ii(JI 4,74 92,68 78,13 87,20 30. 72 70,16 33,21 19143 63. 44 112. 91 64,42 129,36 30,39 36,18 50,57 99. 16 65. 75 96,72 61,58 70,45 93,52 54,13 57,57 100,61 26,87 202,97 1. 719,37. M*»!** 1. 733,67 3 M 9 42 93,25 8,73 54,04 1849 56,09 37,52 41,05 47,11 66,89 50,32 35. 44 5541 156,93 37,74 179,99 209,71 99,77 195. 11 189. 39 171. 93 • 150,90 37,74 177,22 203,67 98,05 189. 15 189,39 170,58. Monia alueita 1. 808. 01 49. 71 60. 61] 104. 04 2. 184. 61 316 Seistemäs vuosikertomus —- Rakenneralutstoista 1995 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 2: Maksusitoumusten aluekohtainen jaottelu 1994-1995 (jatkuu) Jlaenvaltio / Alue 1 |. 2 | J | 4 | 5» (maat. ) | 5. (kalaa. ) | Sh | « TAVOITE miljoonaa ecua YA Yhlecnil luxrntnmc Monia alueita AUHK-OJVlAA* Noord-Nederland Oost-Nedcrland Wcsl-Nedcrland Zuid-Nedcrland Monia alueita lTX. VAl. TA Ostosterrcich Södflstcrreich WcstOslcrrcich Monia alueita TOflTOIÏAttl Nord Centre Lissabon ja Tejon laakso Alcnlcjo Algarve Azorit Madeira Monia alueita imm. Manner-Suomi Ahvenanmaa Monia alueita Matsi Sydsvcrige Vastsverige Mcllersta Norrland Övre Norrland Monia alueita »»m-SO!!-^ North Yorkshire and Humberside Fast Midlands East Anglia South East South West West Midlands Koillis-Englanli North West Wales Skotlanti Pohjois-Irlanti Gibraltar Monia alueita YH-OHSft YHTENSÄ W4 0. 84 IS^Sl 16. 86 3. 28 3,18 2. 29 7-M* 21,18 27,21 29,94 v- - i?ja 37. 20 7,$7 7,97 IHJ,»": 33,38 36,48 I 35. 16 • im 28,80 _. * > *? 22,4! 11,12 20,62 -. A,i4«rti 210,00 126,00 124,54 78,62 28,48 216,21 148,65 3. 616,26 «Vfc 6,46 <!>« 0,53 M i , 2t 22,2i t i. îl 12,21 ÏS& w< 1,10 %H 282. 27 «rM - 64,06 H 22,23 1l. 7i> • - 11,70 , 25,27 «. «» • - 61,50. • ' • • 9,16 *. «• • 2,00. : - - • • • - ' - - • • • - - • • - • s- ÏM *IW UA> HAZ 60,33 73lf9fl 14,83 - 61,42 ii>iz *M» • 23,00 ^«,-tftl Hifi» M,«l 30,48 2,33 81,00 J- ' '44J92. - <. - • 31,10 ittyt 15,00 24,00 18,00 48. 78 m& 162,13 81. 89 288,30 U S M* 25. 00 204,44 31. 66 43,65 29,00 240,88 193,55 137,26 75,34 264,27 5,00 73,00 MM 13,72 -. *$W 40,00 M j» liMI» • • - • • • - 7. 51 8,59 - 31,17 15,01 27,08 23,77 • 44,92 31. 94 W-vlJ. 0,00 4,36 4,24 0. 00 0,00 0. 00 10,13 23,46 5. 88 42,98 51. 30 47. 79 0. 00 • « : W « 3> 975,00 « Ï S * MJ * -MM* 85,16 - «»«-M 14,78 * ' « V J« 747 v, utu* • "SM : ttMffr 13743 "WW xwm $W,M : ,. *»M*. <><? 1,87 «vi* 6,16 3. 03 7. 89 0. 00 44. 54 «vO 8 85 0. 00 0. 00 34. 58 VUf* 0. 00 0. 00 9. 22 0,00 0. 00 0. 00 0,00 182,95 #Xf 0. 00 0,00 48,85 iiM 0. 00 0,00 0,00 0,00 lapi 30,98 &II4X 56,40 79,99 11. 07 37,45 383,47 XXII 81,24 38. 33 50. 56 173,84 4h?40,H 210,00 126,00 133,76 78,62 28. 48 216. 21 148,65 3. 799,22 Ï 5 Î. M 30,48 2,33 320,53 * l » 4« 15,00 24,00 18,00 48,78 203,58. -WW,* 25,00 208. 81 43. 40 8. 59 43,65 60,17 251. 01 232,02 305,27 145,40 421,23 336,09 5. 00 1. 219,84 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 317 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 3: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1995 JSaenvaltln / Alue 1 | 2 | 3 | 4 | Sa (maat. ) | Sa (kalat. ) | 51. | 6 TAVOITE liljoonaa ecua n YA Yhlcenal BttOlA Bryssel Flanderi Vallonia Monia alueita TAflSKA Ost for Slorcbclt Vest for Storebclt Monia alueita SAKSA Mccklenburg-Vorpommem Brandenburg Sachscn-Anholt Sachsen Thuringen Berliini Schleswig-Holstein Hampuri Ala-Saksi Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz Badcn-Wurtlcmberg Baijeri Saar Monia alueita k f t E l K KA Anat. Stereas kai Nisiä (1) Kent. Ke DiL Makedonias Pelop. & Dit. Ster. Eli. (2) Thessalia Kriti lpimu(3) Thrakis(4) Nison Anaiolikou Egeou (5) Monia alueita «JSTAWA Galicia Asluria Cantabria Baskimaa Navan* La Rioja Aragon Madrid Caslilla-Lcon Castilla-La-Mancha Extremadure Katalonia Comunidad Valenciana Daleaaril (1) Sislltll TO:n Altika • v • •• - • - ' • • - • • • - "V* 2. 15 2,43 - WS 2. 45 fijl • • • 1,84 11. 30 2,75 7,99 6,37 4. 39 34. 86 1. 72 V *<>?$ • 0,00 11,75 - * 4S 0,00 8,35 -. »£* " •. " - ' 11. 90 0. 00 • 345 4 42 2,68 0,60 1,55 2. 55 5. 77 - m 0,00 0,00 0. 00 0. 00 l*,a • • 2,50 <v* - - • • • $&i 1,49 949 26,00 5,45 35MU " - 39,04 104. 48! - • - • • 8,81 6,72 1,80 0,00 6,84 12,91 6. 23 4. 06 6,58 2. 60 7. 13 Xi. li. 0. 13 8. 21 4,40 0,00 :. ,. lrU. • - - 142 T6,4> « i « 3- " - 16,49. mty* , ' - - -0. 24 0. 34 2. 37 0,05 1. 45 1. 67 0,91 1,75 6. 78 0. 25 - • 18. 63 9 ,« • - - - - • 9,93 -• 40. 82 0. 00 145,09 >• + 1 -1 • • 4*TfiS « « f *? M , l ,i JEW ûfitr »1,431 -»,57 • - 29,57 - - l t t t ^ -7 247,43 228. 36 165. 63 29843 129,16 47,19 135,67 ;• T7«i7J 10644 124,56 119,65 5 9 46 49. 68 50,41 74,40 , _ 59,42 1. 06147 *""». "3 390,88 132,54 42,03 148,42 16,72 3,93 6,93 29,46 15,54 6,72 0,62 2,10 13,45 • 220,40 18. 51 30045 252,77 147. 46 429,69 -| 5,18 0,00 1 3. 23 10,92 1,82 37,83 5 47 15,75 6. 7f HUi 0,86 1249 25. 08 0. 00 4 35 0. 00 0,00 4. 25 »M» 14. 18 7,63 22. 73 27. 43 36,96 10,15 1. 83 0,00 20,75 5. 10 22,58 3,10 3. 92 1,70 12. 43. 6. 24 21. 46 J»,"** 0,00 0,00 0,00. 0. 00 0,00 0,00 0,00 0. 00 30. 26 **,*? 1. 45 2. 45 0,48 0. 69 1. 25 1. 03 4. 51 1. 01 4,80 2. 24 4 49 I. OC l. 5f 1. 22 1441,5:4 2. 48 32. 15 99. 23 6. 68 » l v» 0. 00 8. 35 83. 36 UH*. » 261. 62 235,99 188,37 325. 96 166. 12 78,04 10,63 2. 14 37,66 16,21 4247 19. 58 16. 80 14. 42 59,22 21,11 352,97 Utä6fl< 106,54 124,56 119. 65 5946 49,68 50. 41 74,40 59. 42 1. 091,83 4<*m 39243 134,99 42,52 167,87 35. 61 9. 41 5146 49,28 30545 255,00 151. 85 255,72 431,25 13,16 (2) Sislltll TOt Manner-Kreikka, Llnai-Krcikka ja Pcloponnesos (3) Sislltll TO:t Epeims ja Joonianmercn saaret (4) Sislltll TO-. I Traakia ja Itl-Makedonia (5) Sislltll TO:t Aigeian meren pohjoisosan saaret ja Aigeian meren eteläosan saaret 318 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 3: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1995 (jatkuu) Jilenvaltlo / Alue 1 | 2 | 3 | 4 | 5a (maat) | Sa (kala*. ) | Sb. | 6 TAVOITE Andalusia Murcia Ceula ja Melilla Kanariansaaret Monia alueita RAMjSKA Ile de France I laute-Normandie Bosse-Normandie i Picardie Champognc-Ardennc Bourgogne Centre Nord-Pas-de-Calais Bretagne Pays dc la Loire Poilou-Charentes Lorraine Alsace Franc he-Comlé Limousin Aquitaine Midi-Pyrénées Auvergne Rhonc-Alpes Lenguedoc-Roussillon Provence-Alpes-Côte d'Azur Korsika Martinique Guadeloupe Guyana Réunion Monia alueita muusft» Monia alueita I T A E M. Piemonte Valle d'Aosia Lombardia Trentin Venezia Friuli Venezia Giulia Liguria Emilia-Komagna Toscana Ombria Marche Lazio Abruzzi Mölise Campania Apulia Basilicata Cslabria Sisilia Sardinia Monia alueita 638,23 101,59 22,33 254. 35 • - 1. 059,82 14,92 t+7,44: 14ÄM- -18,49 12,15 30,47 0,00 0,00 0,00 11. 74 0,00 22,85 6,74 15,48 0,00 1. 10 2. 59 2,11 15,62 0,00 5,71 0,00 - Oyff" 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 - - - - • -8,94 - • 10,45 21,89 32,40 7,60 66. 16 *. US--. 47 856,47 t. Hl>,lv • * 6842 15. 52 63,21 92,91 29. 20 60,9. 1 74,06 25,47 74649 - - - 112,72 s,M*i - - - - - - - • - - - •. - - - • 38,13 (1,8(1 - - • 27,65 2v<2. 11 - - • - • - • - - - • • • • • • - r - • • • • • - - - • - • • • - -. • • - • - 0,00 «Mi - - - • • • • - - • • • • • - - - • • * 312,88 0. 00. - • 242. 14 • - 25,31 - 0,0(1 0,00 0,00 0,00. 0,00 0,00 - 0,00 0,00 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0,00 ' "j\vft «f-Jft. '. '. '. 7- • HvRO "> • , - • - • - • • • - 7*47 0,00 7,77 • • 0. 00 9,40 0,51 - 3,08 4,16 2,57 1,23 0. 00 4,80 12,46 3,42 3. 65 18. 98 1. 55 0. 00 1,92 • " - " 1,07 J. • "ISÇK 4,89 0,00 0,00 0,00 0,00 2. 61 2. 09 1. 69 0,00 0,00 4,46 0,00 ' " iiljoonaa ecua YA Yhteen»! 4,93 0,87 0,00 0,92 59,56 1*""/""* 2. 37 643. 15 102,46 22. 33 255. 28 1. 312. 80 1V&M 2. 37 0,00 1. 51 4,99 0. 98 3. 21 1,96 2,44 3,51 0,00 2,29 14,10 2,02 1,49 5. 14 7,18 1,82 2,74 2,14 2,28 6,01 142 0,00 0,00 0,00 4,38 26,90. • » * ,« 16,42 J4,«5 0,00 0,08 0,00 1,87 0,00 0. 15 0,00 0. 34 0,00 • 0,00 0,00 0,00 3,02 0,00 1,38 3,02 0. 86 2,98 0,00 0,68 18,49 21,43 35,45 0,98 12,60 2. 47 23. 12 6,59 27,01 11,60 30,81 2,02 7,38 17,61 13,19 7,59 •37,34 3,69 8,00 7,93 11. 78 21,89 32,40 7,60 7 0 45 608,30 *»>** 872,89 l. lMvSfl 4,89 0,08 0,00 1,87 0,00 2,76 2,09 2. 04 0,00 0,00 4,46 0,00 71,23 15,52 64,59 95,93 30,06 63,91 74,06 26,15 - • - • • " • • - - - - - - " • • - - - - * - - " -1 0,00 0,00 0,00 0,00 20. 2C 766,85 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 319 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 3: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1995 (jatkuu) Jäsenvaltio I Alue LIJXtMWttC Monia alueita A L A N K Ô M A A. T Noord-Nedcrland Oost-Nedcrland West-Nederland Zuid-Ncderland Monia alueita JTAYAttA Ostöslcrrcich SOdostcnreich WestOstcrrcich Monia alucila PORTUGALI i Nord Centre Lissabon ja Tcjon laakso Alenlejo Algarve Azorit Madeira Monia alueita WmimmWMMM^^WMm Manner-Suomi Ahvenanmaa Monia alueita S i l « H Ä &^ Sydaverige Vastsverige Mellersla Norrland Övre Norrland Monia alueita y Ä t ö s ^ i *^ North Yorkshire and Humberside East Midlands East Anglia South East South West West Midlands Koillis-Englanti North West Wales Skotlanti Pohjois-Irlanti Gibraltar Monia alueita vmxtsu VBÏtKNSA 1 | 3 | 4 | Sa(m«. t)"l Sa (kalaa. ) | Sh -f TAVOITE • —\ _^ 1 i& 9,56 H«> 14,40 • 1 ««7,(11 77. 75 47,03 65,08 27,04 15,90 96,87 74. 80 1. 262. 54 j y* : "oJSö 124a 12,30 0,00 0,00 t3At 7,62 5. 56 8. 24 •v • 4j,M_ 4,00 1 »4» 04Î ; >J1I» 2,00 Uifil -JyBo E ' i<*4 «vWi 0,06 2 4i 142,57 itua 0,00 \ it 1,96 J<V$ 2. 33 84t> 32. 03 5. 85 30,75 , -, r • • • • • 0,20 - • • • - I>4J- 0. 21 — —t S-<4S 5,78 1. 24 2,00 0. 43 5*46 10. 59 13,60 14,97 - • •• H W88&& mxmm. - - 15. 55 Mmm 30,17 mW*$> '$%&&*& 5. 04 • Wmmi mmm* •mmmm. 7,42 30,71 mmm* mm$$s 6. 90 WmMM " - • mmw&> mmim 15,24 74,74 1. 337. 28 mmim 0,00 mmim. 15. 24 0,70 - 40. 50 0,00 • 23,21 wm&ï ii'iwiiiiiï-gr*! mmMi • 0,00 0,00 • 8. 20 6,16 • - • • mW*&* iiSäi;|SiäfcMiE 0,00 18,66 • - - - • • 44,47 1645 102,78 • - v "«»••Us 1941 5. 85 4,37 0,00 19,10 3748 2744 14,33 25,09 0,00 JV mji • - 36. 50 • 6. 86 • 12,00 • , • 22. 46 0,00 0. 00 15. 97 M$m& mmm* m$M& mm®. W88&& tmMM 0. 00 • • - 436,17 * • 3. 97 0,96 " 8. 79 * 1. 67 15,26 11,66 - , • • • • 22,43 4,43 4,09 2. 18 2. 12 0. 00 0. 00 0. 00 5,07 11,73 0. 00 18. 11 17,06 17. 61 0,00 42,84. %*#j* «4. 11 4S*M - r - *w «M* «w* "M-Mt iblHrUf m j*. *. «!*,«(: miljoonaa ecua YhteensI jM» 0. 60 21>»7 1. 85 l. ll 2. 37 0,00 16. 54. *«<*« 3. 75 0. 00 0. 00 17. 29 ,,-. 7^L<| 7. 10 l o v i1 19,93 11,91 4. 37 0. 43 163,40 i«4^5 36. 36 19,16 23,21 86,12 7»,M M«fi6 O. Oo| 0,00 4. 61 0,00 0. 00 0. 00 0. 00 77,75 47,03 69. 70 27. 04 15. 90 %,87 74. 80 0. 70 154,45 • i i ^ ^ i i »; 5. 04 8. 20 6,16 18. 66 93. 79 W$M$$. 0,00 21,49 11. 94 0,96 4. 37 8,79 24,17 50,77 72. 01 47,70 70,36 12049 0,00 509,97 320 Seistemäs vuosikertomus — Rakenneraluistoista 1995 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 4: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1994-1995 1 | 2 | 1 | 4 | Sa (maat. ) | Se (kalaa. ) | Sh | 6 Tavoite miljoonaa ecua YA YhtecruI n,n. • - 79,77 • -: " 29V1 - 17,56 11,75 19-,S» 4,26 15,73 " ^£fi*<tf*. SS**7«;i* 402,99 M*t 2,40 24. 59 39,39 8 13 74,24; • 74,24. Mkf 0. 15 1. 73 0,13 0,31 S. Htl " • 3,00 t*Ji 0,13 10,11 6,27 0,00 f*,f» W* • - 3,26 w - • 19,19 30,29 4,Ä* - 2,15 2,43 - 5^«: - 5,66 • • • • - • - • •ttl. 87 0. 86 13,29 26,54 0,17 M1 0,00 0,00 6. 41 MU4 3,55 69,44 166,28 11,87 1$*-;TS 4,26 15,73 mmnm 14. 18 138. 79 mxmpi 417,18 422,32 355. 83 618,89 306,05 107,01 - • - " • * - • 256,96 IToiVfl 157,97 184,97 191,60 87,74 73,08 80,95 111,47 92,00 1. 780,92 StS*-"",» 561. 98 188. 19 66,75 421,46 335,2' 212,34 570,7 mmw\ mrnM $ft;;';;;i*iiM* mmfäft mmm mmm • • • - - - • • • - • • - • J - • • • • • 0,24 0. 34 2,37 0,05 3,88 1,67 2,41 1. 75 6,78 0 45 190,08 • >. • - • - • - - - - • - - - 16. 13 - • • " " 29,94 7,70 - 6,76 10,38 57,50 10,63 11,73 - 9. 37 12,93 • - - • - 12,71 9,76 4,80 9,29 • 9,87 34,41 10,03 6,62 10,60 6,93 10. 41 108,84 • • • • • • • • • • - - - - • 14. 81 + • • • - - • - • - • 6,95 • 25. 71 - 2. 75 12,79 12,47 4,39 67,43 1,72 • • ixt&s M-»*» <5,»s »W «O WM 148. 42 16,72 5,93 6. 93 29,46 25,87 10,05 0,62 248 22,62 220. 4C 23,03 5,1" il 1,0. 4,55 14,08 3,95 56,77 7. 77 24,5(- 6,7t 7. 63 22. 73 27,4. 1 36,96 10,15 1,83 0,00 20,75 5. 10 22,66 3. 32 3. 92 1,81 13,05 6. 24 34,95 Myt» 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 429. 95 378. 57 646,32 343,01 159,80 26. 48 5,14 64,87 25,40 12140 38,44 37,15 18. 55 103,56 31,55 621,77 2. 8D(<48 157,97 184,97 191,60 87. 74 73,08 80,95 111,47 92,00 45,6» »Ln^5. 1,45 1. 826. 60 *»«"- 563,43 2. 45 0. 48 0,69 145 1. 03 4 41 1. 01 4,80 2. 24 4,39 l. 0f l. 5f 14" 190,64 67. 23 179,53 42,10 11,54 70,78 60. 86 426,25 337. 49 216,73 269,04 572. 28 14. 19 Jäsenvaltio / Alue «eujiA Bryssel Flanderi Vallonia Monia alueita T A J M Ç K A. 0 st for Storebclt Vest for Storebclt Monia alueita &!^;':":&^ Mecklenburg-Vorpommcm Brandenburg Sachsen-Anhalt Sachsen ThUringen Berliini Schleswig-Holstein Hampuri Ala-Saksi Bremen Nordrhein-Westfalen Hessen Rheinland-Pfalz Baden-Wûrttemberg Baijeri Saar Monia alueita KHEJKKA Anat. Stereos kai Nisiä (1) KcnL Ke Dii. Makedoniaa Pelop. A Dit. Ster. Eli. (2) Thessalia Kriti Ipirou (3) Thrakis (4) Nison Anatolikou Egeou (5) Monia alueita Jv-SPAWA Galicia Asturia Cantabria Baskimaa Navarra La Rioja Aragon Madrid Castilla-Leon Castilla-La-Mancha Exlrcmadurc Katalonia Comunidod Valenciana rialeaarit (1) Sislltll TO:n Allika (2) Sislltni TOt Manner-Kreikka, I Jnri-Krcikka ja rcloponnesos (3) Sislltll TO. t Epeiros ja Joonianmercn saaret (4) Sislltll TOt Traakia ja Iti-Makedonia (5) Sislltll TOt Aigeian meren pohjoisosan saaret ja Aigeian meren eteläosan s Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 4: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1994-1995 (jatkuu) Jïxcnvattto / Alue 1 | l | 3 | 4 | 5a (maat. ) | Sa (k* Us. ) j 321 miljoonaa < Andalusia Murcia Ccuta ja Melilla Kanariansaaret Monia alueita R ^ K* Ile de France Ilaulc-Normandie Basse-Normandie Picardie Champagnc-Ardcnne Bourgogne Centre Nord-Pas-de-Calais Bretagne Pays de la Loue Poitou-Charente* Lorraine Alsace Franche-Comté limousin Aquitaine Midi-P)-Pénées Auvergne Rhône-Alpes Languedoc-Rousi i ilon Provence-Alpes-Côte ifAzur Korsika Martinique Guadeloupe Cru y ana Réunion Monia alueita tftUNÏ. Monia alueita rtAljIA Piemonte Valle d'Aosia Lombardia Trentin Venezia Friuli Venezia Giulia Liguria Emilia-Romagna Toscana Ombria Marche Lazio Abruzzi Mölise Campania Apulia Basilicala Calabria Sisilia Sardinia Monia alueita 956. 74 148,12 31,71 327. 07 1. 749,70 14,92 158,75 -S&-. T- •»234» 501. 68 80,25 4»2>$ 9,97 nj3 IftT^J 65,83 4->,7ft - - - " • - - • - - - - 503,68 47,70 - " - - • " - - - 402,85 - J: H T0fl,2J 9,16 0. 93 13. 12 3,95 8. 11 4. 00 3,16 13,82 4,92 249 2. 75 9. 15 - - - J0-4* 58v7i 1 • 41,69 21. 34 49. 92 12. 32 7,85 12. 10 62. 76 14. 26 27. 03 15. 21 35. 72 9. 80 8. 69 19. 61 8,88 25. 33 15,85 16,92 18,01 * I 4 * St 3247 3,00 1140 11,28 12,00 15,27 6,00 20,18 17,50 1040 10. 17. " 40,02 27. 36 38,45 55,99 17,00 107,87 "i. J*>,(ö 1. 369. 63 J. M5. 4- - • • 76,48 19,32 89. 81 92,91 52,40 78,26 74,06 86,90 985,28 0. 54 17,14 2. 06 14,06 2. 50 16. 18 11,79 11. 12 5,63 3,27 8. 33 21. 47 19. 19 18. 15 28. 57 13. 23 5,83 7,81 " • - • • • • • • • - - - • - 41,13 1. 07 -v - -JvSTf 4. 89 0. 30 2. 39 3. 11 8,65 2. 61 2,09 3,39 7,90 5 47 4,46 8 43 «•: " Jl4" - - • - - 4. 93 0. 87 0. 00 0,92 102,40 -13,88- + 2 47 0,00 1. 51 4,99 0,98 3,21 1. 96 2. 44 3. 51 0,00 2,29 14,10 2. 02 1. 49 5. 14 7. 18 1. 82 2. 74 2. 14 - - " - - • " - -. 2-28 6. 01 142 0. 00 0. 00 0. 00 4. 38 39. 99 '. ;. *>*? 21. 87 « , 4« 0. 00 • - - - - 0,08 0. 00 1,87 0. 00 0. 15 0,00 0 44 0. 00 0,00 0,00 0,00 3. 02 0. 00 148 3. 02 0. 86 2. 98J 0. 00 0. 6R 961. 67 148. 99 31,71 327,99 2. 181. 82 iMtyt 2. 37 42,24 39,99 54. 90 15. 36 25. 12 16,56 105,23 33,95 38,82 28. 62 55,45 15,09 18,51 26. 61 45. 98 28. 86 56,65 31. 21 25,03 31,83 28. 69 38. 45 55,99 17,00 46,62 4. 31 27. 02 8,94 28. 05 18,76 20,52 23,55 33,00 25,16 17,72 27,65 79,50 19. 32 91,19 95,93 5346 81. 24 74,06 87,57 112. 25 1. 036,41. *#<>!» 1. 391,50 2. fU5,n 24,86 30,31 58,73 11,20 • —. " 52. 02 1. 162,40 322 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 5: Rahoituksen toteutumisen aluekohtainen jaottelu Taulukko 4: Maksujen aluekohtainen jaottelu 1994-1995 (jatkuu) Jäsenvaltio / Alue 1 | 2 | 3 | 4 | Sa (maat. ) | Sa (kalai. ) | Sh | f. Tavoite tiOXEMBUHC Monia alueita A ^ N R O M A AT Noord-Nederland Oost-Nedcrland West-Ncderland Zuid-Nederland Monia alueita CTÄVAtTA Oslfisterreich SQdnslcrreich Wcstvistcrrcich Monia alueita P O R T U Ç A - ;! Nord Centre Lissabon ja Tcjon laakso Alentejo Algarve Azorit Madeira Monia alueita SUOMt Manner-Suomi Ahvenanmaa Monia alueita SJutWSt Sydsvcrigc Vaslsverige Mellerala Norrland Övre Norrland Monia alueita W t Ö « T ^^ North Yorkshire and Humberside East Midlands East Anglia South East South West West Midlands Koillis-Englanli North West Wales Skotlanti Pohjois-Irlanti Gibraltar Monia alueita mmsft *ïitEC«$Â v - IJ-,63 19,63 • - U,44 14. 40 - 3 H S. ;» 148,28 88,34 89,53 43,78 18. 78 181,16 123,80 2. 569,75. J JJM* 100. 46 40,69 190,21 j *rW 5,59 J5342 253. 32 UM - 32,03 -: « 4- 0,34 «<« - - 11. 12. &<$ M? 5,37 •n,tii 12,15 ipt <M7 0,17 »,21 • - • • 6,21 &,JQ 5,85 T 30,75 0. 20 •» , v* 3. 99 «. SI 16. 69 18,24 17,58 - 2 M1 7,62 5 56 8. 24 * • - - 1*41' J*,1T " 7i<* - sir,7i. 6$H «M* 0,42 1 2 4* 7,27 1,64 2. 50 1. 15 J9vt<r. 10,59 13,60 14,97 - 1?. $4 15. 24 0,70 - 4 ^ 50 30,17 iS& 7. 42 J. 30,71 »yi* 6,90 11,011 40,50 ;"' #. '« 36,50 tiifif 1 J - 6,86 J 4\fi 1 J • - -j •* - t • 12,00 tm • J J • 0,1$ 3,97 4,56 • 21,82 8. 09 15. 26 11,66 22,46 • - ' 15,55 UM 5,04 8,20 6,16 18,66 Sx%4$ 12. 50 69. 63 18. 40 23,13 14,50 78,06 86,33 79,81 44,21 89,7» 2,50 liljontvaa ecua YA Yhteemi Ui 0,62 Z3,-*9 1. 85 1,11 2. 37 0. 00 18,66 M,-* 3. 75 0,00 0,00 17,29 WW 0,00 0,00 4,61 0,00 0,00 0,00 0,00 104,98 WJH 0,00 0,00. 23. 21 iifit 0. 00 0,00 0,00 0,00 15,97 mzi i o. oo 2. 18 2. 12 0. 00 0. 00 0,00 5. 07 11. 73 0,00 18,11 17. 06 18,19 0,00 53,06 2444) («,58 16. 50 »i,»s 25. 81 40,61 4. 87 18. 73 301,46 1<v(j8Ji 36. 36 19. 16 23. 21 86. 12 3 37-t/ri 148,28 88,34 94,14 43,78 18,78 181,16 123. 80 2. 674,73 ö». » 15,24 0,70 154,45 rii^f 5. 04 8,20 6. 16 18. 66 93. 79 i. N*,tt 12. 50 71,82 24,49 4,56 23,13 3642 83. 13 106. 15 180. 27 77,58 159. 18 208. 40 2. 50 929. 28 H Ut v : --»•tt-M* - iXttM 818,57 ,. '•. t W f« 41,73 11,82 4,09 v ; m** ; *t4-. -» *. «'M* M*. tt *M« U « 44 ! »«. M$,*3 y& -• LIITE 6: Vuonna 1995 hyväksytyt suurhankkeet Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 325 Liite 6: Vuonna 1995 hyväksytyt suurhankkeet' Tav. Kokonais kustannukset EAKR: n Julkinen Yksityinen Maksu tuki (D kansallinen rahoitus sitoumukset rahoitus 1995 (2) % avo> Maksut 1995 (3) miljoonaa ecua % (3)/(2) IRLANTI Tallaghtin sairaala (Dublin) ITALIA Cioia Tauron satama (Calabria) 1 1 131. 24 39. 37 91. 87 0,00 39,37 100% 31. 50 80°/. 120. 00 40. 00 0,00 80,00 40,00 100V. * 0,00 0% * Koordinointiasetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaiset suurhankkeet %n ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti LIITE 7: Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 329 Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 1: EUR15 ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan ESR: n rahoitus •/. %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämäin siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä 74% 6% 5% 15% 100% % 19% 20% 11% 3% 10% 19% 2% 12% 0% 3% 100% 50% 62% 57% 47% SIV. 20. 008. 9 820. 0 482. 4 5403. 5 26. 714,8 75% 3% 2% 20% 100% Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuens/1000 henk 13,9 14,5 7,3 1. 9 8,9 11,7 0. 7 11. 5 1. 7 1. 3 73,4 •/. 19% 20% 10% 3% 12% 16% 1% 16% 2% 2% 100% Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 330 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 2: Belgia ESK:n rahoituksen jakautuminen loimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 38% 35% 44% 43% 39% 371. 5 23. 6 11,4 23,2 429. 7 86% 5% 3% 5% 100% V. »OV. 4% 6% 9% 100% 24% 14% 20% 4% 10% 8% 5% 9% 0% 7% 100% Tuens/1000 benk 16,1 8. 2 4. 8 1. 0 5. 2 4,0 1. 3 1. 8 0. 0 1. 1 43. S % 37% 19% 11% 2% 12% 9% 3% 4% 0% 3% 100% * Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 331 Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 3: Tanska ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 47% 50% 49% 0% 47% 56. 5 1. 4 0. 4 0. 0 58,4 97% 2% 1% 0% 100% V. 93% 3% 4% 0% 100% 41% 17% 19% 1% 10% 7% 0% 1% 0% 4% 100% Tuens/1000 henk 4. 4 2. 1 2. 0 0. 1 1. 1 1. 6 o. o 0. 1 0. 0 0. 1 11,5 % 38% 18% 17% 1% 10% 14% 0% 1% 0% 1% 100% ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, lieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b! Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä * Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 332 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 4: Saksa ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä 48% 52% 58% 58% 50% 1214. 1 9. 3 0. 0 275. 0 1. 498,5 81% 1% 0% 18% 100% 79% 1% 5% 15% 100% % 16% 16% 6% 6% 2% 43% 2% 3% 0% 4% 100% Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen e. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvisuminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuens/1000 henk 3. 2 2. 3 1. 2 1. 4 1. 3 8. 1 0. 3 0. 7 0. 0 0. 0 18,3 % 17% 12% 6% 8% 7% 44% 2% 4% 0% 0% 100% Ml Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 333 Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 5: Kreikka ESR:n r a h o i t u k s en j a k a u t u m i n en toimen m u k a an ESR:n rahoitus •/. %:ia kokonais kustannuksista T u e n s a a j at 1000 henk % Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä E S R. n r a h o i t u k s en j a k a u t u m i n en aiheen m u k a an (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. TyöU hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4 a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä T u e n s a a j at / 1000 a s u k a s ta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3 a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4 a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä 79% 0% 2% 19% 100% % 4% 3% 10% 2% 15% 8% 1% 54% 2% 0% 100% Tuens/1000 henk 4. 9 4. 6 11. 7 2. 5 27,3 8. 1 0,4 31. 7 19. 2 0,3 110,7 66% 0% 76% 74% 68% 1. 050. 3 0. 0 3. 0 98. 1 1. 151. 4 9 1% 0% 0% 9% 100% % 4% 4% 11% 2% 25% 7% 0% 29% 17% 0% 100% Ml Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 334 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 6: Espanja ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen d. Miesten ja naisten yhdenveruislen mahdollisuuksien edisUminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 61% 69% 64% 62% 63% 6630. 6 496. 4 433. 8 213. 9 7. 774,8 85% 6% 6% 3% 100% 67% 21% 6% 6% 100% % 26% 24% 10% 3% 10% 9% 3% 15% 0% 0% 100% Tuens/1000 henk 29,0 28,0 10,8 5,1 38. 5 22,1 3. 8 58. 2 2. 7 11,1 2094 % 14% 13% 5% 2% 18% 11% 2% 28% 1% 5% 100% * Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. Seistemäs vuosikertomus — Raketmerahastoista 1995 335 Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 7: Ranska ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 33% 0% 52% 43% 39% 2264,3 0. 0 0. 2 4. 155,1 6. 419,6 35% 0% 0% 65% 100% 36% 0% 5% 58% 100% % 15% 25% 18% 1% 20% 14% 0% 0% 0% 7% 100% Tuens/1000 henk 27,3 42. 9 16. 8 0. 8 8. 9 14. 0 0. 1 0. 2 o. o 0. 0 111,0 % 25% 39% 15% 1% 8% 13% 0% 0% 0% 0% 100% » ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. TyöU hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, lieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edisUminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvisuminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 336 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 8: Irlanti ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 44% 75% 80% 63% 46% 897,6 3. 7 0,0 95. 1 996,4 90% 0% 0% 10% 100% 89% 1% 1% 9% 100% % 12% 44% 22% 1% 4% 13% 0% 4% 0% 0% 100% Tuen t/l 000 henk 22,8 74. 0 82,5 10. 7 43. 5 45. 0 0. 0 4. 2 0. 0 0. 0 282. 7 % 8% 26% 29% 4% 15% 16% 0% 1% 0% 0% 100% ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, lieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä il * Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 337 Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 9: Italia ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 57% 0% 51% 61% 56% 1. 856,4 0,0 5. ? 37. 3 1. 899,6 98% 0% 0% 2% 100% 90% 0% 6% 3% 100% % 19% 27% 8% 5% 11% 11% 5% 7% 2% 6% 100% Tuens/1000 henk 7. 8 8. 2 1. 4 1. 1 2. 4 3,7 0. 7 5. 6 2. 4 0. 1 33. 4 % 23% 25% 4% 3% 7% 11% 2% 17% 7V. 0% 100% ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilta 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. TyöU hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä jYhtecnsä Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 338 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 7r ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko lOr Luxemburg ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 45% 45% 45% 45% 45% 8,6 1. 4 0,0 0,0 10,0 86% 14% 0% OV, 100% 82% 12% 5% 0% 100% % 22% 12% 40% 5% 4% 8% 0%. 6% 0% 4% 100*/. Tuens/1000 henk 2. 9 2,7 3,6 2,5 3,6 9. 5 0,0 1. 2 0. 0 0,0 26,0 % 11% 10% 14% 10% 14% 37% 0% 5% 0% 0% 100% * Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 339 Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 11: Alankomaat ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä ESR: n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 41% 45% 46% 42% 42% 292,7 1. 0 0. 0 66. 9 360,6 81% 0% 0% 19% 100% 62% 0% 5% 33% 100% % 42% 27% 3% 1% 17% 10% 0% 0% 0% 0% 100% Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvisuminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuens/1000 henk 10. 9 0,1 0. 3 0,1 8. 1 4. 0 0,0 0. 0 o. o 0. 0 23. 5 % 46% 0% 1% 0% 34% 17% 0% 0% 0% 0% 100% Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 340 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 7r ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 12: Itävalta ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4 a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä 41% 44% 48% 42% 42% 128. 7 17. 2 0. 0 12. 7 158,7 81% 11% 0% 8% 100% 63% 13% 5% 18% 100% % 20% 4% 17% 11% 17% 23% 1% 0% 0% 6% 100% Tuensaajat / 1000 asukasta/aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuens/1000 henk 3,9 0,9 1. 5 1. 4 7,1 4,9 0,3 0. 0 0,0 0. 0 20,0 V. 20% 5% 8% 7% 36% 25% 2% 0% 0% 0% 100% Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 341 Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 13: Portugali ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 74% 74% 76% 75% 74% 1. 917,1 60. 0 0. 3 362,8 2J40. 2 82% 3% 0% 16% 100% 82% 4% 3% 11% 100% % 14% 9% 7% 0% 2% 15% 5% 46% 1% 1% 100% ' ' Tuens/1000 henk 35. 7 7. 8 10. 6 0,0 2,7 34. 7 0. 5 125. 0 20,8 0. 0 237,8 '"'"-" % 15% 3% 4% 0% 1% 15% 0% 53% 9% 0%. 100% ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuensaajat/1000 asukasta/aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen ' b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. i. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 342 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 7r ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 14: Suomi ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 31% 48% 49% 31% 31% 132,7 4,9 0,0 63. 0 200. 6 66% 2% 0% 31% 100% 56% 6% 2% 36% 100% % 33% 19% 5% 1% 22% 12% 3% 4% " 0% 1% 100% Tuens/1000 henk 11,4 10,4 1,2 0. 4 64,6 5. 7 1. 4 0. 9 0. 0 0,0 96,0 % 12% 11% 1% 0% 67% 6% 1% 1% 0% 0% 100% ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 343 Liite 7: ESR:n rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 15: Ruotsi ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen e. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämäin siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisjen voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä ESR:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 37% 0% 50% 0% 37% 281. 3 0. 0 3. 5 0,0 284,7 99% 0% 1% 0% 100% 93% 0% 7% 0% 100% % 26% 16% 12% 1% 27% 7% 6%. 2% 0% 4% 100% Tuens/1000 henk 9. 0 5. 2 3. 4 0,1 60,5 1. 6 0,3 o. o o. o 0,4 80,5 % 11% 6% 4% 0% 75% 2% 0% 0% 0% 0% 100% * Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. 344 Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Liite 7: ESRrn rahoituksen jakautuminen toiminnan, aiheen ja tuensaajien mukaisesti* Taulukko 16: Yhdistynyt kuningaskunta ESR:n rahoituksen jakautuminen toimen mukaan Koulutus Työllisyystuki Tekninen apu Muut tukitoimenpiteet Yhteensä ESR:n rahoituksen jakautuminen aiheen mukaan (1994 hintoina) 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen e. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeuttaminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeuttaminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä Tuensaajat / 1000 asukasta / aihe 1. a. Pitkäaikaistyöttömien työelämään siirtyminen b. Työtä hakevien nuorten työelämään siirtyminen c. Työmarkkinoiden ulkopuolelle joutuvien henkilöiden sopeutuminen d. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien edistäminen 2. Työtekijöiden sopeutuminen teollisiin muutoksiin 3. a. Työllisyystilanteen kasvun ja vakauden edistäminen b. Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen tutkimuksen, tieteen ja teknologian aloilla 4. a. Koulutusjärjestelmien vahvistaminen ja parantaminen b. Virkamiesten koulutus Tekninen apu/Monia päämääriä Yhteensä E5R:n rahoitus % %:ia kokonais kustannuksista Tuensaajat 1000 henk % 41% 43% 51% 71% 42% 2. 906,5 200. 9 23,7 0. 5 3. 131,6 93% 6% 1% 0% 100% 89% 5% 3% 2% 100% % 16% 14% 15% 4% 9% 38% 1%. 0% 0% 4% 100% Tuens/1000 henk 12,4 9,5 8,7 3. 0 2. 8 17,1 0. 2 0,0 0,0 0. 4 54,1 % 23% 18% 16% 6% 5% 32% 0% 0% 0% 1% toov. * Tilanne vuoden 1996 puolivälissä. '!H LYHENTEET Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 347 ADAPT AFETT CEEP CES EAKR ECOS-OU VERTU RE EFTA EHTY EIP EIR EMOTR EMOTR-O EMPLOYMENT ENVIREG ESR EUROCHAMBRES EUROPARTENARIAT FORCEM HORIZON INTERREG ISDN KONVER KOR LEADER MD NOW PACTE PEACE PERIFRA PESCA PHARE Pk-yritykset RECHAR RECITE REGEN REGIS RESIDER RETEX SDEC SME SR STRIDE TTK TENs/RTE työvoiman teollisuuden rakennemuutok sopeuttamiseksi Yhteisöaloite sessa Teknologian parissa työskentelevien henkilöiden koulutusta Euroopassa ajava liitto Julkisten yritysten Euroopan keskus Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö Euroopan aluekehitysrahasto Keski- ja Itä-Euroopan kaupunkien yhteistyöverkko Euroopan vapaakauppaliitto Euroopan hiili- ja teräsyhteisö Euroopan investointipankki Euroopan investointirahasto Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosasto Yhteisöaloite inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi Yhteisöaloite ympäristön suojelemiseksi alueellisella tasolla Euroopan sosiaalirahasto Euroopan kauppa-ja teollisuuskamarien liitto • tukemisek tukeen oikeutettujen alueiden yritysten ja muualle Rakennerahastojen yhteisöön tai kolmansiin maihin sijoittautuneiden yritysten välisten yh teyksien edistämistoimi Ammatillista jatkokoulutusta hoitava säätiö (Espanja) Yhteisöaloite vammaisten ja vähäosaisten työelämään siirtymiseksi Yhteisöaloite raja-alueiden ja alueiden välisen yhteistyön edistämiseksi Digitaalinen monipalveluverkko Yhteisöaloite aseteollisuusalueiden uudistamiseksi Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline Yhteisöaloite maaseudun kehittämistä koskevien hankkeiden si Merentakainen departementti (Ranska) Yhteisöaloite naisten työmahdollisuuksien lisäämiseksi Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten välistä tietojenvaihtoa koske va ohjelma Yhteisöaloite sovinnon ja rauhan saavuttamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueen kreivikunnissa Aloite syrjäseutualueiden ja epävakaan toiminnan tukemiseksi Yhteisöaloite kalatalouden alalla Ohjelma Keski- ja Itä-Euroopan maiden taloudellisen kehityksen tuke miseksi Pienet ja keskisuuret yritykset Yhteisöaloite hiilikaivosalueiden uudistamiseksi Ohjelma Euroopan alueiden ja kaupunkien välisen verkon perustami seksi Maakaasuverkkoja koskeva yhteisöaloite Yhteisöaloite erittäin syrjäisten alueiden tukemiseksi Yhteisöaloite terästeollisuusalueiden uudistamiseksi Yhteisöaloite tekstiili- ja vaatetusteollisuusalueiden listamiseksi Euroopan alueen kehityssuunnitelma Yhteisöaloite pk-yritysten sopeuttamiseksi yhtenäismarkkinoille Suurhanke Yhteisöaloite "Tutkimus ja teknologia innovaatiotoiminnassa ja Euroo pan alueellinen kehittäminen" Tutkimus ja teknologinen kehittäminen Euroopan laajuiset verkot toiminnan monipuo 348 TO UCLAF UNICE-CONPRl URBAN YA YAO YMP YOA YOUTHSTART YT YTK Seistemäs vuosikertomus — Rakennerahastoista 1995 Toimenpideohjelma Petosten torjuntaa koordinoiva yksikkö (komissio) Euroopan yhteisön teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto Yhteisöaloite taantuvien kaupunkialueiden tukemiseksi Yhteisöaloite Yhteisöaloiteohjelma Yhteinen maatalouspolitiikka Yhtenäinen ohjelma-asiakirja Yhteisöaloite nuorten työelämään siirtymisen tukemiseksi Yleiskattava tuki Yhteisön tukikehys I. II IIHP I II. ;' i , -;. ' •. : • ' • • ' • : • • -. Hl. I •••••À ••: •. " 'i ""'•!l!'l{l!j>|ll1. :; •• ;• •. ;;-jà?iî;*M-i • ; \>\*-\i\W ^n ISSN 1024-4492 KOM(96) 502 lopullinen ASIAKIRJAT FI 13 03 05 Luettelonumero : CB-CO-96-557-FI-C ISBN 92-78-10834-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg