title: Förslag till rådets beslut rörande ingående av avtal på Europeiska gemenskapens vägnar om internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete inom området intelligenta tillverkningssystem mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Japan, USA, Norge och Schweiz

eurovoc_concepts:
competitiveness
computer assisted manufacturing
industrial cooperation
international agreement
research and development

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 10. 1996 KOM(96) 468 slutlig 96/0235 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT rörande ingående av avtal på Europeiska gemenskapens vägnar om internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete inom området intelligenta tillverkningssystem mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Japan, USA, Norge och Schweiz (framlagt av kommissionen) MOTIVERING I det bifogade meddelandet finns en redogörelse för bakgrunden till förslaget. 1. I förslaget ombeds rådet att godkänna och fastställa underskriften på bifogade avtal om internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete på området intelligenta tillverkningssystem med tredje länderna Australien, Kanada, Japan, USA, Norge samt Schweiz. Avtalet skall ingås genom skriftväxling. Avtalet kommer att lägga fast principerna för ett samarbete i forskning och utveckling på inom området gemenskapen och juridiska enheter i de tredje länderna. Såsom juridiska enheter inom gemenskapen kommer det fleråriga ramprogrammet, särskilt programmen om informationsteknik och om materialteknik för industriellt bruk, att vara lämpliga program för finansiering. tillverkningssystem mellan juridiska enheter intelligenta De regler som föreslås gälla för tilldelning, spridning och skydd av sådana immateriella rättigheter som uppstår genom samarbetet skall följa riktlinjerna i rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 26 juni 1992 (KOM(92) 202 slutlig). 2. De förutsättningar som anges i bilaga 2 i rådets beslut 5168/95 av den 10 mars 1995 skall äga tillämpning vid genomförandet av programmet om intelligenta tillverkningssystem i gemenskapen. Därför uppmanar kommissionen rådet att godkänna avtalet och ge kommissionen mandat att underteckna avtalet på gemenskapens vägnar. Avtalet kommer att träda i kraft den första dagen i månaden efter den dag då alla deltagare har godkänt avtalet. <L BILAGA en som eller skulle länder regioner samarbete med Forskning kring intelligenta tillverkningssystem (IMS) utförs för närvarande i en avsevärd skala i hela världen men bara på det nationella eller regionala planet. Ett mervärde skulle kunna uppnås genom innehar kompletterande expertis inom området. Om idéer och humanresurser på förenades tillverkningseffektiviteten kunna uppnås i hela världen. Under förutsättning att ett sådant samarbete utförs på ett rättvist sätt skulle det kunna accelerera prenormativa strävanden, påverka inriktningen av grundforskning och tillämpad forskning så att dessa inriktas mot frågor som har global betydelse och är relevanta för industrin, samt har positiva sidoeffekter för företag av alla storlekar inklusive små och medelstora företag genom att det underlättar för dessa att inträda på nya marknader. förbättring allmän nivån av för internationellt En tvåårig industristyrd förstudie inleddes i februari 1992 för att undersöka möjligheterna forskningssamarbete inom IMS. Deltagare i förstudien var Australien, Kanada, EG, fem av EFTA-länderna1, Japan och USA. Resultaten från förstudien visade att det under ömsesidiga villkor kan uppstå ett mervärde i ett sådant samarbete. Den internationella ledningskommittén, som inrättades för ett att vägleda och genomföra uppföljningsprogram i sin slutrapport. Resultaten från en därpå följande studie över industrins åsikter i Europa visade på att IMS- samarbetsmodellen rönte stöd. rekommenderade förstudien, Den 8 september 1994 begärde kommissionen mandat att förhandla intelligenta ett avtal om internationellt samarbete inom området Österrike, Finland, Norge, Sverige och Schweiz 3 avtal tillverkningssystem med berörda tredje länder (SEC(94)1255). Den 10 mars 1995 bemyndigade rådet kommissionen att förhandla i frågavarande antal (5168/95). Rådet förhandlingsdirektiv i syfte att sluta ett vetenskapligt och tekniskt avtal. Kommissionens förhandlingsläge måste ta full hänsyn till Europeiska gemenskapens politik, och till dess politik för forskning och teknisk utveckling i synnerhet. Gemenskapens målsättning skall vara att stärka den vetenskapliga och teknologiska basen för gemenskapens industri och att uppmuntra den till att bli mera internationellt konkurrenskraftig. antog ett 4. Förhandlingarna ledde till det bifogade avtalet att ingås genom ett utbyte av brev mellan EG och Australien, Kanada, Japan, USA, Norge och Schweiz. Avtalet skulle dokumentera en gemensam uppfattning om principerna för internationellt samarbete avseende forsknings- och utvecklingsaktiviteter inom IMS och inbegriper en beskrivning av målsättning, tekniska teman för IMS-samarbete, samarbetsformer och sätt, spridning och nyttjande av information, finansiering, genomförande av IMS, varaktighet, genomförande av IMS i Europa. 5. Beträffande medel för att genomföra IMS inom gemenskapen gäller villkoren fastställda i bilaga 2 till rådets beslut 5168/95 av den 10 mars 1995. Li RÅDETS BESLUT av den rörande ingående av avtal på Europeiska gemenskapens vägnar om internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete inom området intelligenta tillverkningssystem mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Japan, USA, Norge och Schweiz EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130m tillsammans med artikel 228. 2 första meningen och artikel 228. 3 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och med beaktande av följande: Internationellt samarbete inom området intelligenta tillverkningssystem kommer att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för industrin i Europa och kommer att bidra till att öka den europeiska industrins konkurrenskraft. En tvåårig genomförbarhetsstudie om internationellt samarbete inom området intelligenta tillverkningssystem visade att det finns ett mervärde i sådant samarbete. Rådet gav kommissionen mandat att föra förhandlingar om ett avtal med Australien, Kanada, Japan, USA, Norge och Schweiz. Ett avtal har slutits med dessa länder. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 internationellt Avtalet om inom området intelligenta tillverkningssystem mellan Europeiska gemenskapen och Australien, Kanada, Japan, USA, Norge och Schweiz godkänns härmed. Texten till avtalet bifogas detta beslut. forsknings- och utvecklingssamarbete Artikel 2 Rådets ordförande bemyndigas att utse den person som skall ha befogenhet att med bindande verkan för gemenskapen underteckna det avtal som anges i artikel 1. -T Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande Q Principer för internationellt samarbete om aktiviteter för forskning och utveckling inom området intelligenta tillverkningssystem mellan Europeiska gemenskapen och USA, Japan, Australien, Kanada och EFTA-länderna Norge och Schweiz (Rubrik, hälsning) Jag hänvisar till förhandlingar som ägt rum angående internationellt samarbete avseende forsknings- och utvecklingsaktiviteter inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan deltagarna, dvs. Europeiska gemenskapen, USA, Japan, Australien, Kanada samt EFTA-länderna Norge och Schweiz. Syftet med detta brev är att protokollföra den gemensamma förståelse som uppnåddes om samarbetsprinciperna för IMS. Brevet är ett komplement till de behörighetsregler som utvecklats av den internationella ledningsgruppen vid slutet av förstudien till IMS under 1994 och modifierar artikel VIII av behörighetsreglerna och artikel 1. 13 i bilaga 2 till behörighetsreglerna enligt nedan. Behörighetsreglerna och den bilagan är fogade till detta brev. 1. Målsättning intelligenta inom området Deltagare skall tillverkningssystem uppmuntra och underlätta samarbete mellan organ som finns inom deras respektive länder (inom medlemsländerna vad avser EG). Ett sådant samarbete måste garantera en balans mellan insats och utdelning, vara relevant för industrin samt grundas på principen om ömsesidigt intresse och förståelse. 2. Tekniska teman för IMS-samarbete Samarbetet kommer till en början att omfatta följande fem tekniska teman a) frågor kring produkters sammanlagda livscykel, ^ SV/03/95/62700Öb^P00 (EN) \ gc/gc b) frågor kring bearbetning, c) verktyg för strategi, planering och formgivning, d) mänskliga, organisatoriska och sociala frågor samt e) frågor kring det virtuella och utökade företaget. Andra teman kan komma att behandlas inom ramen för IMS, men en garanti för att nya tekniska teman överensstämmer med regeringarnas politik och de deltagande regionernas industriella prioriteringar måste ges. 3. Samarbetsformer och sätt Samarbete kommer att omfatta att organ deltar i projekt i enlighet med det gemensamt antagna förfarandet för att skapa och driva internationella konsortier och det kan omfatta besök, utbildning och utbyte av vetenskapsmän, ingenjörer och annan lämplig personal i syften som är relevanta för att framgångsrikt genomföra och slutföra projekten. 4. Spridning och nyttjande av information Frågor som uppstår kring immateriella rättigheter (IPR) som uppkommer genom de projekt som utförs inom ramen för IMS, i kommer behörighetsreglerna. Detta tillägg kommer att ändras i artikel 1. 13 för att återspegla att Österrike, Finland och Sverige är medlemmar i Europeiska unionen. av bestämmelserna att omfattas tillägg 2 i 5. Finansiering Finansiering av gemensam verksamhet kommer att ges i mån av tillgång till medel, omfattas av tillämpliga lagar och bestämmelser, och den politik och de program som deltagarna har. Varje deltagare finansierar sitt eget deltagande. Varje deltagare skall bidraga - kontant eller in natura - på ett skäligt sätt interrregionala sekretariatet och för täckande au dess kostnader. till genomförandet au uppgifterna för det 6. Genomförande av IMS representanter för deltagarna internationella Utsedda ledningskommittén kommer att vara förbindelselänken mellan kommittén och respektive lands förvaltning och regering. Deltagarnas representanter ska övervaka genomförandet med avseende på IMS syfte, principer och programstruktur. De ska underlätta arbetet och dessutom ha följande funktioner: i den Underlätta ett bra samarbete mellan regionala sekretariat. Utbyta information om lokala sedvänjor, lagar, bestämmelser och program som är relevanta för samarbetet. Underlätta för små och medelstora företag att delta direkt och indirekt i IMS-programmet. Detta innebär speciellt tillgång till elektronisk sökning av partner och ett elektroniskt register över intresseanmälningar. statliga Förelägga regeringar förvaltningar ledningskommitténs rekommendationer att ta in nya deltagare för beslut. eller Deltagarna skall organisera, leda eller utse sina respektive regionala sekretariat. De regionala sekretariatens ansvarsområden skall i synnerhet inkludera följande: Underlätta att projekt väljs ut på regional nivå och i enlighet med de regler och bestämmelser som finns i deltagarens region. Underlätta bildandet av konsortier inom regionerna och över gränserna. Arbeta med regionala infrastrukturgrupper för att underlätta för IMS. 3 7. Varaktighet IM S-programmet kommer att ha en varaktighet på tio år, och varje deltagare har rätt att dra sig ur när som helst med en uppsägningstid på tolv månader. Deltagarna kommer att se över principerna för samarbetet efter fem år för att utläsa huruvida samarbetet ska fortsätta, modifieras eller avslutas. Detta ersätter artikel VIII i behörighetsreglerna. 8. Genomförande av IMS i Europa Europeiska gemenskapen, Schweiz och Norge förbehåller sig rätten att handla tillsammans såsom en enda europeisk region, att vara representerade av en gemensam delegation i den internationella ledningsgruppen och att ha ett enda europeiskt sekretariat för IMS. Europeiska kommissionen kommer att ge det nödvändiga stödet för dess regionala sekretariat. Detta brev, tillsammans med deltagarnas godkännande, komplementerar och modifierar behörighetsreglerna och ger uttryck för den gemensamma förståelsen kring principerna för IMS-samarbetet. Jag skulle uppskatta mottagandet av Er snabba bekräftelse av denna försändelse. (slutfras) • 1^ Behörighetsregler för ett program för internationellt samarbete om avancerad tillverkning I. SYFTE Detta dokument lägger fram behörighetsregler för deltagare i programmet om intelligenta tillverkningssystem (IMS) för det internationella samarbetet inom forskning och utveckling av intelligenta tillverkningssystem. Dessa behörighetsregler syftar inte till att skapa förpliktelser under internationell eller nationell lag. II. MÅLSÄTTNING Målsättningen för IMS-programmet är följande: A. Att möjliggöra mera avancerade tillverkningsprocesser. B. C. D. E. F. G. H. I. Att förbättra den globala miljön. Att öka effektiviteten med vilken förnyelsebara och icke-förnyelsebara resurser används. Att skapa nya produkter och villkor som avsevärt förbättrar användarnas livskvalitet. Att förbättra kvaliteten på tillverkningsmiljön. Att utveckla en erkänd och respekterad tillverkningsdisciplin, som kan främja överföringen av kunskap till kommande generationer. Att reagera effektivt på globaliseringen av tillverkningen. Att utvidga och öppna marknader över hela världen. Att främja en världsomspännande professionalism inom tillverkning genom att ge globalt erkännande och inrätta en utbildning för tillverkning. För att uppfylla denna målsättning bör IMS-programmet vara en katalysator för A. B. C. världsomspännande samarbete inom tillverkningsområdet mellan små och medelstora företag, användare och leverantörer, universitet och regeringar, spridning över hela världen av resultaten av viktiga förbättringar i tillverkningen, utveckling av globala rekommendationer för tillverkningsnormer genom samarbete kring möjliga standardiseringar. 44 D. bedömning och prioritering för ett globalt samarbete om utveckling av tillverkningsprocesser, E. förmedling, förståelse och användning av enhetliga riktlinjer, bestämmelser och avtalsmodeller som respekterar deltagarnas och projektpartnernas immateriella rättigheter (IPR). III. BAKGRUND Förstudien för att definiera IMS-programmet hade följande sex deltagare: O O O O O O Australien Kanada Europeiska gemenskapen (EG) De deltagande EFTA-länderna: Österrike, Finland, Sverige, Norge och Schweiz Japan USA EG och EFTA-länderna uppträdde tillsammans som en samlad europeisk region. Deltagarna genomförde förstudien i enlighet med behörighetsreglerna för förstudien om internationellt samarbete om avancerad tillverkning. Den internationella ledningskommittén för förstudiens genomförande förklarade i sin slutrapport att studien visade att ett internationellt samarbetsprogram för forskning och utveckling av avancerad tillverkning kan struktureras rättvist och fördelaktigt med rättvisa och fördelaktiga resultat. Den internationella ledningskommittén för förstudiens genomförande rekommenderade i sin slutrapport att man inleder IMS-programmet och föreslog ledningsstruktur, tekniska teman och immaterialrättsliga regler (IPR) för detta. IV. PRINCIPER Tillverkning är en väsentlig välståndsfaktor och den är avgörande för etableringen av en sund ekonomisk bas för ekonomisk tillväxt. Behovet av förstklassiga tillverkningsprocesser har blivit livsviktigt efter uppkomsten av globala marknader. Forskning och utveckling på ti 11 verkningsområdet har en allt större betydelse för tillverknmgssprocesserna. Det pågår omfattande forskning kring avancerad tillverkning i hela världen. 12 Ett effektivt styrt internationellt samarbete inom forskning och utveckling av avancerad tillverkning kan bidra till att förbättra tillverknmgssprocesserna. Följande aspekter bör ligga till grund för det internationella samarbetet om avancerad tillverkning: A. B. C. D. E. F. Bidrag till och utbyte av ett sådant samarbete skall vara rättvist och balanserat. Samarbetsprojekt skall ha betydelse för industrin. Samarbetsprojekt skall genomföras av interregionala, geografiskt fördelade konsortier. Samarbetsprojekt kan uppstå när som helst i innovationscykeln. Resultaten från samarbetsprojekten delas genom en kontrollerad informationsspridning, som skyddar och rättvist fördelar immateriella rättigheter som uppstått eller tillförts under projektets gång. IMS-projekt som sponsras av regeringar eller använder offentliga resurser får inte inbegripa kommersiell forskning och utveckling. V. PROGRAMSTRUKTUR OCH FINANSIERING IMS-programmet är ett internationellt samarbete, där deltagarna tillsammans arbetar för att öka industrins konkurrenskraft, för att lösa problem som tillverkningsindustrin i hela världen står inför, och utveckla avancerad tillverkningsteknik och system för att gagna mänskligheten. IMS-programmet skall vara så brett som det är praktiskt möjligt. A. IMS-programmet har en ledningsstruktur, som består av följande: 1. 2. 3. En internationell IMS-ledningskommitté, ett interregionalt sekretariat, och regionssekretariat, IMS-programmet kommer att omfatta projekt inom de tekniska teman som beskrivs i bilaga 1. Projektpartnerna måste följa de IPR-bestämmelser som beskrivs i bilaga 2, och som omfattar obligatoriska minimikrav, ickc-obligatoriska bestämmelser som bör beaktas, samt frivilliga bestämmelser. •13 B. Finansiella medel till ledningsstrukturen: 1. Varje deltagare finansierar sitt eget deltagande. 2. 3. 4. Deltagarna väljer sin egen finansieringsmetod. Deltagarna bidrar på ett rättvist sätt med medel eller in natura för att täcka omkostnaderna för driften av det interregionala sekretariatet. Deltagarna är ansvariga för att upprätthålla sin egen delegation och uppfylla alla nödvändiga ekonomiska förpliktelser. C. Finansiella medel till projekten: 1. 2. Deltagarna finansierar sitt eget deltagande. Deltagarna väljer sin egen finansieringsmetod. VI. LEDNINGSSTRUKTUR A. Internationella IMS-ledningskommittén: IMS-programmet övervakas av en internationell IMS-ledningskommitté, vars medlemmar skall vara framträdande representanter för deltagarnas industriella, akademiska eller offentliga sektor med kunskap om tillverkning. De skall både vilja och kunna avsätta nödvändig tid och krafter för att leda IMS-programmet. 1. Kommitténs sammansättning: Två medlemmar och en observatör per deltagare. Det samlade antalet medlemmar och observatörer kommer att stiga efterhand som fler deltagare tas in i enlighet med förfarandet i avsnitt 9. Delegationsmedlemmarna kan komma från vardera deltagares industriella, akademiska eller offentliga sektor. Ett tungt vägande deltagande från industrin bör eftersträvas. Minst en av de två medlemmarna skall komma från industrisektorn, och delegationsledaren får inte komma från den offentliga sektorn. Medlemmarna bör utnämnas för en längre tidsperiod. Däremot kan observatörer skifta efter behov. Varje deltagares delegation till mötena i den internationella IMS- ledningskommittén får ha med sig två representanter från sitt utsedda regionala sekretariat. 14 2. 3. 4. Den internationella IMS-ledningskommittén skall endast fatta beslut i samförstånd. Ordförande: Ordförandeskapet i den internationella IMS- ledningskommittén skall rotera mellan de sex deltagarna. Mandatperioden är två år. När en deltagare har ordförandeskapet har denne ansvaret för att driva det interregionala sekretariatet. Kanada har det första ordförandeskapet. Det andra ordförandeskapet innehas av Australien som är vice ordförande under Kanadas ordförandeskap, så att kontinuiteten säkras. EFTA får det tredje ordförandeskapet. Ordningsföljden för därpå följande ordförandeskap kommer att bestämmas under IMS-programmet tredje år. Ansvar: Internationella IMS-ledningskommittén skall rekommendera inriktningar och strategier för att genomföra och utveckla IMS-programmet, inklusive frågan om nya deltagare. Kommittén skall vidare a. b. c. d. e. f. g. h. ge allmän ledning, bestämma strategiska prioriteringar och övervaka programmets genomförande, sponsra och godkänna nya IMS-dokument, vid behov tillsätta tillfälliga expertgrupper eller kommittéer t. ex. vid tekniska och juridiska frågor, när projektet så kräver, övervaka det interregionala sekretariatet, främja IMS internationellt och främja att tillverkning blir en allmän fackdisciplin, godkänna projekt i enlighet med avsnitt 9, garantera att projekt och arbete inom detta program utförs i enlighet med det syfte, de principer och den programstruktur, samt som deltagarna kommit överens om samt främja kommunikationen mellan den internationella IMS- ledningskommittén, det interregionala och regionala sekretariaten och projektpartnerna. 1 5 B. Det interregionala sekretariatet: Den deltagare som innehar ordförandeposten i den internationella IMS-ledningskommittén, skall vara ansvarig för ledningen av det interregionala sekretariatet. Det interregionala sekretariatet skall ansvara för att 1. tillhandahålla logistiken till interregionala förslag, 2. förvara och dela ut IMS-mötesdokument och andra dokument, 3. 4. 5. 6. tillhandahålla logistik för interregional marknadsföring under ledning av internationella IMS-ledningskommittén, utbilda nya och potentiella deltagare, sprida information om pågående och avslutade projekt, hjälpa till vid bildandet av interregionala konsortier, samt 7. förbereda och anordna studier eller verksamhet på ledningskommitténs anmodan. C. Regionala sekretariat: Deltagarnas regeringar och/eller offentliga förvaltningar och offentliga organisationer inrättar och leder sina respektive regionala sekretariat efter eget gottfinnande. De regionala sekretariaten skall för att främja IMS-programmet ha ansvar för att 1. tillhandahålla den regionala logistiken till interregionala förslag, 2. förvara och dela ut IMS-mötesdokument och andra dokument inom regionen, 3. 4. 5. 6. tillhandahålla logistik för regionala möten och marknadsföring, sprida information om pågående och avslutade projekt inom regionen, hjälpa till vid bildandet av regionala och interregionala konsortier, stödja regionala delegationers deltagande i internationella IMS- ledningskommitténs möten, 7. underlätta regionala val och undersökningar, •16 8. arbeta med regionala infrastruktur-grupper för att underlätta IMS- programmet. VII. INLEDNING AV IMS-PROGRAMMET IMS-programmet inleds, så snart 1 ) alla deltagare har ratificerat behörighetsreglerna för IMS-programmet, 2) den internationella IMS-ledningskommitténs medlemmar har utnämnts, och 3) de regionala sekretariaten har utsetts. VIII. AVSLUTNING AV IMS PROGRAMMET IMS-programmet avslutas på tioårsdagen för det fastställda inledningsdatumet för programmet, såvida inte regeringarna och/eller de offentliga förvaltningarna beslutar något annat under programmets sjunde år. IX. TILLTRÄDE AV NYA DELTAGARE A. Regeringen och/eller den offentliga administration i regionen som ansöker skall först uppfylla IMS-programmets behörighetsregler. B. Efter att ha ratificerat IMS-programmets behörighetsregler kan projektpartner från den ansökande regionen bilda konsortier efter övriga parters medgivande. Bidragen från den ansökande regionens partner skall övervakas under en viss tid, så att en översikt av den ansökande regionens deltagande kan byggas upp. C. När denna tid har gått ut (och det kan röra sig om flera år), skall regeringarna och/eller de offentliga förvaltningarna på grundval av rekommendationer från internationella IMS-ledningskommittén, fatta beslut om huruvida den ansökande regionen skall representeras i den internationella IMS-ledningskommittén. X. BILDANDE AV KONSORTIER De regionala sekretariaten och det interregionala sekretariatet kommer att gemensamt hjälpa till vid bildandet av konsortier för IMS-projekt. A. Grundläggande dokument för bildandet av konsortier Det interregionala sekretariatet och de regionala sekretariaten skall gemensamt och på grundval av IMS-programmets behörighetsregler upprätta ett grundläggande dokument som förklarar: Programmets organisation. -17 Verksamhetens struktur och mål. Krav för antagning av projekt och konsortium. Tekniska teman. Utvärderings- och urvalsprocess och gällande kriterier. B. Internationell samordningspartner En internationell samordningspartner skall utses av varje konsortium. Den utnämnda internationella samordningspartnern skall vara ett industriföretag med nödvändiga resurser för att genomföra projektet och en bevisad kapacitet att leda invecklade internationella projekt. Den internationella samordningspartnerns uppgift inkluderar att 1. samordna bildandet av konsortier, 2. 3. 4. 5. samordna förebådande av fullständiga anbuds- och samarbetsavtal, vara den första kontakten för all kommunikation mellan konsortiet, den internationella IMS-ledningskommittén och det interregionala sekretariatet, underlätta projektets genomförande, samordna arbetet med förberedelse till projektgenomgång och informationsspridning. C. Förteckning över intresserade enheter Det regionala sekretariatet skall inom sin region skicka ut grundläggande dokument, upplysningar om nationella finansieringsmöjligheter och nationell tidsplan för IMS-programmet till alla organisationer i den industriella, akademiska och offentliga sektorn, som kan identifieras som möjliga projektpartner. Sekretariatet sammanställer sedan en förteckning över intresserade enheter. Förteckningen skall omfatta de olika intresserade enheternas intresseområde och potential. D. Utbyte av förteckningar över intresserade enheter Denna förteckning skall uppdateras regelbundet och skickas ut till alla andra regioner genom det interregionala sekretariatet. Det regionala sekretariatet sammanställer också förteckningar över intresserade enheter från andra regioner och skickar dessa till de nationella enheter, som kan tänkas ha liknande intressen. 18 Det regionala sekretariatet odlar gemensamma intressen mellan nationella och utländska enheter och underlättar bildandet av konsortier. E. Utbyte av projektförslag Varje intresserad enhet kan lägga in preliminära förslag till det regionala sekretariat som den tillhör, så att bildandet av internationella konsortier främjas. Det regionala sekretariatet skickar ut dessa förslag till alla intresserade enheter i förteckningen. Med ledning av denna information kan potentiella partner arbeta för att bilda internationella konsortier. XI. UTVÄRDERING. URVAL OCH GENOMGÅNG AN PROJEKT Förslag skall vara överensstämmande med de principer, den programstruktur och de regler om immateriella rättigheter som finns i behörighetsreglerna. A. Kriterier för val av projekt 1. Betydelse för industrin. 2. Överensstämmelse med tekniska teman i bilaga 1 med de eventuella ändringar som görs från tid till annan av internationella IMS- ledningskommittén. 3. Vetenskapliga och tekniska fördelar. 4. Genomförandepotential och affärsmässig potential. 5. Överensstämmelse med reglerna för immateriella rättigheter i enlighet med bilaga 2 med de eventuella ändringar som görs från tid till annan av internationella IMS-ledningskommittén. 6. Mervärde. B. Kriterier för val av konsortier 1. Interregional fördelning av partner: Partnerna i konsortiet måste komma från minst tre deltagare. 2. Balans mellan insats och utdelning: Partnerna i konsortiet skall påvisa att förhållandet mellan bidrag till och utdelning från deltagande är rättvist och balanserat. Därför bör bidrag identifieras efter typ (inklusive bidrag in natura som t ex. utrustning, 09 faciliteter, personal, dokumentation, metoder och bakgrundsmaterial, som vederbörande innehar de immateriella rättigheterna till) och efter värde för varje partner och grupp. 3. Interregional ledning: Det interregionala konsortiet skall välja en internationell samordnare för konsortiet. 4. Spridning av resultat: Konsortiet är förpliktigat att sprida information om projektresultat inklusive erfarenheter från bildandet och ledningen av IMS-konsortier, samt att upplysa om tekniska resultat, om detta medges enligt reglerna för immateriella rättigheter. Vidare skall man lägga fram en plan för hur informationsspridningen skall ske. C. Projektutvärdering: Processen för projektutvärdering omfattar tre stadier. 1. Utvärdering av projektbeskrivning Konsortiet skall utarbeta en översikt över planerad forskning. Översikten skall överlämnas till de regionala sekretariaten för en inledande regional genomgång. Varje delegation utarbetar en rekommendation till den internationella IMS-ledningskommittén. Förslagsgivare, vars projekt inte godkänts, skall få besked varför deras projekt inte kan ges stöd. 2. Utvärdering av slutgiltiga projekt Konsortiet skall presentera ett slutgiltigt förslag i standariserad form för detaljerad utvärdering i samtliga partners regioner. Det slutgiltiga förslaget skall omfatta varje partners formella förpliktelse i förhållande till IMS- programmets principer, struktur och regler för immateriella rättigheter, inklusive ett underskrivet samarbetsavtal med ett avtal avseende immateriella rättigheter. 3. Slutgiltigt godkännande Slutgiltigt godkännande skall ges av internationella IMS-ledningskommittén på grundval av regionala rekommendationer och presenterade förslag. ^ D. Projektgenomgång Den internationella IMS-ledningskommittén skall övervaka och regelbundet se över projektens utveckling. Varje konsortium skall, för att underlätta detta, en gång om året presentera en sammanfattande rapport i standariserad form till den internationella IMS-ledningskommittén. Varje region kan se över utvecklingen hos regionala partner, när helst den finner det passande. XII. IMS ROLL I FÖRHÅLLANDE TILL SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG, UNIVERSITET OCH OFFENTLIGA FORSKNINGSINSTITUT Var och en av deltagarna och den internationella IMS-ledningskommittén skall utarbeta sätt för direkt eller indirekt värvning av små och medelstora företag till IMS- programmet. Dessutom bör alla regioner överväga verksamheter som t. ex. A. B. tydlig och väldokumenterad rådgivning i frågor rörande immateriella rättigheter (IPR), översikt över begränsningar i lagar eller praxis som finns inom deltagarnas områden och vilken praktisk betydelse de har, C. informationstjänster för att besvara enkla frågor, D. E. elektronisk partnerförmedling som speciellt vänder sig till små och medelstora företag, elektroniskt register över intresseanmälningar från små och medelstora företag, som vill ansluta sig till nuvarande eller kommande projektgrupper, F. löpande "journal" över IMS-erfarcnheter av ekonomiska bidrag från projektlag, G. informationstillfällen speciellt inriktade mot olika små och medelstora företagssektorer. Listan är inte uttömmande och forskning bör fortsätta vid sidan om programmet såsom det utvecklas för att övervaka de små och medelstora företagens deltagande och identifiera framtida behov. Listan kan även vara användbar för att uppmuntra universitet och statliga forskningsinstitut att delta. Det är nödvändigt att utnyttja högskolornas roll som utbildare för att sprida forskningsresultat till kommande generationers yrkesfolk. Z \ XIII. SPRIDNING AV RESULTAT Det är ytterst viktigt att sprida information och IMS-programmet kräver det. All informationsspridning måste dock ske i överensstämmelse med reglerna för immateriella rättigheter (IPR) i bilaga 2. Detta gäller också för spridande av interimistiska och slutgiltiga tekniska resultat från projekten. Informationsspridning kommer att ske på projektstadiet, regionala stadiet och interregionala stadiet. Spridandet kan ske genom skriftliga rapporter, internationella symposier och akademiska publikationer. Bilaga 1 Tekniska teman till ett samlat program för intelligenta tillverkningssystem (IMS) enligt förslag från ITC Temaförteckningen nedan bör uppmuntra möjliga projektansökande till att utarbeta förslag som tydligt bidrar till kravet på globalt samarbete. Projektförslag som visar att globalt samarbete löser dessa teman bättre än regionala projekt bör prioriteras. 1. Frågor avseende produkters sammanlagda livscykel O Framtida allmänna tillverkningssystem. Exempel på detta tema är förslag om "snabbtillverkning", "den fraktala fabriken", "bionisk tillverkning", "holistisk företagsintegration" osv. O Intelligenta kommunikationsnät för informationsprocesser i tillverkningen. Kommunikationsnät, kommunikationsverktyg och deras tillämpningar måste förbättras för att man skall förstå hur pass effektiv global distribution och global anskaffning är. O Miljöskydd, minimal förbrukning av energi och material. Frågeställningarna om miljö, energi och material har blivit så komplicerade att de bara kan bemötas genom samarbete med en rad specialister. Eftersom förhållandena inom detta område skiljer sig mycket mellan olika regioner är det nödvändigt att nå en gemensam överenskommelse och en harmoniserad inställning till tillverkningsteknikens förhållningssätt till miljöskydd. O Återvinning och upprustning Det har hitintills varit nästan omöjligt att i en region återvinna en produkt från en annan region. Detta kan på lång sikt skada det fria handelsutbytet mellan regionerna väldigt mycket. Därför bör allmänt accepterade metoder och nya idéer för återvinning utarbetas under IMS-paraplyct. O Metoder för att mäta den ekonomiska situationen på företag Trots tillverkningsspecialisternas strävanden uppstår nya problem fortare än de gamla problemen hinner lösas och tillämpas inom tillverkningsområdet. Det beror ofta på att varken bedömningen av nya tillverkningssystem eller metoderna för att mäta den ekonomiska situationen är harmoniserade. Därför bör IMS-samarbetet stödja projekt för att utveckla tydliga specifikationer för övervakning och för mätmetoder som kan leda till en gemensam förståelse för utvärderingen av nya tillverkningssystem. '£<> 2. Tillverkningsprocesser Följande teman kan fastställas för att täcka behovet av snabba reaktioner på skiftande behov och för att spara mänskliga och materiella resurser samt för att förbättra de anställdas arbetsmiljö: O Rena tillverkningsprocesser, som minskar effekterna på miljön. System för att minska utsläpp från tillverkningen. System för att minska avfall från tillverkningen. System för att i förväg bedöma fabrikens (tillverkningens) livscykel. O Energisnåla processer, som kan täcka tillverkningsbehovet med en minimal energiförbrukning. Minimal energiförbrukning. Integrerade processcykler för minskad energiförbrukning Moduler av energihushållningstyp. Produktionsstyrningsteknik av energihushållningstyp. O Teknisk innovation i tillverkningsprocesser. Metoder som snabbt kan producera olika produkter genom "snabba prototypmetoder". Flexibla tillverkningsprocesser med avseende på ändrade förhållanden på arbetsmarknaden, eller vid byten av produkter och material. O Ökad flexibilitet och självständighet i processmoduler som ingår i tillverkningssystem. Öppna distribuerade system med moduler som passar till både obemannade system, system med delvis bemanning och arbetskraftsintensiva system, och som kan anpassa systemkomponenter så att de passar för nya produkter. O Ökad interaktion eller harmoni mellan olika tillverkningskomponenter och tillverkningsfunktioner. "Pen infrastructure" i tillverkningen. Inbördes förbundna informationssystem som t ex. "fj ärridentifikation" mellan respektive moduler. 3. Verktyg för strategi, planering och utformning Tillverkning sker i en global ekonomi. Hur och var råvaror omvandlas är ett strategiskt beslut. Beslutet är komplicerat vad beträffar vad man skall tillverka, och var man skall tillverka eller köpa det i en ekonomi som blir allt mer globaliserad. Många av dagens tillverkningsorganisationer bygger på vertikala hierarkiska strukturer. Utvecklingen mot mera balanserade (hetrarkiska) strukturer kräver och kommer att fortsätta kräva stora förändringar av organisation, system och efter hur arbete utförs. Vi behöver metoder och verktyg för att hjälpa oss att fastställa lämpliga tillverkningsstrategier och för att utforma lämpliga organisationer och arbetsprocesser. Metoder och verktyg för att stödja industriell processförnyelseteknik. Formgivningsverktyg för att stödja analysen och utvecklingen av tillverkningsstrategier. Verktyg för datorstyrd konstruktion i ett utökat företag eller i en virtuell företagsmiljö. 4. Mänskliga, organisatoriska och sociala angelägenheter O Främjande- och utvecklingsprojekt för att förbättra tillverkningsindustrins profil. Ingenjörer inom tillverkningsindustrin står ofta nederst på löneskalan jämfört med andra ingenjörer, och yrket i sin helhet har låg status. Därför vill ITC att globalt kända, tungt vägande branschföreningar och utbildningsinstitutioner skall främja tillverkning som en fackdisciplin. I dessa förslag ingår upprättandet av internationella organisationer för att främja tillverkning. O Förbättrad kapacitet för utbildning och träning av arbetsstyrkan inom tillverkningen. Ingenjörsutbildningen har ofta tenderat att lägga större vikt vid teori än vid praktik. Dessutom har grundutbildningen inte alltid kunnat täcka industrins behov, eftersom de utexaminerade ofta har otillräckliga kunskaper. Detta har lett till industrier som är dåliga på att föra vidare innovation till framgångsrika produkter. Därför behövs omprioriteringar och ett närmare samband mellan industri och utbildningsinstitutioner. Ändringar i systemuppbyggnaden betyder att utbildning inom företag är en fortlöpande process med syfte att uppdatera kunskaper och att öka de anställdas potential - ett avgörande element i alla system. O Självständig utlandsbaserad verksamhet (integrering av kompletterande affärsverksamhet i närstående bolag) tS Den ursprungliga målsättningen med att förlägga verksamhet utomlands var att öka marknadsandelar och minska produktionskostnader; att utveckla den utskickade arbetskraften kom i andra hand. Men om dessa anläggningar får en ökad självständighet kan de reagera med en ökad flexibilitet på ändrade förhållanden i de områden de är förlagda till, och självständighet är förenligt med organisatoriska idéer om decentralisering, bemyndigande och utjämning av hierarkier. Det bidrar också till nationell utveckling i länderna där anläggningarna finns, samt främjar IMS målsättning att sprida grundläggande kunskaper inom tillverkning. O Företagets tekniska minne: bibehållande, utvecklande, tillträde Kunskap och informationskällor är ofta isolerade och låsta inom tillverkningsföretag. "Organisatorisk utbildning" är en strategi för att överföra denna kunskap till en gemensam ram eller en modell som leder till bättre beslutsfattande och det kan bli ett viktigt tema inom IMS. O Passande mätmetoder för nya paradigm Nya tillverkningsparadigm måste erbjuda ett överlägset alternativ vad gäller kostnader, kvalitet, leverans och flexibilitet. Kostnader, kvalitet och leverans är kända kriterier för masstillverkning, medan flexibilitet är nyckelordet för tillverkning enligt nya paradigm. Utvärderingsmetoder bör utvecklas för att underlätta för övergången till nya paradigm. 5. Frågor kring det virtuella eller utökade företaget Det utökade företaget är ett uttryck för marknadens krav på att föra in externa resurser i företag utan att för den sakens skull äga resurserna. Att inrikta sig på kärnverksamheter är vägen till framgång men att leverera produkter eller tjänster kräver att man förenar flera färdigheter i världsklass. Marknader som är stadda i förändring kräver en likaledes varierande blandning av resurser. Det utökade företaget som skall liknas vid det yttersta vad gäller anpassningsbara och omvandlingsbara tillverkningsresurser är målet. Processen kan tillämpas även inom större organisationer eftersom de allt oftare omvandlas till paraplyorganisationer för mindre enheter eller ämnesinriktade fabriker. Att driva ett utökat företag kräver att man anammar kommunikations- och databasteknik som är mer eller mindre spjutspetsartad. Men den huvudsakliga utmaningen är snarare organisatorisk än teknisk. Möjligheterna för forskning och utveckling inom detta område är följande: Metoder för att bestämma och stödja informationsprocesser och logistik på hela värdeskalan i det utökade företaget. dC Uppbyggnad av infrastruktur (affärsmässig, funktionell och teknisk) för att stödja tekniskt samarbete på hela värdeskalan t ex. parallell teknik i hela det utökade företaget. Metoder och angreppssätt för att sprida kostnader, ansvar och risker samt belöningar till det utökade företagets beståndsdelar. Lagarbete över gränserna mellan enskilda enheter inom det utökade företaget. z-i Regler för immateriell äganderätt vid forsknings- och utvecklingsprojekt Målsättning Bilaga 2 Dessa regler fastslår både tvingande bestämmelser och rekommenderade principer för partner som vill deltaga i ett projekt under intelligenta tillverkningssystemprogrammet (IMS). Målsättningen för dessa regler är att ge ett fullgott immaterialrättsligt skydd för den egendom som används eller skapas under gemensamma forsknings- och utvecklingsprojekt under IMS- programmet, samtidigt som de garanterar a) b) c) att förhållandet mellan bidrag till och utdelning från deltagare i sådana projekt är rättvist och balanserat, att man når en jämvikt mellan behovet av flexibilitet i förhandlingarna mellan partner och behovet av enhetligt tillvägagångssätt bland projekt och partner, att forskningsresultaten delas av partnerna genom en process som skyddar och rättvist fördelar eventuella immateriella rättigheter som skapats eller tillförts under samarbetet. Artikel 1 Definitioner 1. 1 AVRÄKNING: Fördelning av ersättning såsom royalties eller andra licensavgifter mellan en partner och en annan partner, där den förstnämnda partnern har ensamrätten eller är delägare till förgrunden och avslöjar, beviljar licens på, eller överlåter den till tredje man. 1. 2 NÄRSTÅENDE BOLAG: Juridisk enhet som, direkt eller indirekt, ägs eller kontrolleras av, eller befinner sig under samma ägandeförhållade eller under samma kontroll som en partner. Att befinna sig under gemensamt ägande eller vara kontrollerat av staten ger inte i sig status som närstående bolag. Ägande eller kontroll skall föreligga genom direkt eller indirekt a) ägande av över 50% av det nominella värdet av utfärdat aktiekapital, b) ägande av över 50% av de röstberättigade aktierna för val av styrelseledamöter eller personer med liknande arbetsuppgifter, eller annan rätt att välja eller utse styrelseledamöter eller personer med liknande arbetsuppgifter som har en majoritetsröst, eller c) ägande av över 50% av aktierna och genom kontraktsbestämmelser rätt att kontrollera hur företaget styrs eller drivs. £ € 1. 3 BAKGRUND: All information och immateriella rättigheter förutom bakgrundsrättigheter, som ägs eller kontrolleras av en partner eller dess närstående bolag och som inte är förgrund. 1. 4 BAKGRUNDSRÄTTIGHETER: Patent på uppfinningar och mönster samt på bruksmönster och ansökningar till sådana så snart de är offentliggjorda, som ägs eller kontrolleras av en partner eller dess närstående bolag, för vilken en licens behövs för projektarbetet eller för att förgrunden skall kunna utnyttjas kommersiellt, och som inte är förgrund. 1. 5 KONFIDENTIELL INFORMATION: All information, som inte är allmänt tillgänglig och som bara blir tillgänglig i förtroende enligt lag eller enligt skriftliga avtal om konfidentialitet. 1. 6 KONSORTIUM: Tre eller flera grupper som kommit överens om att gemensamt genomföra ett projekt. 1. 7 S AM ARBETS A VT AL: Ett eller flera avtal som skrivits under av alla partner i ett konsortium med avseende på projektets genomförande. 1. 8 FÖRGRUND: All information och immateriella rättigheter som först skapats, uppkommit, uppfunnits eller utvecklats under arbete i ett projektet 1. 9 GRUPP: Alla partner i ett givet projekt från en deltagares geografiska område. 1. 10 IMS-PROGRAM: Programmet för intelligenta tillverkningssystem. 1. 11 IMMATERIELLA RÄTTIGHETER: Alla rättigheter enligt artikel 2 (viii) i Konventionen om upprättande av Världsorganisationen för immateriell äganderätt (WIPO) undertecknad i Stockholm den 14 juli 19671 förutom varumärken, handelsbeteckningar och kommersiella namn och beteckningar. 1. 12 ICKE-VINSTDRI VANDE INSTITUTIONER: Juridisk enhet, offentlig eller privat, som upprättats eller organiserats för andra syften än att vara vinstdrivande, och som inte själv kommersiellt utnyttjar förgrund. 1. 13 DELTAGARE: Australien, Kanada, EU, gruppen av deltagande EFTA-länder (Österrike, Finland, Norge, Sverige och Schweiz), Japan och USA samt annat land eller geografisk region vars deltagande i IMS-programmet kan godkännas på sätt som beslutats av deltagarna. 1. 14 PARTNER: Juridisk eller fysisk person som deltar som kontrahent i ett samarbetsavtal för ett givet projekt. Se bilaga 3 *3 1. 15 PROJEKT: Forsknings- och utvecklingsprojekt, som genomförs av ett konsortium under IMS-programmet. 1. 16 SAMMANFATTANDE INFORMATION: Beskrivning av målsättning, status och resultat från ett PROJEKT och som inte röjer konfidentiell information. Artikel 2: Tvingande regler Ett samarbetsavtal skall alltid innehålla materiella villkor och regler som fullkomligt överensstämmer med var och en av punkterna 2. 3 - 2. 13 i denna artikel. Definitionerna i alla samarbetsavtal skall vara de som anges i artikel 1 i detta dokument. Om ett projekt eller en möjlig partner eller dennes närstående bolag är underställt offentliga krav enligt lag eller avtal, och dessa krav inverkar på rättigheter eller skyldigheter enligt samarbetsavtalet, skall den eventuella partnern innan samarbetsavtalet ingås tillkännage alla sådana kända krav till övriga partner. Partner skall säkerställa att ägande, användning, avslöjande och beviljande av licens på förgrund överensstämmer med dessa tvingande regler om projektet är underställt offentliga krav. Partner skall vid påbörjandet av ett projekt sinsemellan omgående informera varandra om vilka av deras närstående bolag som skall delta i utförandet av projektet och meddela varandra om alla ändringar bland de närstående bolagen som deltar under projektets gång. Partner kan utesluta närstående bolag från de rättigheter och skyldigheter som fastslagits här i enlighet med reglerna i samarbetsavtalet. Detta kan ske vid samarbetsavtalets ingående och omedelbart efter det att nya juridiska enheter har uppfyllt definitionerna för närstående bolag. Skriftligt avtal 2. 1 Partner skall ingå ett skriftligt samarbetsavtal som skall gälla för deras deltagande i ett projekt i enlighet med detta dokument. Ägande 2. 2 Förgrund skall ägas enbart av den partner, eller gemensamt av de partner, som skapat den. 2. 3 En partner som är ensam ägare till förgrund kan avslöja eller bevilja icke-exklusiva licenser för den till tredje man utan att företa avräkning till någon annan partner. 2. 4 En partner som är delägare till förgrund kan avslöja eller bevilja icke- exklusiva licenser för den till tredje man utan samtycke från eller avräkning till någon annan partner, såvida inte annat anges i samarbetsavtalet. 2. 5 En partner kan överlåta sina egna och/eller sina gemensamma ägandeintressen i bakgrund, bakgrundsrättigheter eller förgrund till tredje man utan samtycke från och utan avräkning till någon annan partner. 2o Partner som överlåter någon av sina rättigheter till bakgrundsrättigheter eller förgrund måste överlåta dessa villkorat av samarbetsavtalet, och skall kräva att alla till vilka överlåtelse sker skriftligen medger att vara bundna till överlåtarens förpliktelser under samarbetsavtalet med avseende på de erhållna rättigheterna. Informationsspridning 2. 6 Alla partner i andra projekt och kommittéerna bildade under IMS-programmet skall få tillgång till sammanfattande information. 2. 7 Konsortiet skall när projektet är till ända tillhandahålla en offentlig rapport med sammanfattande information om projektet. Licensrättigheter Förgrund 2. 8 Varje partner och dess närstående bolag kan använda förgrund utan att betala royalty för forskning och utveckling och för kommersiellt utnyttjande. Kommersiellt utnyttjande omfattar rätten att bruka, tillverka, låta tillverka, sälja och importera. I undantagsfall kan dock partner i sitt samarbetsavtal gemensamt besluta att a) b) betala royalty till partner som är icke-vinstdrivande institutioner, för kommersiellt utnyttjande av förgrund, som dessa institutioner ensamma äger, betala royalty till partner, som är icke-vinstdrivande institutioner för kommersiellt utnyttjande av förgrund som de äger gemensamt med dessa icke-vinstdrivande institutioner, såvida dessa royalties är såväl små som följer IMS-programmets princip om rättvist och balanserat förhållande mellan bidrag och utdelning. 2. 9 En partner och dess närstående bolag, som inte äger förgrund, får inte avslöja eller bevilja licenser i andra hand till tredje man. Varje partner eller dess närstående bolag kan dock, i sin normala affärsrörelse, a) i förtroende avslöja förgrund enbart i syfte att tillverka, låta tillverka, importera eller sälja produkter, b) bevilja underlicens på programvara som ingår i förgrund i objektkod, eller c) ägna sig åt berättigat tillhandahållande av produkter och tjänster som i sig medför avslöjande av förgrunden. 3 1 Bakgrund 2. 10 En partner i ett projekt kan, men är inte skyldig att, tillhandahålla eller bevilja licens till sin bakgrund till andra partner. 2. 11 Partner och deras närstående bolag får använda andra partners eller deras närstående bolags bakgrundsrättigheter enbart till forskning och utveckling inom projektet utan ytterligare ersättning inklusive, men inte begränsat till, ekonomisk ersättning. 2. 12 Partner och deras närstående bolag skall bevilja en licens på bakgrundsrättigheterna till andra partner och deras närstående bolag på normala handelsmässiga villkor när licensen är nödvändig för det kommersiella utnyttjandet av förgrunden såvida inte a) den ägande partnern eller dess närstående bolag genom skyldigheter i lag eller kontrakt, som funnits innan samarbetsavtalet skrevs under, inte kan bevilja sådana licenser, och dessa bakgrundsrättigheter är speciellt definierade i samarbetsavtalet, eller b) partnerna, i exceptionella fall, kommer överens om att utesluta bakgrundsrättigheter som speciellt definierats i samarbetsavtalet. Fortsatta rättigheter 2. 13 Samarbetsavtalet skall närmare ange att partners och närstående bolags rättigheter och skyldigheter vad beträffar förgrund, bakgrund och bakgrundsrättigheter inte upphör efter det att samarbetsavtalet har löpt ut. Artikel 3:Bestämmelser som måste ingå i samarbetsavtalet Partnerna skall ta upp samtliga nedanstående punkter i sina samarbetsavtal. Offentliggörande av resultat 3. 1 Partnerna skall ta upp frågan om inhämtande av de övriga partnernas samtycke, om sådant skall erfordras, för offentliggörande av andra resultat från projektet än sammanfattande information. 3. 2 Partnerna skall ta upp frågan om partner som är icke-vinstdrivande institutioner skall ha tillstånd att för akademiska ändamål offentliggöra förgrund som de ensamma äger, under förutsättning att lämpliga förfaranden för att skydda förgrunden vidtas i enlighet med artikel 3. 3 och 3. 4. Skydd av förgrund 3. 3 Partnerna skall fastställa vilka åtgärder de tänker vidta för att juridiskt skydda förgrund genom immaterialrättsliga rättigheter. När en partner gjort en uppfinning skall partnern 3>d inom rimlig tid underrätta andra partner i samma projekt om hur uppfinningen ska skyddas samt ge partnerna en sammanfattande beskrivning av den. 3. 4 Partnerna skall ta upp frågan om att alla andra partner inom samma projekt skyndsamt underrättas och att information om uppfinningen vid begäran utlämnas enligt gemensamt beslutade villkor. Partnerna skall skäligen samarbeta för att sådant skydd skall komma till stånd för en annan partner inom samma projekt om och i den mån en eller flera partner som äger förgrund inte ämnar söka sådant skydd. Konfidentiell information 3. 5 Partnerna skall fastställa vilka åtgärder de tänker vidta för att säkerställa att partner som mottagit konfidentiell information enbart använder eller avslöjar denna konfidentiella information inom det egna företaget eller det närstående bolaget i den utsträckning som villkoren för dess utelämnande tillåter. Tvist och gällande lag 3. 6 Partnerna skall i sina samarbetsavtal överenskomma hur tvister skall avgöras. 3. 7 Partnerna skall i sina samarbetsavtal överenskomma vilken lag som ska tillämpas i samarbetsavtalet. Artikel 4: Frivilliga regler Partnerna kan, men är inte skyldiga att, ta upp följande bestämmelser i sina samarbetsavtal: regler för närstående bolag antitrust- och konkurrensfrågor hävande och uppsägning förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare exportkontroller och efterlevnad avtalsområde parternas syften licenser till och från partner i andra projekt licensgivarens ansvar med avseende på licenstagarens användning av den licensierade tekniken ås utlånade eller tilldelade arbetstagare och därav följande rättigheter upptagande av nya partner till och utträdande av partner från projekt bakgrund efter samarbetsavtalets upphörande förpliktelser med avseende på skydd, användning och hemlighållande av konfidentiell information resterande information royaltysatser för licenser till bakgrundsrättigheter programvarans källkod beskattning avtalets giltighetsperiod Troligtvis kommer det att finnas andra regler som partnerna behöver ta upp i sina samarbetsavtal beroende på särskilda omständigheter i deras projekt. Partnerna bör söka expertråd för sin situation och vara medvetna om att inga ytterligare regler får strida emot artikel loch 2 i dessa bestämmelser. $ 1 Bilaga 3 Konvention om upprättandet av Världsorganisationen för immateriella rättigheter (WIPO) Stockholm den 14 juli 1967 Artikel 2 (viii) definierar immateriella rättigheter som rättigheter inkluderande "rätt till litterära, konstnärliga och vetenskapliga verk; uppträdande av utövande konstnärer, uppspelningar av fonogram samt radioprogram; uppfinningar inom alla områden för mänsklig strävan; vetenskapliga upptäckter; industriella mönster och modeller; varu-, handels- och servicemärken, firmanamn och kommersiella beteckningar; skydd mot illojal konkurrens liksom alla andra rättigheter hänförliga till intellektuell verksamhet på de industriella, vetenskapliga, litterära och konstnärliga områdena. " is "SVARSBREV" Jag bekräftar mottagandet av Ert brev som lyder: Principer för internationellt samarbete om aktiviteter för forskning och utveckling inom området intelligenta tillverkningssystem mellan Europeiska gemenskapen och USA, Japan, Australien, Kanada och EFTA-länderna Norge och Schweiz (Rubrik, hälsning) Jag hänvisar till förhandlingar som ägt rum angående internationellt samarbete avseende forsknings- och utvecklingsaktiviteter inom området intelligenta tillverkningssystem (IMS) mellan deltagarna, dvs. Europeiska gemenskapen, USA, Japan, Australien, Kanada samt EFTA-länderna Norge och Schweiz. Syftet med detta brev är att protokollföra den gemensamma förståelse som uppnåddes om samarbetsprinciperna för IMS. Brevet är ett komplement till de behörighetsregler som utvecklats av den internationella ledningsgruppen vid slutet av förstudien till IMS under 1994 och modifierar artikel VIII av behörighetsreglerna och artikel 1. 13 i bilaga 2 till behörighetsreglerna enligt nedan. Behörighetsreglerna och den bilagan är fogade till detta brev. 1. Målsättning intelligenta inom området Deltagare skall tillverkningssystem uppmuntra och underlätta samarbete mellan organ som finns inom deras respektive länder (inom medlemsländerna vad avser EG). Ett sådant samarbete måste garantera en balans mellan insats och utdelning, vara relevant för industrin samt grundas på principen om ömsesidigt intresse och förståelse. 2. Tekniska teman för IMS-samarbete Samarbetet kommer till en början att omfatta följande fem tekniska teman a) frågor kring produkters sammanlagda livscykel, b) c) d) e) frågor kring bearbetning, verktyg för strategi, planering och formgivning, mänskliga, organisatoriska och sociala frågor samt frågor kring det virtuella och utökade företaget. Andra teman kan komma att behandlas inom ramen för IMS, men en garanti för att nya tekniska teman överensstämmer med regeringarnas politik och de deltagande regionernas industriella prioriteringar måste ges. 3. Samarbetsformer och sätt Samarbete kommer att omfatta att organ deltar i projekt i enlighet med det gemensamt antagna förfarandet för att skapa och driva internationella konsortier och det kan omfatta besök, utbildning och utbyte av vetenskapsmän, ingenjörer och annan lämplig personal i syften som är relevanta för att framgångsrikt genomföra och slutföra projekten. 4. Spridning och nyttjande av information immateriella rättigheter Frågor som uppstår kring (IPR) som uppkommer genom de projekt som utförs inom ramen för IMS, kommer i behörighetsreglerna. Detta tillägg kommer att ändras i artikel 1. 13 för att återspegla att Österrike, Finland och Sverige är medlemmar i Europeiska unionen. bestämmelserna omfattas tillägg att av 2 i 5. Finansiering Finansiering av gemensam verksamhet kommer att ges i mån av tillgång till medel, omfattas av tillämpliga lagar och bestämmelser, och den politik och de program som deltagarna har. Varje deltagare finansierar sitt eget deltagande. Varje deltagare skall bidraga - kontant eller in natura - på ett skäligt sätt interrregionala till genomförandet au uppgifterna sekretariatet och för täckande au dess kostnader. för det 6. Genomförande av IMS representanter för deltagarna Utsedda internationella förbindelselänken mellan ledningskommittén kommer att vara kommittén och respektive lands förvaltning och regering. Deltagarnas representanter ska övervaka genomförandet med avseende på IMS syfte, principer och programstruktur. De ska underlätta arbetet och dessutom ha följande funktioner: i den Underlätta ett bra samarbete mellan regionala sekretariat. Utbyta information om lokala sedvänjor, lagar, bestämmelser och program som är relevanta för samarbetet. Underlätta för små och medelstora företag att delta direkt och indirekt i IMS-programmet. Detta innebär speciellt tillgång till elektronisk sökning av partner och ett elektroniskt register över intresseanmälningar. statliga regeringar förvaltningar Förelägga ledningskommitténs rekommendationer att ta in nya deltagare för beslut. eller Deltagarna skall organisera, leda eller utse sina respektive regionala sekretariat. De regionala sekretariatens ansvarsområden skall i synnerhet inkludera följande: Underlätta att projekt väljs ut på regional nivå och i enlighet med de regler och bestämmelser som finns i deltagarens region. Underlätta bildandet av konsortier inom regionerna och över gränserna. Arbeta med regionala infrastrukturgrupper för att underlätta för IMS. 7. Varaktighet IMS-programmet kommer att ha en varaktighet på tio år, och varje deltagare har rätt att dra sig ur när som helst med en uppsägningstid på tolv månader. Deltagarna kommer att se över principerna för samarbetet efter fem år tor att utläsa huruvida samarbetet ska fortsätta, modifieras eller avslutas. Detta ersätter artikel VIII i behörighetsreglerna. 8. Genomförande av IMS i Europa Europeiska gemenskapen, Schweiz och Norge förbehåller sig rätten att handla tillsammans såsom en enda europeisk region, att vara representerade av en gemensam delegation i den internationella ledningsgruppen och att ha ett enda europeiskt sekretariat för IMS. Europeiska kommissionen kommer att ge det nödvändiga stödet för dess regionala sekretariat. Detta brev, tillsammans med deltagarnas godkännande, komplementerar och modifierar behörighetsreglerna och ger uttryck för den gemensamma förståelsen kring principerna för IMS-samarbetet. Jag skulle uppskatta mottagandet av Er snabba bekräftelse av denna försändelse. (slutfras) Jag bekräftar att min regering godkänner innehållet i Ert brev. (slut) "i 3 FINANSIERINGSOVERSIKT 1. Åtgärdens beteckning Avtal om internationellt samarbete i forskning och utveckling inom området intelligenta tillverkningssystem med tredje länderna Australien, Kanada, Japan, USA och EFTA- ländema Norge och Schweiz. 2. Berörda budgetposter B6-7113 (Informationsteknik), B6-7121 (Materialteknik för industriellt bruk). 3. * * * * * Rättslig grund Artikel 130i och artikel 130m i Maastrichtfördraget. Rådets beslut 1110/94/EG om det fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998). Rådets beslut 94/802/EG om ett särskilt program för forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstrationsprojekt, inom området informationsteknik (1994-1998). Rådets beslut 94/571 /EG om ett särskilt program för forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstrationsprojekt, inom området industriell teknik och materialteknik (1994-1998). Europaparlamentets och rådets beslut 616/96/EG av den 25 mars 1996 om anpassning av beslut 1110/94/EG om det fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998) till följd av Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen. 4. Beskrivning av åtgärden 4. 1 Allmänt mål a) b) Att främja konkurrenskraften förbättra flexibiliteten. i europeisk industri genom att Att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för europeisk industri. O c) d) Att åstadkomma bättre livskvalitet genom att angripa globala problem. Att bereda väg för internationellt samarbete på området intelligenta tillverkningssystem. Det tekniska området beror i övervägande grad på förändringar inom informations- och tillverkningsteknik och omfattar utvecklingen av moduler och teknik för intelligent, flexibel och ren tillverkning samt dessas tillämpning. 4. 2 Varaktighet Tio år. För gemenskapens del måste rådet ge klartecken vad beträffar den del av avtalsperioden som infaller efter det fjärde ramprogrammet. Rådet kommer att besluta på förslag av kommissionen. Uppsägning sker med tolv månaders varsel. 4. 3 Målgrupp Industriorganisationer, universitet och forskningsinstitut i Europeiska unionen och liknande organisationer i Australien, Kanada, Japan, USA och de deltagande EFTA-länderna. 5. Utgifts-/Intäktskategori Icke-obligatoriska utgifter / differentierade anslag 6. Typ av utgifter och intäkter Undersökningar / bidrag I princip kommer direkt verksamhet att finansieras med 100 %. Till gemensam verksamhet kan stöd utgå med upp samordningskostnaden. till 100 % av Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn Verksamhet med kostnadsdelning, även FTU-projekt, kan stödjas med högst 50 % av kostnaderna. Universitet och andra forskningscentra som deltar i FTU-projekt och som inte kan bryta ner sina totala kostnader och redovisa dem för kommissionen i detalj enligt ^1 ett analytiskt redovisningssystem kommer att få sina extra kostnader finansierade med 100%. Till annan verksamhet med kostnadsdelning (t. ex. nätverk, utbildning, förstudier eller kompletterande åtgärder) kommer stöd att utgå med upp till 100 % av de extra kostnaderna eller av kostnaderna för åtgärden. Personal, drifts- och förvaltningskostnader Här ingår även kostnader för personal enligt personalreglementet och annan personal, utredningar, expertmöten, konferenser och sammankomster, information och trycksaker, kostnader för förvaltning, drift och utrustning samt vissa andra interna rörelsekostnader förknippade med att nå målet med den verksamhet de ingår i. 7. Budgetkonsekvenser 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad tillverkningssystem Kostnaden per år för avtalet om sönderfaller i två delar, nämligen dels kostnaderna för gemenskapens bidrag till det interregionala sekretariatets arbete och kostnader, dels kostnaderna för den europeiska ledningskommittén. intelligenta Bidraget till det interregionala sekretariatet har fastställts till 280 000 ecu och kommer att vara ungefar lika stort de efterföljande åren. Bidraget skall vara 1/3 av den totala kostnaden för det interregionala sekretariatets arbete enligt följande: Personal (vari ingår resor, stödfunktioner och fasta kostnader) till en uppskattad kostnad av 504 000 ecu. Konferenser till en uppskattad kostnad av 168 000 ecu. Publicitet till en uppskattad kostnad av 42 000 ecu. Övriga kostnader, även undersökningar, till en uppskattad kostnad av 126 000 ecu. Kostnaderna för ledningskommittén har fastställts till 302 500 ecu och kommer att ligga på en liknande nivå under de efterföljande åren. Kostnaderna beräknas fördela sig enligt följande: Experters tjänsteresor till internationella möten beräknas till 15 resor à 3 500 ecu, vilket ger en total kostnad av 52 500 ecu. ^ fe Stödkontrakt: 100 mandagar à 600 ecu/dag, vilket ger en total kostnad av 60 000 ecu. Möten med utomstående experter: 8 x 15 x 750 ecu, vilket ger en total kostnad av 90 000 ecu. Rapportering av resultat/informationskampanjer: 3 x 25 000 ecu, vilket ger en total kostnad av 75 000 ecu. Övrigt: 25 000 ecu. Kommissionens kostnader för personal och förvaltning i samband med tillverkningssystem genomförandet av programmet om kommer att ligga inom det maximibelopp som förväntas gå till personal och förvaltning av de särskilda programmen för informationsteknik och materialteknik för industriellt bruk. intelligenta Ingen extra personal planeras för avtalet om intelligenta tillverknings system. Prognosticerade kostnader för tiden efter det fjärde ramprogrammet kan komma att ändras med hänsyn till förlängningen av avtalet (se punkt 4. 2). 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar Åtagandebemyndiganden i miljoner ecu (löpande priser) Fördelning År n n+1 n+2 n+3 n+4 Interregionala sekretariatet Europeiska ledningskommittén Totalt n+5 och därpå följ. år 1,400 Totalt 2,800 0,280 0,280 0,280 0,280 0,280 0,302 0,302 0,302 0,302 0,302 1,510 3,020 0,582 0,582 0,582 0,582 0,582 2,910 5,820 43 7. 3 Rörelsekostnader för undersökningar, experter etc, som faller under del B i budgeten Åtagandebemyndiganden i Årn n+1 miljoner ecu (löpande priser) n+2 n+4 n+3 n+5 och därpå följ. år 0,210 0,710 0,280 Totalt 0,420 1,420 0,560 Undersökningar Expertmöten Konferenser och sammankomster Information och trycksaker Totalt 0,042 0,142 0,056 0,042 0,142 0,056 0,042 0,142 0,056 0,042 0,142 0,056 0,042 0,142 0,056 0,075 0,075 0,075 0,075 0,075 0,375 0,750 0,315 0,315 0,315 0,315 0,315 1,575 3,150 De årliga kostnaderna på 0,315mecu ingår som del i de årliga kostnaderna på 0,582mecu som nämns i punkt 7. 2. 7. 4 Tabell över åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden Miljoner ecu Årn n+1 n+2 n+3 n+4 n+5 och därpå följ. år 2,910 Totalt 5,820 0,400 0,582 0,582 0,582 0,582 0,582 0,582 0,582 0,582 0,582 0,400 0,182 0,400 0,182 0,400 0,182 0,400 0,182 0,400 Åtagande bemyndiganden Betalnings bemyndiganden Årn n+1 n+2 n+3 ri+4 n+5 Därpå följande år Totalt 0,582 0,582 0,582 0,582 0,182 0,582 2,910 2,910 3,092 5,820 Åtagandena och betalningarna kommer att fördelas lika mellan informationsteknik (B6- 7113) och materialteknik för industriellt bruk (B6-7121). MW 8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning Ett flertal handläggnings- och finansieringskontroller har lagts in på varje stadium i förfarandet för tilldelning och genomförande av forskningskontrakt. Dessa kontroller omfattar följande: Innan kontraktet sluts sker en sållning av anbuden på basis av vetenskapliga förtjänster och hur realistiska forskningskostnaderna är med hänsyn till projektets art, längd och effekt samt en analys av de ekonomiska data anbudsgivarna anbudsblanketten. lämnat på Efter det att kontraktet undertecknats sker granskning av redogörelser över utgifter före och efter det att betalning skett på olika nivåer (styrekonom och forskningschef) samt kontroller på platsen av handlingar som lämnats till stöd för anbudet för att upptäcka felaktigheter eller oegentligheter. För att göra kontrollerna stramare har kommissionen upprättat en central revisionsenhet som ansvarar för alla kontroller. Kontrollerna genomförs antingen av anställda vid revisionsenheten eller, under deras överinseende, av revisionsbyråer som kommissionen slutit ramavtal med. 9. Analys av kostnadseffektivitet 9. 1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Övergripande mål på europeisk nivå är följande: Att bereda väg för internationellt samarbete på området intelligenta til 1 verkningssystem. Att bidra till bättre livskvalitet genom att angripa globala miljö-, häl so- och säkerhetsproblem. Att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för europeisk industri. Att främja konkurrenskraften förbättra flexibiliteten. i europeisk industri genom att U Allmänt tillverkningssystem till följande: syftar ett sett internationellt program för intelligenta Att möjliggöra optimala tillverkningsförfaranden. Att förbättra miljön globalt sett. Att åstadkomma resurssnålare användning av förnyelsebara och icke-förnyelsebara tillgångar. Att skapa nya produkter och förhållanden som avsevärt förbättrar användarnas livskvalitet. Att förbättra tillverkningsmiljöns kvalitet. Att utveckla en erkänd och respekterad tillverkningsdisciplin, som kan främja överföringen av kunskap till kommande generationer. Att reagera aktivt på globaliseringen av tillverkningen. Att framhäva yrkesskicklighet på tillverkningsområdet genom att sörja ämnet tillverkningskunskap. erkännande och internationellt skapa för Dessutom skall det vara en katalysator för världsomspännande samarbete inom ti 11 verkningsområdet mellan stora och små företag, användare och leverantörer, universitet och regeringar, spridning över hela världen av kunskap om viktiga förbättringar i tillverkningsförfaranden, utveckling av rekommenderade normer för tillverkning, vilka skall gälla internationellt och skall ha tagits fram genom samarbete i standardiseringsfrågor, bedömning och prioritelsklassning av genom samarbete tillverkningsförfaranden. identifierade åtgärder för internationellt utveckla att spridning, förankring och tillämpning av enhetliga riktlinjer, bestämmelser och standardkontrakt som respekterar deltagares och projektpartners immateriella rättigheter. L)6 9. 2 Skäl för åtgärden Tillverkning är en viktig välfärdsalstrande faktor och ett avgörande fundament för sund ekonomisk tillväxt. Framväxande globala marknader gör att det ställs höga krav på tillverkningen och att dessa krav får avgörande betydelse. Forskning och utveckling inom avancerad tillverkning spelar en alltmer avgörande roll för tillverkningsförfaranden. Omfattande forskning inom avancerad tillverkning bedrivs över hela världen. Internationellt samarbete under klok utveckling på området avancerad tillverkningsförfarandena blir bättre. ledning tillverkning kan bidra inom forskning och till att 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 9. 3. 1 Relevanta kriterier Indikatorer på resultat (verksamhetens omfattning) Antal organisationer som deltar i överenskommelsen Flertalet deltagare från industrin, särskilt småföretag Antal nya grupperingar för samarbete Antal och effekt för tekniska resultat som erhållits genom projekten eller genom övrig verksamhet Förevisningar vid konferenser och internationella utställningar Utgivning av artiklar och andra vetenskapliga och/eller tekniska rapporter 9. 3. 2 Planerad utvärdering Varje projekt kommer att utvärderas minst en gång om året i samarbete med utomstående experter mot sådana kriterier som mervärde, kostnadseffektivitet och effekt. Initiativet i sin helhet kommer att utvärderas regelbundet av oberoende expertpaneler med hjälp av mätinstrument som kommer att läggas fast när initiativet inleds. ^ 9. 3. 3 Bedömning av erhållet resultat Under förstudien, som nu är slutförd, genomfördes sex provprojekt under 1993 och 1994. Resultaten av provprojekten bearbetades på internationell och europeisk nivå. I huvuddrag var resultaten följande: Genom provprojekten bevisades nyttan av internationella konsortier i kombination med kontrollerade fasta kostnader, kommunikationsverktyg och kulturell beredskap. Genom provprojekten samarbetet på prov och värdefulla erfarenheter erhölls. inramningen sattes till det internationella Kulturella (teknik och ledarstil) och språkliga hinder besegrades. Kulturell mångfald gav större framgång i provprojekten. Provprojekten drevs inom industrin och resultaten var av intresse för industrin. fick betydande i provprojekten förfaringssätt och angreppssätt i Europeiska deltagare arbetsmetoder, som används vid tillverkning i andra regioner som deltar i samarbetet kring intelligenta tillverkningssystem. De europeiska företagen blev imponerade över hur öppna deras internationella partner var. Särskilt i Japan kunde de europeiska företagen placera sin personal i industri laboratorier och använda för att förstudien industrisamarbete på längre sikt. identifiera potentiella partner insikt till 10. Arilltiliiohttfivit u l g i lW (<ltI A i Innl^tki,) ' i) ISSN 1024-4506 KOM(96) 468 slutlig DOKUMENT SV 11 15 Katalognummer : CB-CO-96-477-SV-C ISBN 92-78-09273-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Ki 3


title: Az EGT-Vegyesbizottság 53/96 határozata (1996. október 4.) Az EGT-Megállapodás IX. mellékletének (pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
banking
clearing agreement
credit institution
financial solvency

formats: html pdf print

text: 11/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 93 21997D0123(06) L 21/8 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 1. 23. AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG 53/96 HATÁROZATA (1996. október 4. ) Az EGT-Megállapodás IX. mellékletének (pénzügyi szolgáltatások) módosításáról AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére, mivel a Megállapodás IX. mellékletét a 30/96 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította; mivel a 89/647/EGK irányelvnek a hatáskörrel rendelkező hatóságok általi szerződéses nettósítás tekinteté- ben történő módosításáról szóló, 1996. március 21-i 96/10/EK tanácsi irányelvet (2) be kell építeni a Meg- állapodásba, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk A Megállapodás IX. mellékletének 18. pontja (89/647/EGK tanácsi irányelv) a következő francia bekezdés- sel egészül ki: „– 396 L 0010: Az Európai Parlament és a Tanács 1996. március 21-i 96/10/EK irányelve (HL L 85. , 1996. 4. 3. , 17. o. ). ” A 96/10/EK irányelv izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyek e határozat megfelelő nyelvi változatának mellékletét képezik, hitelesek. 2. cikk 3. cikk Ez a határozat 1996. november 1-jén lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekez- dése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz. Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészí- tésében közzé kell tenni. 4. cikk Kelt Brüsszelben, 1996. október 4-én. Az EGT-Vegyesbizottság részéről az elnök H. HAFSTEIN (1) HL L 186. , 1996. 7. 25. , 83. o. (2) HL L 85. , 1996. 3. 4. , 17. o


title: EMP Ühiskomitee otsus nr 49/96, 4. oktoober 1996, millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
approximation of laws
consumer protection
cosmetic product
technological change

text: 88 ET Euroopa Liidu Teataja 21997D0123(02) 23. 1. 1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 49/96, 4. oktoober 1996, 11/2. kd L 21/3 millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eelkõige selle artiklit 98, ning arvestades, et: lepingu II lisa muudeti EMP Ühiskomitee 26. märtsi 1996. aasta otsusega nr 18/96; (1) lepingusse tuleb lisada kaheksateistkümnes komisjoni 10. juuli 1995. aasta direktiiv 95/34/EÜ, millega teh- nika arengut arvestades kohandatakse liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ II, III, VI ja VII lisa, (2) ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu II lisa XVI peatüki punktile 1 (nõukogu direktiiv 76/768/EMÜ) lisatakse järgmine taane: “— 395 L 0034: kaheksateistkümnes komisjoni direktiiv 95/34/EÜ, 10. juuli 1995 (EÜT L 167, 18. 7. 1995, lk 19). ”. Artikkel 2 Kaheksateistkümnenda komisjoni direktiivi 95/34/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne. Käesolev otsus jõustub 1. novembril 1996 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Artikkel 4 Brüssel, 4. oktoober 1996 EMP Ühiskomitee nimel eesistuja H. HAFSTEIN (1) EÜT L 124, 23. 5. 1996, lk 26. (2) EÜT L 167, 18. 7. 1995, lk 19


title: Decisione del Comitato misto SEE n. 49/96 del 4 ottobre 1996 che modifica l'allegato II (regolamentazioni tecniche, norme, prove e certificazioni) dell'accordo SEE

formats: html pdfa1b print


eurovoc_concepts:
EU financing
South Africa
comitology
cooperation policy
development aid

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 04. 10. 1996 COM(96) 459 final 95/0110 (SYN) PROPOSTA REEXAMINADA DE REGULAMENTO (CE) DO CONSELHO RELATIVO À COOPERAÇÃO PARA O DESENVOLVIMENTO COM A ÁFRICA DO SUL (apresentada pela Comissão em conformidade com o disposto na alinéa d), do artigo 189*-C do tratado CE) EXPOSIÇÃO DOS MOTIVOS (relativa às alterações adoptadas pelo Parlamento Europeu [em segunda leitura no quadro do procedimento de cooperação] e aceites ou rejeitadas pela Comissão) Objecto: Proposta reexaminada de Regulamento (CE) do Conselho relativo à cooperação para o desenvolvimento com a África do Sul Referência interinstitucional: Procedimento de cooperação, segunda leitura - alínea d) do artigo 189° C 95/0110 (SYN) Antecedentes: Em 10 de Maio de 1995, a Comissão apresentou ao Conselho e ao Parlamento uma proposta de regulamento do Conselho1 com vista a dar fundamento jurídico à rubrica orçamental B7-3200, o Programa Europeu para a Reconstrução e Desenvolvimento na África do Sul. A proposta de regulamento do Conselho sobre as actividades de cooperação para o desenvolvimento na África do Sul, que tem por base o artigo 130° W do Tratado, está sujeita ao procedimento de cooperação (artigo 189° C do Tratado). Em conformidade com o procedimento de cooperação, o Parlamento pronunciou-se em primeira leitura em 10 de Outubro de 19952, tendo apresentado um total de 6 alterações. Algumas destas alterações foram incluídas no projecto de regulamento durante os debates entre a Comissão e o Conselho realizados no último trimestre de 1995. Em 18 de Março de 1996 o Conselho adoptou uma posição comum3, tendo a Comissão dado o seu acordo quanto às novas disposições resultantes dos debates realizados no âmbito do Conselho uma vez que considera que contribuem para uma melhor definição do quadro jurídico do PERD na África do Sul. As únicas excepções dizem respeito à comitologia, ao período de vigência do regulamento e ao financiamento do PERD4. O Parlamento pronunciou-se em segunda leitura em 18 de Julho de 1996s, tendo adoptado 4 alterações que dizem respeito: ao papel do Governo e da sociedade civil no diálogo político e à participação dos Estados-membros na programação, à autoridade do chefe de delegação no que respeita às questões financeiras, à comitologia e às referências a uma data limite e a uma dotação financeira. COM(95) 174 final, JO C 235 de 9. 9. 1995, p. 5. JO C 287 de 30. 10. 1995, p. 29. doe. 12784/1/95 de 18 de Março de 1996. SEC (96) 627 final de 11. 4. 1996. EP 166. 186. > A Comissão apresenta uma proposta reexaminada que inclui as alterações consideradas aceitáveis em conformidade com a alínea d) do artigo 189° C do Tratado. Observações sobre as alterações adoptadas pelo Parlamento Europeu e aceites ou rejeitadas pela Comissão A Comissão considera inaceitáveis grande parte da alteração n° 1 e a totalidade da alteração n° 2, muito embora considere aceitáveis parte da alteração n° 3 e toda a alteração n° 4. Alteração n° 1 A Comissão aprova a nova referência ao diálogo político com o Governo Sul-africano. que considera como o único interlocutor possível para o estabelecimento de um diálogo construtivo. A Comissão aceita por conseguinte esta parte da alteração tal como é formulada no texto da decisão comum. No que respeita, por outro lado, ao papel da Agência Nacional para o Desenvolvimento (que agrupará as ONG Sul-africanas mas que deve ainda ser criada) a nível do diálogo sobre a política de cooperação, a Comissão considera que não incumbem a este organismo as funções de interlocutor da Comissão para as questões políticas mas que, após a sua criação, poderá desempenhar um papel importante, agrupando as ONG e canalizando os fundos para os projectos ONG correntes com as prioridades sectoriais acordadas pelo Governo da África do Sul e pela Comissão. A Comissão considera por conseguinte que esta parte da alteração é inaceitável. O Parlamento suprime igualmente a referência às medidas de coordenação entre a Comissão e o Conselho no que respeita ao papel do Comité SA e ao exercício de programação que figuram na posição comum e não constam da proposta inicial da Comissão. No que se refere a este aspecto, a Comissão associa-se à posição comum no que respeita ao exercício de coordenação/programação devido ao paralelismo com os procedimentos da Convenção de Lomé e, por conseguinte, não considera aceitável esta parte da alteração. Alteração n° 2 A Comissão não concorda com uma referência específica ao montante abaixo do qual o Chefe de Delegação pode autorizar despesas e actividades uma vez que a execução da rubrica orçamental B7-3200 é da competência da Comissão, não devendo por conseguinte constar de um regulamento. Alteração n° 3 A Comissão concorda com o Parlamento Europeu que um Comité de tipo Il-a (inicialmente proposto pela Comissão) é mais adequado às questões inerentes ao PERD e que a posição comum do Conselho (um Comité do tipo Ill-a) deve ser alterada nesse sentido. Por outro lado, a participação de um membro da Comissão para o Desenvolvimento e a Cooperação do Parlamento não é conforme à decisão do Conselho de 1987 relativa aos procedimentos de comitologia. A Comissão proposta faz parte dos procedimentos de execução do orçamento pela Comissão que, por conseguinte, considera inaceitável esta parte da alteração. Alteração n° 4 A Comissão concorda com a supressão, tal como proposto pelo Parlamento Europeu, da referência a uma data-limite e a uma dotação financeira uma vez que ambas as questões são da competência da autoridade orçamental. PROPOSTA REEXAMINADA DE REGULAMENTO (CE) DO CONSELHO RELATIVO À COOPERAÇÃO PARA O DESENVOLVIMENTO COM A ÁFRICA DO SUL O artigo 8° passa a ter a seguinte redacção: 1. 2. "A Comissão será assistida por um comité designado por "Comité África do Sul", composto por representantes dos Estados-membros e presidido pelo representante da Comissão. O representante da Comissão submeterá à apreciação do Comité um projecto das medidas a tomar. O Comité emitirá o seu parecer sobre esse projecto num prazo que o Presidente pode fixar em função da urgência da questão em causa. O parecer será emitido por maioria, nos termos previstos no n° 2 do artigo 148° do Tratado, para a adopção das decisões que o Conselho é chamado a tomar sob proposta da Comissão. Nas votações no Comité, os votos dos representantes dos Estados-membros estão sujeitos à ponderação definida no artigo atrás referido. O Presidente não participa na votação. A Comissão adoptará medidas que são imediatamente aplicáveis. Todavia, se não forem conformes com o parecer emitido pelo Comité, essas medidas serão imediatamente comunicadas pela Comissão ao Conselho. Nesse caso a Comissão pode diferir, por um período de um mês, no máximo, a contar da data dessa comunicação, a aplicação das medidas que aprovou. O Conselho, deliberando por maioria qualificada, pode tomar uma decisão diferente no caso previsto no parágrafo anterior". O artigo 10° passa a ter a seguinte redacção: "O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-membros". A adopção da versão do artigo 10° acima apresentada implicaria a supressão da seguinte frase introduzida como último considerando do preâmbulo da posição comum adoptada pelo Conselho: Considerando que o presente regulamento inclui, para toda a duração do programa, um montante de referência financeira, na acepção do n° 2 da Declaração do Parlamento Europeu, do Conselho e da Comissão, de 6 de Março de 1995, sem prejuízo das competências da autoridade orçamental". ISSN 0257-9553 COM(96) 459 final DOCUMENTOS PT 11 N. ° de catálogo : CB-CO-96-468-PT-C ISBN 92-78-08951-6 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo í


title: Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-Udvalg nr. 53/96 af 4. oktober 1996 om ændring af bilag IX (Finansielle tjenesteydelser) til EØS-aftalen


title: Euroopan yhteisön ja Thaimaan kuningaskunnan kirjeenvaihtona tehty sopimus riisiä koskevista GATT-sopimuksen XXIII artiklan mukaisista neuvotteluista

eurovoc_concepts:
GATT
Thailand
rice
starch
tariff negotiations
tariff quota
trade agreement (EU)


title: Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 49/96 ta' l-4 ta' Ottubru 1996 li temenda l-Anness II (Regolamenti, standards, ittestjar u ċertifikazzjoni tekniċi) għall-Ftehim taż-ŻEE

text: 88 MT Il-Gurnal Ufficjali ta' l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 2 21997D0123(02) 23. 1. 1997 IL-GURNAL UFFICJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 21/3 DECIŻJONI TAL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE Nru 49/96 ta' l-4 ta' Ottubru 1996 li temenda l-Anness II (Regolamenti, standards, ittestjar u certifikazzjoni teknici) ghall-Ftehim taż-ŻEE IL-KUMITAT KONGUNT TAŻ-ŻEE, Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aggustat bil-Protokoll li jaggusta l-Fte- him ghaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza ghalih bhala l-Ftehim, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tieghu, Billi l-Anness II ghall-Ftehim gie emendat bid-Deciżjoni tal-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Nru 18/96 tas-26 ta' Marzu 1996 (1); Billi t-18 id-Direttiva tal-Kummissjoni 95/34/KE ta' l-10 ta' Lulju 1995 li taddatta ghall-progress tekniku l-Annessi II, III, VI u VII ghad-Direttiva tal-Kunsill 76/768/KEE dwar l-approssimazzjoni tal-ligijiet ta' l-Istati Membri dwar prodotti kosmetici (2) ghandha tigi inkorporata fil-Ftehim, IDDECIEDA DAN LI GEJ: Artikolu 1 L-inciż li gej ghandu jiddahhal wara l-punt 1 (Direttiva tal-Kunsill 76/768/KEE) l-Anness II ghall-Ftehim: fil-Kapitolu XVI ta' “– 395 L 0034: It-18-il Direttiva tal-Kummissjoni 95/34/KE ta' l-10 ta' Lulju 1995 (GU L 167, tat- 18. 7. 1995, p. 19). ”. Artikolu 2 It-testi tat-18-il Direttiva tal-Kummissjoni 95/34/KE fil-lingwa Islandiża u f'dik Norvegiża, li huma annessi ghall-verżjonijiet tal-lingwi rispettivi ta' din id-Deciżjoni, huma awtentici. Din id-Deciżjoni ghandha tidhol fis-sehh nhar l-1 ta' Novembru 1996, sakemm ikunu gew maghmula n- notifiki kollha taht l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE. Artikolu 3 Din id-Deciżjoni ghandha tigi ppubblikata fis-Sezzjoni taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE ghall-Gurnal Ufficjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 4 Maghmula fi Brussel, fl-4 ta' Ottubru 1996. Ghall-Kumitat Kongunt taż-ŻEE Il-President H. HAFSTEIN (1) GU L 124, tat-23. 5. 1996, p. 26. (2) GU L 167, tat-18. 7. 1995, p. 19


title: VERORDENING (EG) Nr. 1921/96 VAN DE COMMISSIE van 4 oktober 1996 tot wijziging van Verordening (EEG) nr. 1627/89 betreffende de aankoop van rundvlees door middel van inschrijving

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
market support
product quality


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1921/96 of 4 October 1996 amending Regulation (EEC) No 1627/89 on the buying in of beef by invitation to tender


title: 96/603/EG: Kommissionens beslut av den 4 oktober 1996 om fastställande av förteckningen över produkter som tillhör klasserna A "inget bidrag till brand" enligt beslut 94/611/EG om genomförandet av artikel 20 i rådets direktiv 89/106/EEG om byggprodukt (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
building materials
building regulations
fire protection
safety standard