title: SKOLEGANG FOR BØRN AF FORÆLDRE, DER UDØVER ERHVERV, HVOR DE ER OMREJSENDE - Rapport om gennemførelsen af de foranstaltninger, Rådet og undervisningsministrene forsamlet i Rådet har planlagt 22. maj 1989 - 89/C 153/01

eurovoc_concepts:
itinerant trade
performing arts
schooling
statistics
waterway transport

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 28. 10. 1996 KOM(96) 494 endelig udg. SKOLEGANG FOR BØRN AF FORÆLDRE, DER UDØVER ERHVERV, HVOR DE ER OMREJSENDE Rapport om gennemførelsen af de foranstaltninger, Rådet og undervisningsministrene forsamlet i Rådet har planlagt 22. maj 1989 - 89/C 153/01 (forelagt af Kommissionen) Side Indledning KAPITEL 1 Kvantitative data om personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende 1. 1. 1. 2. Socio-økonomiske data 1. 3. Skolegang for børn, hvis forældre i kraft af deres erhverv er omrejsende 3 5 16 22 KAPITEL 2 Foranstaltninger med henblik på udvikling af information og støtte til forældrene 27 KAPITEL 3 Adgang til førskole- og grundskoleundervisning KAPITEL 4 Sekundærskoleundervisning og erhvervsuddannelse KAPITEL 5 Kostskoler og pensioner KAPITEL 6 Information, støtte og uddannelse til lærere, andet pædagogisk personale og skoleledere KAPITEL 7 Andre foranstaltninger og initiativer KAPITEL 8 Resultater og retningslinjer for det fremtidige arbejde BILAG 1 31 35 38 39 40 42 45 INDLEDNING I 1984 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning (dok. 1-1522/83)1 om undervisning af børn, hvis forældre ikke har fast bopæl. I konsekvens af denne beslutning lod Europakommisionen foretage en undersøgelse af undervisningssituationen for børn af flodskippere, cirkusfolk og gøglere i de tolv medlemsstater. Resultaterne og konklusionerne af denne undersøgelse er nærmere beskrevet i to rapporter. Den første rapport (1987) dækker undervisningssituationen for børn af flodskippere og cirkusfolk. Den anden rapport (1988) omhandler undervisningssituationen for børn af gøglere. På Kommissionens initiativ blev konklusionerne og henstillingeme i disse rapporter drøftet med repræsentanter for undervisningsministrene og eksperter/repræsentanter for de pågældende befolkningsgrupper (herunder de faglige organisationer) fra de forskellige medlemsstater (den første rapport blev drøftet i marts 1987, den anden rapport i maj 1988). På grundlag af resultaterne og henstillingerne fra den undersøgelse, Kommisionen lod foretage, samt de retningslinjer, der kan uddrages af høringen af repræsentanter for disse erhvervsgrupper uden fast bopæl og af drøftelserne mellem eksperterne og repræsentanterne for undervisningsministrene vedtog Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i Rådet, den 22. maj 19892, en resolution om skolegang for børn af forældre, der udøver erhverv, hvor de er omrejsende. Sigtet med resolutionen er at udvikle en global og strukturel strategi, der skal bidrage til at fjerne de hindringer, der står i vejen for disse børns skolegang. Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i Rådet, vil bestræbe sig på at fremme en række foranstaltninger med henblik på skolegang forbørn, hvis forældre i kraft af deres erhverv er omrejsende. Disse foranstaltninger tager sigte på : at fremme nyskabende initiativer, at foreslå og understøtte positive og hensigtsmæssige foranstaltninger, at sammenkæde de iværksatte foranstaltninger, at udbrede kendskabet til de konklusioner og den lære, der kan drages af erfaringerne. ' EFT C 104 af 16. 4. 1984, s. 144. 2 EFT C 153 af 21. 6. 1988, s. 1-2. Medlemsstaterne opfordres derfor i resolutionen til at bestræbe sig på følgende : at forbedre de omrejsende familiers kendskab til undervisningsordninger og -tilbud, at lette adgangen til børnehaveklasser og grundskole, at træffe foranstaltninger med henblik på at give de pågældende børn adgang til en fuldstændig uddannelse på sekundærtrinnet og en passende erhvervsuddannelse, at tilskynde til, at der sikres optagelsesmuligheder for disse børn på kostskoler eller pensioner i relevante tilfælde, at tilskynde til, at lærerne under deres grunduddannelse og efter- og videreuddannelse oplyses om omrejsende børns særlige forhold og behov, at fremme støtte til lærere, skole- og kostskoleledere og ansvarlige for mobile undervisningsenheder. Det anføres i resolutionen, at en fællesskabsintervention på dette område vil være hensigtsmæssig for at stimulere de nationale initiativer for så vidt angår udveksling af erfaringer og synspunkter mellem de berørte parter. Den foreliggende rapport er udarbejdet i medfør af den resolution, der blev vedtaget i maj 1989. Det overordnede formål med rapporten er - nogle år efter resolutionens vedtagelse - at give den af ministrene ønskede redegørelse for de forskellige stadier i gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i resolutionen. De enkelte medlemsstater har i samråd med deres repræsentanter i Ad hoc-gruppen for Tværkulturel Undervisning udarbejdet en national rapport. Disse rapporter er naturligvis en vigtig informationskilde for nærværende rapport. Sigtet med rapporten er at give en samlet redegørelse for situationen i Den Europæiske Union med hensyn til gennemførelsen af resolutionen fra maj 1989 både i de enkelte medlemsstater og på fællesskabsplan, udarbejde en foreløbig fortegnelse over og foretage en vurdering af resultaterne for at kunne bedømme de hidtidige erfaringer og samle mere viden om forholdene, undersøge fordelene ved en fællesskabsstrategi via udvekslingen af erfaringer og information mellem de forskellige parter, der beskæftiger sig med undervisnings- spørgsmål i medlemsstaterne, undersøge den synergieffekt, der er opnået via samordningen af de forskellige aktiviteter, både via samordningen med andre fællesskabsforanstaltninger og via sammenhængen med andre internationale institutioners aktiviteter. Rapporten skal også betragtes som et redskab for den fremtidige planlægning på dette område. Analysen og evalueringen skulle gerne resultere i retningslinjer og forslag til yderligere tiltag på både kort, mellemlang og lang sigt. Endelig er rapporten tænkt som et informationsredskab, der skal bidrage til at holde de berørte parter informeret om situationen og udviklingen som helhed. Rapportens udgivelse skal tilskynde til overvejelser, handling og samarbejde på de relevante områder. KAPITEL 1. GENERELLE BAGGRUNDSOPLYSNINGER 1. 1. Kvantitative data om personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende 1. 1. 1. Oversigt over eksisterende kvantitative data om de forskelle erhvervsgrupper Det er forbundet med store vanskeligheder at indsamle data om de forskellige grupper inden for de omhandlede erhvervsområder. Det er altid meget vanskeligt og nogle gange umuligt at få præcise tal, og mange af dataene er anslåede eller ufuldstændige. Populationens mobilitet er en meget vanskelig faktor, når man skal indhente pålidelige data, og der er en risiko for, at man i nogle tilfælde tæller personer flere gange, mens man i andre tilfælde slet ikke får dem medregnet. I forbindelse med denne rapport er det også et problem, at dataene blev indsamlet i sommeren 1993, men skal dække tidsrummet ultimo 1991. Disse data skal derfor betragtes som et vejledende øjebliksbillede. En sammenligning med de data, der blev indsamlet som led i Kommissionens undersøgelse (1985-1988), viser antallet af flodskipperfamilier i de pågældende medlemsstater (B, F, D, NL) er faldet i de seneste år (specielt i F); antallet af cirkusfolk og gøglere er nogenlunde uændret (selv om Tysklands forening har betydet, at tallene her er steget ganske kraftigt). Aktiviteten inden for gøgler- og cirkussektoren er vokset i de seneste år. Resultatet er, at de forskellige cirkus opholder sig i lange (eller længere) perioder ad gangen i de forskellige lande. Der er ofte tale om middelstore til store cirkus med mange artister og medarbejdere, der også medbringer familien. Værtslandene gør opmærksom på, at det mange gange er umuligt at få at vide præcist, hvor mange bøm/unge i den skolepligtige alder, der indgår i disse grupper, hvilket naturligvis gør det vanskeligt at afgøre, hvordan deres skolegang kan eller bør tilrettelægges mest hensigtsmæssigt. Projekterne er blevet udvidet, således at de ud over omrejsende som flodskippere, cirkusfolk og gøglere også omfatter sæsonarbejdere og fiskere. FLODSKIPPERE CIRKUSFOLK GØGLERE ANDRE I ALT KILDER : Flodskippere: TABEL 1 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : BELGIEN BELGIEN ANTALLET AF Befolkningsgruppe Foretagender Familier 1639 1289 6 1380 Personer i alt 4 261 74 3 500 Børn i skolealderen 819 10 464 (nederlandsktalende del) 2 675 1639 7 835 1293 Det Nationale Socialforsikringsinstitut for Selvstændige Erhvervs drivende Det Nationale Statistiske Kontor Kostskoler og pensioner for børn af omrejsende forældre Børnehaveklasser ved kajpladserne i det nedeiiandsktalende område. Cirkusfolk Gøglere unofficial cencus carried out in 1992 Gøglere Association BEMÆRKNINGER : 1. 2. Informationer om flodskipperfamilierne er meget begrænsede. Det samlede antal personer i denne gruppe og deres aldersfordeling er udregnet på grundlag af kvalifi cerede overslag og/eller ikke helt pålidelige kilder. Også med hensyn til gøglerne hidrører tallene fra kvalificerede overslag. De admini strative kanaler giver ikke mulighed for systematisk indsamling af data. Eftersom gøglererhvervet ikke er officielt anerkendt, er de pågældende registreret som handlende. 3. Dataene for cirkusfolks vedkommende er baseret på overslag fra pålidelige kilder. TABEL 2 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : TYSKLAND TYSKLAND Antallet af Befolknings-gruppe Foretagender Familier FLODSKIPPERE CIRKUSFOLK GØGLERE ANDRE IALT 1751 230 7 500 9 481 Personer i alt 8 761 Børn i skolealderen 1 526 1200 4 000 8 761 6 726 KILDER : Flodskippere: - Cirkusfolk : Statistisches Bundesamt (Arbeitsverband der Deutschen Binnenschiffahrt) Bund der Selbståndigen in der Binnenschiffahrt Gesellschafl der Circusfreunde Circuszeitung Circusseelsorge Gøglere : Deutsche Schausteller Verband e. V. Schaustellerseelsorge BEMÆRKNINGER 1. 2. 3. 4. 5. Dataene kan ikke udspecificeres i det ønskede omfang, fordi der hverken foreligger officielle statistikker for de 16 delstater eller for hele landet. Spørgsmålet om etnisk tilhørsforhold er ikke blevet berørt, hverken af myndigheder, institutioner, undervisningsorganer eller i forbindelse med folketællinger eller spørgeundersøgelser. Efter Tysklands forening er antallet af personer, der i kraft af deres erhverv er om rejsende, steget kraftigt. Der er især tale om cirkusfolk og gøglere. Antallet af børn er særligt stort i familiecirkus. Med hensyn til antallet af foretagender i gøglersektoren i tabellen skal det understreges, at der kun er tale om foretagender, som er medlem af en erhvervs sammenslutning. Der findes også en række foretagender (specielt de såkaldte "Komedianten"), som ikke er medlem af faglige sammenslutninger. TABEL 3 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : FRANKRIG FRANKRIG Antallet af Befolknings-gruppe Foretagender Familier FLODSKIPPERE CIRKUSFOLK GØGLERE 2 660 140 15 000 (7 500 omrejsende) 808 4 000 15 000 Personer i alt Børn i skolealderen 3 259(?) 1643 ANDRE IALT KILDER : Flodskippere: - 67 000 (15 000 omrejsende) 17 800 86 808 3 259 1643 La Caisse d'allocations familiales de la navigation intérieure Undersøgelse foretaget af EFECOT (European Federation for the Education of the Children of Occupational Travellers) i samarbejde med "Centre National de Formation des Personnels d'Inspection et de Direction" (Centre CONDORCET) (1992-1993) Cirkusfolk : Spørgeundersøgelse foretaget af ANDAC (Association Nationale pour le Développement des Arts du Cirque) Undersøgelse (jf. flodskippere) Centre National des Arts du Cirque Gøglere : Syndicat National des Industriels Forains (SNIF) Undersøgelse (jf. flodskippere) Andre omrejsende : Fédération des Commerçants non Sédentaires TABEL 4 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : LUXEMBOURG LUXEMBOURG Antallet af Befolknings-gruppe Foretagender Familier Personer i alt Børn 1 skolealderen FLODSKIPPERE CIRKUSFOLK GØGLERE ANDRE IALT KILDER : Gøglere: 50 50 50 50 160 160 55 55 Det Luxembourgske Gøglerforbund TABEL 5 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : GRÆKENLAND GRÆKENLAND Antallet af Befolknings-gruppe Foretagender Familier Personer lait Børn i skolealderen FLODSKIPPERE CIRKUSFOLK GØGLERE ANDRE IALT 110 110 600 600 300 300 KILDER : Gøglere : Det Græske Gøglerforbund TABEL 6 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : IRLAND IRLAND Antallet af Befolknings-gruppe Foretagender Familier Personer lait Børn i skolealderen FLODSKIPPERE CIRKUSFOLK GØGLERE ANDRE IALT 92 92 173 173 KILDER / BEMÆRKNINGER : 1. 2. 11991-92 lod Det Irske Gøglerforbund foretage en undersøgelse med forskningsstøtte fra Undervisningsministeriet. Undersøgelsen blev udført i samarbejde med EFECOT. Med en margen på 10% skulle der være taget tilstrækkelig højde for forskellen mellem det registrerede og det faktiske antal. TABEL 7 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : ITALIEN ITALIEN Antallet af Befolknings-gruppe Foretagender Familier Personer i alt Børn i skolealderen FLODSKIPPERE CIRKUSFOLK GØGLERE ANDRE IALT 130 7 000 650 7 000 2 902 31594 1 109 13 400 7 130 7 650 34 496 14 509 KILDER / BEMÆRKNINGER : 1. 2. 3. 4. Antallet af foretagender (cirkus- og gøglermarkeder) er opgivet af ANESV (Associa- zione Nationale Esercenti Spettacoli Viaggianti) Antallet af familier/personer i alt/børn i skolealderen er beregnet som et overslag baseret på tal fra en spørgeundersøgelse foretaget af ANESV i samarbejde med EFECOT. Den under punkt 2 nævnte spørgeundersøgelse gav bl. a. følgende resultater med hensyn til cirkusfamilier : Antal besvarelser : 116 (alle fra cirkusfamilier, som rejser rundt i hele Italien). Disse 116 familier omfatter 286 børn (heraf 198 i skolealderen). Blandt gøglerne besvarede 886 familier denne spørgeundersøgelse (jf. punkt 2) : 396 af disse familier rejser rundt i hele Italien 287 familier rejser rundt i Midtitalien 223 familier rejser rundt i Syditalien De 886 familier omfatter 2227 børn, hvoraf 1696 er i skolealderen. 10 FLODSKIPPERE CIRKUSFOLK GØGLERE ANDRE IALT KILDER : Flodskippere: TABEL 8: Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende: NEDERLANDENE NEDERLANDENE Antallet af Befolknings-gruppe Foretagender Familier 4 560 13 1200 4 560 46 1200 Personer i alt Børn i skolealderen 12 000 169 2 950 2 749 43 550 5 773 5 806 15119 3 342 CBS (Rapport Statistiek van de Binnenvloot 1991) CAIS (1993) Undersøgelse foretaget af Van der Ploeg (1990) LSOVK (Landelijke Stichting Onderwijs Varende Kleuters) BSOS Cirkusfolk og gøglere : Stichting Rijdende School (SRS) TABEL 9 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende: STORBRITANNIEN STORBRITANNIEN Antallet af Befolknings-gruppe Foretagender Familier Personer i alt Børn i skolealderen FLODSKIPPERE CIRKUSFOLK GØGLERE ANDRE IALT 22 158 1 116 1296 KILDER / BEMÆRKNINGER : 1. I England og Wales findes der et særligt tilskudsprogram i medfør af "Section 210 of the Education Reform Act 1988", hvor der kan gives tilskud til ekstraundervisning af børn af omrejsende, herunder også børn af personer, der i kraft af deres erhverv, er omrejsende. Tilskuddene bruges hovedsagelig til flere mobile lærere og skolesocialrådgivere og skal medvirke til, at børn af forældre, der i kraft af deres 11 erhverv er omrejsende, får en mere regelmæssig skolegang, følger bedre med i læseplanerne og opnår et højere indlæringsniveau. Tilskuddene bruges til ekstra udgifter: skolerne modtager bevillinger for børn af forældre, der i kraft af deres erhverv er omrejsende, og disse børn er indmeldt på samme måde som alle andre børn. Dataene for England og Wales i rapporten er taget fra spørgeskemaer, som er udfyldt af de lokale skoleforvaltninger (LEA). Der blev udsendt spørgeskemaer til alle LEA i England og til de fem LEA i Wales, som i øjeblikket modtager tilskud i henhold til "Section 210". I Nordirland blev de relevante informationer samordnet af undervisningsministeriet (Department of Education in Northem Ireland, DENI), men der bor kun få om overhovedet nogen personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende i Nordirtand. I Skotland blev dataene indsamlet af STEP (Scottish Travellers Education Programme). STEP sendte alle skoler et spørgeskema med anmodning om detaljerede oplysninger om skolegangen for børn, hvis forældre i kraft af deres erhverv er omrejsende (skoleåret 1991-1992). Figur 9 giver en oversigt over data indsamlet fra 58 LEA'er i England, 2 i Wales og 12 i Skotland. Der er ingen data fra Nordirland, idet der i Nordirland praktisk talt ikke findes personer, der på grund af deres erhverv ikke er bofaste. I England rapporterede fire LEA, at der fandtes 22 børn af flodskippere i deres område (17 i grundskolealderen, som alle gik i skole, og 5 i sekundærskolealderen, som alle gik i skole). 13 LEA rapporterede, at der i deres område fandtes 158 børn af cirkusfolk i deres område (65 i grundskolealderen, som gik i skole, og 34 i grundskolealderen, som ikke gik i skole, samt 15 i sekundærskolealderen, som gik i skole og 44 i sekundær skolealderen, som ikke gik i skole). I England rapporterede 31 LEA, at der var 1 116 børn af gøglere i deres område (681 i grundskolealderen, som gik i skole, 102 i grundskolealderen, som ikke gik i skole, samt 253 i sekundærskolealderen, som gik i skole, og 75 i sekundær- skolealderen, som ikke gik i skole). Antallet af gøglerbørn i Skotland er ikke registreret. Ved STEP-spørgeundersøgel- seme registreredes i alt 70 familier med børn, der modtog skoleundervisning i vintersæsonen. 11988 havde den skotske afdeling af Storbritanniens Gøglerforbund 609 medlemmer. Denne afdeling anslog, at der i 1993 var 500 gøglerfamilier med base i Glasgow (som rejste rundt i Skotland og Nordengland). 2. 3. 4. 5. 6. 7. 12 TABEL 10 : Personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende : SPANIEN SPANIEN Antallet af Befolknings-gruppe Foretagender Familier FLODSKIPPERE CIRKUSFOLK GØGLERE ANDRE (=SÆSONARBEJDERE) IALT - 30 3 500 - 3 530 KILDER : Personer i alt Børn i skolealderen - 1200 10 000 48 157 - 600 3 000 20 457 - 300 3 500 7 000 10 800 59 357 24 057 Cirkusfolk : Ministeriet for Undervisning og Videnskab (Madrid) Gøglere : Det Spanske Gøglerforbund Sæsonarbejdere : Ministeriet for Undervisning og Videnskab (Madrid/Sevilla) (Antallet af familier/børn involveret i projekter i Rioja og Andalusien). De kvantitative data, der er indsamlet på nationalt/regionalt plan, er ukomplette og i mange tilfælde baseret på overslag. I denne forbindelse henvises til kilder og bemærkninger til de enkelte tabeller. De samlede tal for EU både inden for de enkelte erhvervsgrupper og for hele gruppen af personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende, og som er gengivet i de følgende tabeller, kan kun give et tilnærmelsesvist billede af de faktiske forhold. Medlemsstaterne P og DK er ikke omtalt i denne oversigt, fordi der ikke foreligger detaljerede kvantitative data. Der findes også personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende, i disse medlemsstater. Ifølge undervisningsministeriet i Portugal er der f. eks. mindst 1. 000 børn i den skolepligtige alder (22 børn af cirkusfolk - 916 børn af gøglere - 61 børn af andre personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende). TABEL 11 : Kvantitative data om flodskipperfamilier i EU EU-lande Foretagender Familier Antallet af Personer i alt B D F NL UK 1 289 1751 2 660 4 560 1 639 1 751 (?) 808 4 560 4 261 8 761 3 259(?) 12 000 IALT 10 260 8 758 28 281 13 Børn i skolealderen 819 (nederlandsk-talende del) 1 526 1643 2 749 22 6 759 TABEL 12 : Kvantitative data om cirkusfolk i EU EU-lande Foretagender Familier B D E F G 6 230 30 140 300 4 000 IRL (se tabellen for gøglere) Antallet af Personer i alt Børn i skolealderen 74 1200 10 1200 600 I L NL UK IALT 130 650 2 902 1 109 13 46 169 549 4 996 4 345 43 158 3120 TABEL 13 : Kvantitative data om gøglere i EU EU-lande Foretagender Familier Personer i alt Børn i skolealderen Antallet af 1 380 3 500 464 (Flamsk-talende del) B D E F G IRL I L NL UK IALT 1 380 7 500 3 500 7 500 3 500 15 000 15 000 110 92 7 000 50 1 200 ? 600 92 7 000 50 1200 ? 19 000 10 000 ? 1 500 357 31594 160 2 950 ? 35 832 36 322 69 061 14 4 000 3 000 ? 300 173 13 400 55 550 1 116 23 058 TABEL 14 : Det samlede antal personer i EU, som i kraft af deres erhverv er omrejsende Erhvervsgruppe Foretagender Personer i alt Antallet af FLODSKIPPERE CIRKUSFOLK (*) GØGLERET) ANDRE (F/E)("*) I ALT 10 260 549 35 832 46 641 28 281 13 560 114 361 267 880 424 082 BEMÆRKNINGER : (*) Cirkusfolk (beregningsmetode): På grundlag af disponible data fra tre medlemsstater (E, I og L), er det muligt at beregne et gennemsnit af det samlede antal personer pr. foretagende i forhold til det samlede antal foretagender. I disse tre medlemsstater er der registreret 173 foretagender, der omfatter i alt 4271 personer. Ekstrapoleres dette tal på resten af EU, når man frem til 549 foretagender omfattende i alt ca. 13560 personer. (**) Gøglere (beregningsmetode): Otte medlemsstater (B, D, E, G, IRL, I, L og NL) har registreret 21322 familier (x) / 21942 bøm i skolealderen (y). x/y = 1,03 (antallet af bøm i skolealderen pr. familie). Tager man dette tal (1,03) som gennemsnit for de øvrige medlems stater (F), kan man anslå det samlede antal personer i gøglersektoren i EU (eksklusive gøglererhvervet i UK, hvor man hverken kender antallet af fore tagender eller antallet af familier). (***) Andre kategorier af omrejsende arbejdstagere (beregningsmetode): to medlemsstater (F og E) råder over data om andre grupper af omrejsende arbejdstagere (sæsonarbejdere, omrejsende handlende), fire medlemsstater råder ikke over data om andre grupper end flodskippere, cirkusfolk og gøglere. De foreliggende data giver ikke mulighed for at beregne det nøjagtige samlede antal personer, hvorfor der må laves et kvalificeret overslag for at give et vist indtryk af størrelsen af denne gruppe. Det gennemsnitlige antal børn pr. familie pr. gruppe er på grundlag af de fore liggende data følgende : Cirkusfolk (E, I og NL) 1,76 pr. familie Gøglere (B, D, E, G, IRL, I, L og NL) 1,03 pr. familie Flodskippere (B, D, F og NL) 0,76 pr. familie Sæsonarbejdere (E) 2,92 pr. familie. Det gennemsnitlige antal bøm pr. familie for ovennævnte grupper er 1,62. På grundlag af de registrerede antal familier (sæsonarbejdere/omrejsende handlende) og på 15 grundlag af det anslåede gennemsnitlige antal bøm pr. familie (1,62) kan det samlede antal personer inden for disse grupper anslås til mindst 267 880. 1. 2. Socio-økonomiske data 1. 2. 1. Indlandsskibsfart3 I perioden fra 1979 til 1988 kunne der registreres et fald i det samlede antal fartøjer på 20,3% samt et fald på 4,8% i den transportede tonnage inden for EU. 11988 anslog man forsat overkapaciteten af lastrum til 20%, idet der stadig var en strukturbetinget skævhed mellem udbud og eftersprørgsel på grund av følgende faktorer: den voldsomme nedgang i produktionen af kul, som altid har været et vigtigt element i efterspørgslen efter transport ad indre vandveje, krisen i jern- og stålsektoren, som førte til et fald i indlandstransporten af mineraler og foranledigede de virksomheder, som har brug for disse produkter, til at søge nye placeringer nær større havne, hvor de har lettere adgang til oversøisk importerede mineraler, krisen i byggesektoren, som medførte et fald i transporten af sand, cement og grus, der er afgørende produkter for indlandsskibsfarten, specielt på Rhin markedet, hvor byggematerialer tegner sig for 47% af den samlede trafikmængde. På udbudssiden er de vigtigste faktorer følgende : medlemsstaternes forholdsvis protektionistiske foranstaltninger på markedet for indlandsskibsfart, overinvesteringer markedsbehov, skattebegunstigelser til skibsværftsindustrien i visse lande, de mindre, flade fartøjer er ikke tilstrækkeligt alsidige til at kunne tilpasse sig efterspørgslens nye krav. langt overstiger de faktiske i transportudstyr, som Fællesskabet vedtog i april 1989 Rådets forordning nr. 1101/89, der iværksatte et program til sanering af flåden på grundlag af bidrag fra professionen, hvilket har gjort det muligt at reducere kapaciteten hos fartøjer beregnet til tørlast med 8% og tankskibenes kapacitet med 13%. Der er ingen tvivl om, at disse foranstaltninger effektivt har bidraget til at bringe markedet i balance, men ligevægten trues igen af den nye økonomiske recession samt behovet for liberalisering af markedet. For at råde bod herpå har Kommissionen den 23. maj 19954 vedtaget en samlet pakke med forslag til Rådet ~ organisation af markedet for sejlads ad indre vandveje og ledsageforanstaltninger, det tager sigte på at give transporten ad indre vandveje ed nyt opsving. Det drejer sic om gradvist at liberalisere transporten ad indre vandveje frem til den 1. januar år 2000 og om at lade liberaliseringen ledsage af foranstaltninger, der tager sigte på at reducere den strukturbetingede overkapacitet ( fornyet oplægning i perioden 1996-1998) og fremme investeringer i terminer ved indre vandveje. Kommissionen gav også udtryk for, at den ønskede at fremme kombineret transport3. Målsætningerne er følgende : at skabe en generel ramme for et kombineret transportsystem baseret på jernbane- og landevejstransport, som skal dække hele EU, og som skal flytte Europa-Parlamentet/Generaldirektoratet for Forskning: Arbejdspapir: Fremtidsudsigterne for transporten ad indre vandveje i Europa. Luxembourg, 1993. Fælles stilling vedtaget af Rådet den 27. juni 1996. 4 16 en betragtelig tonnage væk fra det overbelastede vejnet, at integrere trafikken på de indre vandveje og den øvrige skibstrafik i dette jernbane- og vejbaserede system. De indre vandveje er et godt alternativ til landevejs- og jernbanetransport, som er truet af overbelastning på en række europæiske strækninger, og som ved øget brug kun vil medføre og transportomkostninger. Det europæiske net af indre vandveje har kapacitet til at absorbere trafikmængder, der langt overstiger den eksisterende mængde, under forudsætning af at der investeres i vedligeholdelse og passende forbedringer. til miljøforurening ulemper med hensyn stadigt større En anden vigtig miljømæssig fordel ved transporten ad indre vandveje er, at den er mere sikker, hvor det drejer sig om transport af farligt gods. Tankskibe og fartøjer, der er bygget til containertrafik, har særligt sikkerhedsudstyr. Disse fartøjer har dobbeltskrog. Farten er altid konstant, og de skal kun udføre meget få farlige manøvrer. De virksomheder, som er involveret i europæisk indlandsskibsfart, er typisk familie foretagender, der sejler året rundt. Nogle af dem har faste ruter, men ruterne afgøres først og fremmest af typen af fartøj og udbud og efterspørgsel. I forhold til det begrænsede antal virksomheder, der er tale om, bidrager de ganske meget til beskæftigelsen. F. eks. havde de 1776 selvstændige virksomheder i Belgien i 1991 1584 ansatte. (Disse data stammer fra ITB, Instituut voor het Transport langs de Binnenwateren, B, 1991). pågældende virksomheder De repræsentative erhvervsorganisationer i de forskellige medlemsstater (B, D, F og NL). Desuden har de på europæisk plan oprettet repræsentative paraplyorganisationer. Således findes der : organiseret har sig i Union Internationale pour la Navigation Fluviale (UINF) for rederne, Internationale Tankvaartvereniging (ITV) og organisation (ESO). Europese repræsenterer 90% af ovennævnte familievirksomheder og har også været med til at oprette EFECOT (European Federation for the Education of the Children of Occupational Travellers). Schippersorganisatie Sidstnævnte 1. 2. 2. Cirkusverdenen Et cirkus er et familieforetagende. Meget ofte består kernen i cirkusforetagendet af én eller flere familier, som har arbejdet i cirkusmiljøet i flere generationer. Udover familiekernen kan cirkusforetagendet engagere cirkusartister og/eller hjælpe personale (teknikere, chauffører m. fl. ). Spørgsmålet om, hvorvidt der ansættes yderligere medarbejdere, afgøres af foretagendets finansielle muligheder. Det er klart, at større cirkus engagerer flere artister og ansætter andre medarbejdere. Disse engagementer er normalt beregnet på én turné. Engagementernes længde er i realiteten bestemt af, hvor hyppigt programmet fornys. Det indebærer, at der i cirkusforetagender findes en forholdsvis uensartet gruppe af hjælpepersonale, der rejser sammen med den sædvanlige kerne af cirkusfolk. Cirkusaktiviteter foregår i to perioder, nemlig i vintersæsonen (hovedsagelig fra november til marts) og i sommersæsonen. 17 I de fleste medlemsstater forsøger cirkus at forlænge tumésæsonen. I nogle lande - hovedsagelig i Sydeuropa - rejser cirkus året rundt. Cirkusforetagender rejser mange kilometer hver sommersæson. Hyppigheden af flytninger afgøres af antallet af steder, der skal besøges på en turné, samt antallet af forestillinger hvert sted. Der kan naturligvis gives flere forestillinger i stønne byer. I mindre lande (Belgien, Danmark og Nededandene) bliver cirkus normalt kun et par dage hvert sted. Det er et hårdt job at drive et cirkus. Specielt på en turné følger de mange aktiviteter efter hinanden i et forrygende tempo. Turnéen skal forberedes, der er en mængde administrativt arbejde, man skal på farten, teltet skal rejses og tages ned igen, materialer og udstyr skal vedligeholdes, der skal gives forestillinger, og dyrene skal passes. Hertil kommer, at man også skal sørge for sin familie! Desuden skal der trænes, og nye numre til den kommende sæson skal studeres og indøves. Arbejdet kan deles afhængigt af, hvor mange medarbejdere der er, men det er et faktum, at mænd, kvinder og bøm arbejder sammen i cirkusverdenen. I nogle medlemsstater (f. eks. Frankrig) ser det ud til, at cirkusfamiliernes rejsemønster - specielt i de mindre cirkus - har ændret sig i de senere år. De er begyndt at operere inden for mindre områder og er dermed tilbøjelige til at slå sig ned for længere tid af gangen. I disse medlemsstater sker det også hyppigt, at børnene ikke rejser med forældrene, men bliver tilbage og bor hos andre familier (enten slægtninge eller venner). De fleste cirkusbørn forbliver dog tæt på forældrene. Familielivet og forældrenes professionelle liv går op i en højere enhed. Børnene befinder sig altid i et travlt og hektisk miljø. De får hurtigt mange skiftende indtryk og erfaringer. Cirkusbørn påvirkes af det opslidende cirkusliv. De er involveret i cirkusforetagendet som helhed fra en tidlig alder, både artistisk (med deltagelse i beskedent omfang i forestillingerne) og rent arbejdsmæssigt iøvrigt, f. eks. i forbindelse med pasning af dyrene, salg af programmer osv. Mange cirkusbøm kan fra en tidlig alder klare sig på flere sprog. De befinder sig såtedes altid i et internationalt miljø. Mange af dem er meget kreative, opfindsomme og fleksible i deres adfærd. Deres livsform betyder, at de er i stand til at finde deres egne løsninger på de problemer, de støder på. Ser man på, i hvilket omfang de forskellige grupper i cirkusverdenen er organiseret, må der sondres mellem organisationer for cirkusledelse og organisationer for cirkusartister og andre medarbejdere. Der er en skarp konkurrence mellem de forskellige cirkusforetagender. Det er formentlig grunden til, at man i cirkusverdenen ikke interesserer sig voldsomt meget for velfungerende og operationelle overordnede organisationer. Kun s nogle få lande findes der faglige organisationer for cirkusdirektører. Det fremgik også af Paret-rapporten5, at artister og hjælpepersonale sjældent er medlem af en faglig organisation (fagforening). Cirkus spiller fortsat en vigtig rolle i befolkningens kulturelle liv i Den Europæiske Union. 11992 blev der efter anmodning fra ANDAC (Association Nationale pour le Développement des Arts du Cirque) og Rapport fra en undersøgelse foretaget i 1980 for Kommissionen af Pierre Paret af cirkusforetagenders og cirkusfolks økonomiske og sociale forhold i fællesskabslandene. 18 Kulturministeriets "Direction du Théâtre et des Spectacles" foretaget en undersøgelse af befolkningens "cirkusvaner" i Frankrig. Det fremgik af denne undersøgelse, at 16% af franskmændene (ca. 10 mio) gik i cirkus mindst én gang om året. (Se tabellen). TABEL 15 : Cirkusgængere i Frankrig Det procentvise antal personer fra hver aldersgrupper, som har været i cirkus inden over 12 måneder. 0-6 Ar 6-10 Ar 11-14 Ar 15-24 Ar 26-34 Ar 35-40 Ar 50-64 Ar over 65 Ar Besøg i cirkus indtager iflg. tabel 16 en fjerdeplads i franskmændenes kulturliv. Kilde: Département des Etudes et de la Prospective (F) 19 TABEL 16 : Franskmændenes kulturelle oplevelser Den procentvise andel af franskmænd (over 15 år), som har overværet eller besøgt. Inden for de sidste 12 måneder Har besøgt, men ikke inden for de sidste 12 måneder Aldrig Omrejsende tJ/ol Biograt Zoologisk have Cirkus Museum Historiske monumenter Ottentlge dansearrangementer Loppemarked Natklub/diskotek Udstllng at moderne maleri/skulptur Sport Amanteater Professionelt teater Fokedans RevyirVarieé Kunstgaleri Forlystelsespark Klassisk koncert Rock-koncert - Professionnel dans Jsiz-koncert Opera 20 40 L»|»nd §1 Har bes1gt, men Ikke Indenfor de sidste 12 måneder tor de sidste 12 måneder IH H w9 KILDE: Département des Etudes et de la Prospective (F) 20 1. 2. 3. Gøglere Det store flertal af foretagender i denne sektor er familieforetagender. Der er naturligvis stor forskel inden for disse foretagender med hensyn til udbud (salg, forlystelser, show m. v. ), med hensyn til størrelse (radiobiler, konkurrencer, racerbaner eller et enkelt skydetelt) og med hensyn til rejseruternes længde. De fleste familier har været involveret i markedsgøgl i flere generationer. Deres livsrytme er fuldstændigt bestemt af "gøglermarkedskalenderen". I de fleste lande starter sæsonen i marts og varer til november. Det er den intensive rejsesæson. I nogle medlemsstater (de sydlige) er gøglerne på farten året rundt. I alle medlemsstaterne er der desuden stadigt flere af dem, der forsøger at finde arbejde i vintersæsonen. I flere lande er det i vintersæsonen f. eks. blevet almindeligt at afholde julegøglermarkeder. Antallet af flytninger afgøres i vidt omfang af foretagendets størrelse, men specielt af markedsperiodernes længde. De varierer meget afhængigt af, om det er et tivoli i en landsby eller i en større by. I de større byer stilles tivolierne ofte op for flere uger ad gangen. De fleste af foretagenderne rejser fra uge til uge fra ét sted til et andet. De fleste gøglerfamilier skal flytte mange gange i løbet af sæsonen, men nogle foretagender indskrænker deres flytninger til et bestemt område. Andre (hovedsagelig de største) dækker et større område. Gøglererhvervet har også en international dimension, det gælder specielt gøgler virksomheder fra Belgien/Nederiandene, Frankrig/Tyskland og Storbritannien/lriand. Stadigt flere foretagender rejser rundt i flere lande. At stille et tivoli op er meget arbejdskraftkrævende. Specielt i de større medlemsstater (F, D, UK og I) giver de store gøglerforetagender beskæftigelse til ganske mange mennesker. Som eksempel kan nævnes nogle tal for Tyskland (1979) : Udover de 12000 "arbejdende familiemedlemmer" var der 22300 medarbejdere beskæftiget i gøglerforetagenderne. Kun de største foretagender har råd til at ansætte faste medhjælpere. Det er grunden til, at visse foretagender hyrer midlertidigt personale på bestemte tidspunkter (f. eks. når de skal stille tivoliet op eller pakke det sammen). Køb af nyt materiel, vedligeholdelse og reparationer kræver ganske betydelige investeringer af dem, der skal drive sådanne gøglermarkeder, for at give foretagendet den fornødne glans og tiltrækningskraft og holde det tidssvarende. F. eks. blev de samlede investeringer i gøglerforetagender i Tyskland i 1987 anslået til 55 mio DM (= 32 mio ECU). Med hensyn til offentlighedens interesse for omrejsende tivoli, ådigt tilbagevendende markeder osv. findes der kun begrænsede kvantitative data. F. eks. blev der i Tyskland registreret 170 mio besøgende. Tabel 16 viser, hvor populære omrejsende tivolier er i Frankrig! Gøglermarkedssektoren i EU tegner sig for en årlig omsætning på 2,5 mia ECU. (Kilde : Det Europæiske Gøglerforbund). Det store antal flytninger og arbejdet med at opstille udstyret og pakke det sammen igen og i at gøglerne må rejsesæsonen. Vintersæsonen (december, januar og februar) er den periode, hvor arbejde meget igen betyder, hårdt 21 gøglerfamilierne skal kunne klare sig uden de løbende indtægter. Denne periode bruges til at reparere og vedligeholde materiel og køretøjer. I denne periode bor familierne i vinterkvarter, nogle med fast bopæl og andre i campingvogne på særligt indrettede pladser. Det er typisk for en gøglerfamilie, at familielivet og arbejdet går op i en højere enhed. I gøglerforetagender arbejder både mand og kone (og børn) sammen. I de fleste medlemsstater varetages gøglernes økonomiske og sociale interesser af faglige organisationer. I nogle lande repræsenterer disse faglige organisationer størsteparten af gøglerforetagenderne. I de største medlemsstater har de regionale faglige organisationer i mange tilfælde sluttet sig sammen i landsdækkende organisationer. Nogle af de faglige organisationer har allerede fungeret i mange år. De har deres egen ledelse og rådgivere, og i nogle lande udgiver de også deres egne publikationer og fagblade. I nogle lande er der socio-kulturelle organisationer, uddannelsesinstitutioner og kirkelige organisationer, der imødekommer gøglernes ønsker og behov. Ved siden af de nationale/regionale faglige organisationer findes der også Det Europæiske Gøglerforbund (European Shovmen's Union, ESU). Denne organisation blev oprettet i 1954. Alle medlemsstater i den Europæiske Union og EFTA-landene er repræsenteret i dette forbund. 1. 3. Skolegang for børn, hvis forældre i kraft af deres erhverv er omrejsende 1. 3. 1. Førskoleundervisning I de medlemsstater (B, F og NL), hvor der findes børnehaver ved kajpladserne (skoler, der ligger tæt ved kanaler og floder), går stadigt flere bøm fra flodskipperfamilier regelmæssigt i skole. I de fleste medlemsstater får bøm af cirkusfolk og gøglere stort set ingen førskoleundervisning. 1. 3. 2. Grundskoleundervisning I de pågældende medlemsstater (B, F, NL og D) modtager det store flertal af bøm fra flodsk«operfamilier grundskoleundervisning. Der benyttes i vidt omfang kostskoler og pensioner (almindelige kostskoler eller særlige faciliteter for de pågældende grupper). I nogle medlemsstater (f. eks. D) giver det forældrene store problemer på grund af de økonomiske konsekvenser (jf. kapitel 5). ! iiere medlemsstater får børn af gøglere og cirkusfolk normal skoleundervisning i vintersæsonen. Bøm, som rejser med deres forældre i turnésæsonen, går i skole i nærheden af det pågældende tivoli eller cirkus. Resultatet er dog, at deres skolegang i tumésæsonen er meget uregelmæssig, og at de frekventerer flere forskellige skoler. I nogle medlemsstater findes der mobile skoler for børn af omrejsende gøglere (NL) og bøm af cirkusfolk (E, NL, én delstat i D og én LEA i UK). I den periode, hvor der blev indsamlet data til rapporten, var der i UK en mobil skole for cirkusbørn, men den er blevet nedlagt siden. Traveller Education Services (kontor for undervisning af børn af omrejsende), der får midler fra "Section 210", arbejder imidlertid med at opfylde de undervisningsbehov, bøm af cirkusfamilier har, i form af en række forskellige andre 22 løsninger. I nogle medlemsstater (f. eks. UK og F) suppleres undervisningen med fjernundervisningsmateriale. I nogle medlemsstater rejser bøm af gøglere og cirkusfolk ikke sammen med deres forældre i turnésæsonen. Disse børn bor på kostskoler eller i pensioner eller hos værtsfamilier (slægtninge). Det gælder specielt i Belgien, hvor størsteparten af gøglerbømene bor på kostskoler eller i pensioner. I andre medlemsstater (f. eks. F, NL og I) er det kun meget få, der vælger at benytte kostskoler og pensioner. Det skal nævnes her, at børn fra omrejsende cirkusfamilier har en meget uregelmæssig skolegang. Det skyldes hovedsagelig, at cirkus (specielt de mindre, der udgør det store flertal af cirkus), ofte besøger mange forskellige steder i tumésæsonen og sjældent bliver mere end nogle få dage på samme sted. Der er særlige problemer med undervisningen af børn fra cirkus, der rejser internationalt (der kommer stadigt flere internationale omrejsende cirkus). Værtslandet har sjældent noget klart indtryk af, hvor mange bøm det drejer sig om, eller hvordan man kan tilrettelægge undervisning for disse bøm. De pågældende børns forældre må for størstepartens vedkommende selv finde ud af, hvordan de skal arrangere undervisning for deres bøm. Flere medlemsstater er nu af den opfattelse, at dette problem kun kan løses ved hjælp af konkrete foranstaltninger, aftaler og samarbejde på europæisk plan. 1. 3. 3. Undervisning på sekundærtrinnet Størsteparten af bøm fra flodskipperfamilier i de relevante medlemsstater modtager tilsyneladende regelmæssig undervisning på sekundærtrinnet (erhvervsuddannelse). Det skyldes hovedsagelig, at de pågældende familier benytter kostskolefaciliteter eller pensioner. Det fremgår af de begrænsede oplysninger, der foreligger, at undervisningen på sekundærtrinnet for cirkusbørn er noget eller endog meget uregelmæssig. Det gælder specielt de bøm, hvis forældre rejser rundt Qf- punkt 1. 3. 2. ). Udvikling af hensigtsmæssige og fleksible undervisningsmodeller for disse bøm er stadig et stort problem i flere medlemsstater. 23 1. 3. 4. Kvantitative data TABEL 17 : BELGIEN Undervisningsordninger Børn fra flodskipperfamilier FØRSKOLEUNDERVISNING (i 3 børnehaveklasser ved kajpladsen: 2 i Flandern og 1 i Walionien) Skoleåret 1991-1992: Skoleåret 1992-1993: 244 børnehaveklassebørn (Belgien) 147 børnehaveklassebørn (Flandern) GRUNDSKOLEUNDERVISNING På kostskoler : 535 børn BØRN FRA GØGLERFAMIUER Grundskoleundervisning (Skoleåret 1992/93) 30% af børnene frekventerer det almindelige skolesystem 70% af børnene går på kostskole TABEL 18. FRANKRIG : Antallet af registrerede omrejsende børn i visse regioner Académie de Créveil Académie d'Orléans-Tours Académie de Versailles Académie d'Aix-Marseille Grundskole Sekundærskole Ingen skolegang 1 000 600 1693 1021 1020 42 36 1640 4 099 379 24 TABEL 19 : IRLAND Undervisningsordninger (Resultater af en undersøgelse fra 1991/1992) Samlet antal = 92 familier /173 bøm (gøglere og cirkusfolk) ANTAL BØRN UNDERVISNING I TURNÉSÆSONEN Forbliver på vinterbopælen i skoletiden for at gå i den lokale skole 40% 38% 19% 3% Tager dagligt frem og tilbage mellem skole og tivoli Går slet ikke i skole Går på kostskole (*) ANTAL BØRN ORDNINGER UDEN FOR TURNÉSÆSONEN 97% 3% Går i skole nær vinterbopælen Går på kostskole *) (*) Familierne må selv betale BØRNENES ALDERSFORDELING Førskole Grundskole Sekundærskole I ALT 40 99 34 173 25 TABEL 20 : NEDERLANDENE BØRN FRA FLODSKIPPERFAMILIER FØRSKOLEUNDERVISNING 500 børnehaveklassebørn går mere eller mindre regelmæssigt i skole ved kajpladserne (7) eller i almindelige skoler. GRUNDSKOLEUNDERVISNING 1 074 børn går på kostskole eller bor på særlige pensioner SEKUNDÆRSKOLEUNDERVISNING 916 børn går på kostskole eller bor på særlige pensioner BØRN FRA CIRKUSFAMIUER Uden for turnésæsonen frekventerer cirkusbørn det almindelige skolesystem I turnésæsonen frekventerer de det mobile skolesystem BØRN FRA GØGLERFAMILIER Uden for turnésæsonen (oktober-marts) frekventerer bøm af gøglere (grundskoletrin) det almindelige skolesystem I turnésæsonen frekventerer de det mobile skolesystem; hvor det er muligt frekventerer de det almindelige skolesystem (25%) TABEL 21 : LEA (England 58 - Wales 5) STORBRITANNIEN ERHVERV RUPPER FLODSKIPPERE CIR* 3FOLK GØGLERE IALT ANTALLET AF BØRN i grundskolealderen i sekundærskolealderen ikke i skole - 34 102 136 i skole 5 15 258 278 ikke i skole - 44 75 119 IALT i skole 22 158 1 116 1296 17 65 681 763 26 KAPITEL 2 FORANSTALTNINGER MED HENBLIK PA UDVIKLING AF INFORMATION OG STØTTE TIL FORÆLDRENE 1. Det understreges i de nationale rapporter, at hvis man ønsker at forbedre undervis ningen af bøm af omrejsende forældre er en god kommunikation og et hensigtsmæssigt samarbejde med forældrene en absolut forudsætning. Flere medlemsstater investerer i dag ganske meget for at kunne efterkomme dette krav. 2. Meget af denne kommunikation og dette samarbejde må i kraft af målgruppernes mobilitet nødvendigvis blive noget spredt og usammenhængende. Forberedelsen, gennemførelsen og opfølgningen af de aktuelle initiativer på under visningsområdet er baseret på et samarbejde med : repræsentanter for målgrupperne, målgruppernes repræsentative organisationer (de faglige organisationer, sociale organisationer, velgørenhedsorganisationer o. lign. ), enkeltpersoner og andre organisationer og institutioner, som på den ene eller anden måde beskæftiger sig med de pågældende målgrupper. Der lægges særlig vægt på følgende : forskning i og/eller udvikling og organisering af egnede informationskanaler, oprettelse af fleksible informationskanaler, udvikling af hensigtsmæssig, konkret og klar information (både med hensyn til form og indhold). 3. Disse foranstaltninger og initiativer har til fonmål at fremme kontakten med forældrene (3. 1. ), at tilrettelægge informationskampagner for forældre (3. 2. ) eller iøvrigt at tilbyde forældrene direkte støtte (3. 3. ). 3. 1. Kontakt med forældrene Drøftelser med forældrene (på lokalt, regionalt eller nationalt plan) indgik i de for skellige faser i et pilotprojekt (forberedelse, indkøring, opfølgning, evaluering), f. eks. omkring følgende spørgsmål : Hvilke specifikke forventninger og erfaringer har forældrene ? Der blev forberedt en række spørgsmål til målgrupperne, og resultaterne og konklusionerne af disse spørgeundersøgelser blev drøftet. Der er oprettet forskellige debatfora på regionalt plan og/eller landsplan (støttegrupper, debatudvalg og netværk af repræsentanter fra repræsentative organer m. m. ). 3. 2. Informationskampagner Der er regelmæssigt uddelt brochurer og foldere til forældre i forskellige medlemsstater. 27 Disse publikationer indeholder facts og tal om undervisningstilbuddene og de initiativer, der er til rådighed for børnene (på regionalt plan og/eller landsplan). Der er offentliggjort information (af de relevante undervisningsministerier og/eller de berørte repræsentative organisationer) i de trykte massemedier og/eller interessemålgruppemes særlige tidsskrifter (herunder også EFECOTs "Newsline"). 3. 3. Direkte støtte til forældrene Der er udviklet tilsynssystemer med hovedvægten lagt på direkte kommunikationslinjer mellem forældre og skoler og indbyrdes mellem de forskellige skoler, som optager børn af omrejsende forældre. Der er udviklet undervisningsredskaber, som flodskipperfamilier kan benytte om bord, når de ikke kan sætte deres småbørn i en næriiggende skole på land. Der er f. eks. tale om arbejdshæfter, brochurer og kassettebånd, som forældrene kan bruge for at vejlede og styre børnenes udvikling i førskole alderen. Der er lagt særlig vægt på den sproglige udvikling hos bøm i førskolealderen. I nogle medlemslande stilles statslige rådgivere/mobile lærere til rådighed. Hensigten er at opbygge og bevare gode relationer til de enkelte forældre. I visse tilfælde skal disse rådgivere og lærere også varetage kontakten mellem forældrene og de pågældende undervisningstilbud. 4. De forskellige aktiviteter og initiativer, der er omtalt ovenfor, forberedes og gennem føres i samarbejde med og med støtte fra Europa-Kommissionen. 4. 1. Konkrete resultater I flere medlemsstater er de faglige organisationer for flodskippere og gøglere indstillet på at spille en mere aktiv rolle med hensyn til undervisningstilbuddene til medlemmernes bøm : almen uddannelse og erhvervsuddannelse drøftes på møder med de involverede parter; almen uddannelse og erhvervsuddannelse behandles nu som specifikke emner i organisationernes tidsskrifter og publikationer; der er truffet administrative foranstaltninger i en række lande for at sikre en systematisk opfølgning af den almene uddannelse og erhvervsuddannelsen og lade netop disse spørgsmål indgå som et væsentligt led i organisatio nernes politik. Nogle af de faglige organisationer har udpeget en forretningsfører (på landsplan og/eller regionalt plan), der skal varetage organisationens politik omkring undervisning og skolegang. 4. 2. D r redegøres mere udførligt for, gennem hvilke kanaler de enkelte forældre kan gøre deres ønsker gældende med hensyn til børnenes undervisning. Der er også tegn på, at de enkelte forældre i højere grad benytter disse kanaler, f. eks. : forældrene indbringer individuelle spørgsmål for deres faglige organisationer, stadigt flere forældre i erhverv, hvor de rejser i flere lande, anmoder om information om uddannelsesmuligheder i andre lande, EFECOT-kontoret i Bruxelles får jævnligt henvendelser med spørgsmål fra individuelle forældre. 28 4. 3. I nogle regioner har de enkelte forældre - med støtte fra deres faglige organisationer - sluttet sig sammen i grupper. Dermed er der opstået regionale forældresammenslutninger (for gøglerfamilier). Formålet med disse sammenslutninger er at påpege og argumentere mere effektivt for undervisningsbehovene. 4. 4. Repræsentanter for de pågældende undervisningsministerier er af den opfattelse, at konsultationer med forældre, faglige sammenslutninger, kirkelige og velgørende organisationer og socialarbejdere er særdeles nyttige og produktive: de forskellige erhvervsgruppers specifikke karakteristika blev forklaret nærmere der blev også redegjort tidligere for forældrenes specifikke problemer og for ventninger debatten affødte konkrete nye initiativer. 4. 5. Der er udarbejdet brochurer og informationshæfter for forældre på tysk, engelsk, fransk, italiensk, spansk og nederlandsk. Formålet med disse brochurer er : at gøre forældrene klart, hvor vigtig deres børns undervisning er, at give forældrene nogle få retningslinjer med hensyn til spørgsmålet "Hvad gør vi, når vi rejser ud og arbejder en periode i et andet land?" De praktiske erfaringer har vist, at disse brochurer må omarbejdes med hensyn til form og indhold. Den såkaldte "europæiske brochure" synes at imødekomme et reelt behov i så henseende. 4. 6. Det forekommer særdeles vanskeligt at etablere tilsvarende initiativer for cirkusfamilier. Det skyldes hovedsagelig, at der ikke findes nationale/regionale eller europæiske faglige sammenslutninger for denne sektor. 5. Konklusioner Resultaterne synes at vise, at der er et reelt behov for initiativer med henblik på at involvere forældrene også mere formelt i alt, hvad der vedrører deres børns undervisning. Både informationskampagner over for forældrene og konsultationer og drøftelser mellem forældre og andre berørte parter synes at være effektive redskaber i ud arbejdelsen og iværksættelsen af hensigtsmæssige undervisningstilbud. De nævnte initiativer spiller en meget vigtig rolle i forbindelse med iværksættelsen af resolutionen fra maj 1989. Initiativerne bidrager til at imødekomme de kort- og mellemsigtede krav med hensyn til forbedring af undervisningsforholdene for børn af omrejsende forældre. Det er særdeles vigtigt at få indledt en "struktureret debat" mellem de faglige sammenslutninger og repræsentanter for de politiske beslutningstagere, så disse kan få ajourførte informationer om antallet af familier, antallet af bøm, antallet/placeringen af tivolier, rejseruter osv. Kontinuitet er særlig vigtig i indlæringsprocessen. For omrejsende børn - som ofte ender op i en lang række forskellige skoler - kan denne kontinuitet ikke sikres, med mindre alle berørte parter deltager i debatten og gør den fornødne indsats. Her spiller forældrene selv en særdeles vigtig rolle. 29 Det er også nødvendigt, at forældrene får konkret støtte. Som et resultat af infor mationskampagnerne og konsultationsmøderne mellem forældre og undervisnings- personale og eventuelt også administrative repræsentanter kan der nu udarbejdes og formidles hensigtsmæssige hjælperedskaber til brug for forældrene. Forældrene skal bl. a. have mulighed for at stille spørgsmål og fremkomme med forslag, når som helst de får kontakt med en skole. Forældrene kan på grund af deres omrejsende liv meget sjældent - om overhovedet - deltage i den mere regelmæssige kontakt mellem skole og hjem. Det bliver derfor nødvendigt at udvikle specifikke strukturer med henblik på en sådan kommunikation. 30 KAPITEL 3 ADGANG TIL FØRSKOLE- OG GRUNDSKOLEUNDERVISNING 1. Førskoleundervisning Det er netop de første trin i skoleforløbet, der volder bøm af omrejsende forældre de største problemer. Derfor skal man være særlig opmærksom på førskoleundervisningen for disse bøm. De initiativer, der er omtalt i de nationale rapporter (normalt på pilotprojekt- eller projektstadiet), har til formål at : give forældre (og bøm) lettere adgang til undervisningsfaciliteterne, udvikle børnenes sociale egenskaber, fremme integreringen i samfundet (herunder integrering i det normale skolesystem), udvikle hensigtmæssige systemer til sporing af eleverne, fremme børnenes sprogkundskaber. Flere medlemsstater (B. F. NL) har udformet særlige projekter for bøm af flodskipperfamilier. I betragtning af denne målgruppes rejseruter (på kryds og tværs af landet og på tværs af landegrænserne) sørger disse projekter omhyggeligt for at etablere et samarbejde mellem de forskellige uddannelsesfaciliteter (ankerpladsundervisning - modtagelsescentre) på regionalt/nationalt og internationalt plan (=net på nationalt og europæisk plan). I den flamsksprogede del af Belgien indgår de to modtagelsescentre (ankerpladsskoler) i den formelle struktur i "Netwerk voor Onderwijs aan Varende Kleuters". En rådgiver tager sig af koordinationen. Der foregår et intenst samarbejde mellem de syv ankerpladsskoler og de to mobile lærere i NL, de to ankerpladsskoler i den flamsksprogede del af Belgien, ankerpladsskolen i den fransksprogede del af Belgien og modtagelsescentret i Nordfrankrig (Conflans-Ste-Honorine), som modtager støtte fra EF. Det er hensigten at udvikle et fuldt funktionsdueiigt europæisk net med henblik på uddannelse af bøm i førskolealderen, der rejser i flere lande. Inden for rammerne af dette europæiske projekt er der udviklet et "internationalt uddannelsespas". Ved hjælp af dette pas kan alle de involverede personer følge barnets uddannelsesforløb. Man er desuden ved at udvikle en uddannelsesvejledning for forældrene. Denne vejledning skal bibringe forældrene nyttige informationer og retningslinjer. På ankerpladsskolerne i de forskellige medlemsstater er man særlig opmærksom o pa: den sproglige udvikling hos bøm af flodskippere den senso-motoriske udvikling at iværksætte aktiviteter, der kan skabe større integration mellem børn af flodskippere og børn i land. 31 En hel del af disse projekter er nu så langt fremme, at både de involverede lærere og forældre efterhånden har indhøstet mange erfaringer. Nogle medlemsstater overvejer at institutionalisere disse uddannelsesfaciliteter (B(fl)). For så vidt angår børn af cirkus- og markedspladsfamilier, prøver de fleste medlemsstater sig stadig frem ved at arrangere diskussioner med de pågældende forældre, undersøge behovene og kravene, gennemføre mindre (lokale) pilotprojekter. I de medlemsstater, hvor der findes mobile skoler for omrejsende bøm af markedsplads- og cirkusfamilier (E. F. NL), tager man sig også af førskolebørnene i løbet af rejsesæsonen. I nogle medlemsstater (B(fl)) iværksættes der pilotprojekter i forståelse med de faglige organisationer inden for markedspladssektoren, som har til formål at undersøge, hvordan man giver førskolebømene det bedste undervisningstilbud i rejsesæsonen. I nogle medlemsstater (f. eks. D og L) tager nogle organisationer sig af førskolebørnene under visse markeder. Flere af de nationale rapporter nævner den positive effekt, som de stimulerende aktiviteter har haft. Dette kommer til udtryk ved, at sådanne projekter bevirker, at flere omrejsende børnehavebørn følger en formel undervisning. 2. Grundskoleundervisning 2. 1. Grundskoleundervisning for børn fra flodskipperfamilier : Hvad angår grundskoleundervisningen fremgår det af de nationale rapporter, at det store flertal af bøm fra flodskipperfamilier benytter kostskolefaciliteter (jf. kapitel 1 og 5). Det er en bekræftelse af konklusionerne i Europa-Kommissionens under søgelse (1985-1988). I dette kapitel skal man derfor indskrænke sig til at redegøre for grundskoleunder visningstilbuddene til bøm fra gøgler- og cirkusfamilier. 2. 2. Grundskoleundervisning for bøm fra gøgler- og cirkusfamilier : I de fleste medlemsstater vælger størsteparten af forældrene til cirkus- og gøgler børnene at benytte det almindelige offentlige skolesystem frem for kostskoler. Langt størsteparten af børnene rejser rundt sammen med deres forældre i tur 'sæsoners (med undtagelse af visse medlemsstater). F' jre medlemsstater har allerede i nogen tid opereret med en række forskellige støtteforanstaltninger, som skal gøre det lettere for disse målgrupper at benytte det almindelige skolesystem. Desuden er der en række medlemsstater (D, E, F, I, NL og UK), der samarbejder om en tilbundsgående undersøgelse af behovene i tilknytning til et elevtilsynssystem, der er tilpasset børn af omrejsende forældre (udover børn af flodskipper-, cirkus- og gøglerfamilier omfatter målgruppen også børn af sæsonarbejdere). Det er formålet med denne undersøgelse at få fastlagt retningslinjer for et hensigtmæssigt elevtilsynssystem og udarbejde en vejledning 32 med anbefalinger og gode råd, alt sammen baseret på de eksisterende erfaringer i de pågældende medlemsstater samt fremtidige erfaringer fra forskellige pilotundersøgelser. I forbindelse med de ovennævnte europæiske projekter samarbejder flere medlemsstater (D, NL og UK) om udviklingen af velegnede fjernundervisningsmaterialer og udveksling af relevante erfaringer og synspunkter. Desuden vil projekterne naturligvis altid blive tilpasset i lyset af erfaringerne (og under hensyntagen til iværksættelsen af resolution 89/C 153/01); det gælder f. eks. følgende: udvikling af hensigtsmæssige tilsynssystemer, udvikling af velegnede fjernundervisningsmaterialer. I flere medlemsstater sikres undervisningen af børn af omrejsende forældre via forskellige undervisningsmodeller (eller kombinationer af sådanne modeller). I denne forbindelse skal det understreges, at i flere medlemsstater har sådanne modeller allerede fungeret i nogen tid (NL og UK), men i de fleste medlemsstater er de dog først blevet indført for nylig, og de vil derfor ofte have karakter af pilotprojekter. I nogle medlemsstater varetages undervisningen af gøgler- og cirkusbørn (NL og UK) eller af cirkusbørn alene (D, E og F) af mobile skoler. De lokale Traveller Education Services' anvendelse af mobile undervisningsenheder i UK skal ses i sammenhæng med regeringens politik, hvor man vil fremme integrationen af omrejsendes børn i almindelige skoler og give dem mulighed for at følge den almindelige læseplan. I en enkelt medlemsstat (NL) er der for nylig blevet indført mobile mini-skoler i tilknytning til det eksisterende net af mobile skoler. Disse mobile mini-skoler skal varetage undervisningen af børnene fra de små omrejsende tivolier. Nogle medlemsstater har valgt en model, hvorefter børnene følger undervisningen i de almindelige skoler. Denne model forudsætter udtrykkeligt en række forskellige undervisningsforanstaltninger til støtte for de pågældende skoler. I nogle medlemsstater ansættes der ekstra lærere, i visse tilfælde ganske mange (D og UK). Her lægges der særlig vægt på et smidigt samarbejde mellem de pågældende skoler, dvs. dels de skoler, hvor børnene går om vinteren, dels de forskellige skoler, de frekventerer i turnésæsonen Flere medlemsstater stiller systematisk fjemundervisningsmateriale til rådighed for børnene (F og UK). En række Traveller Education Services i UK har været inddraget i fremskaffelsen af fjernundervisningsmateriale for at skabe kontinuitet i skoleforløbet i turnésæsonen. EU har finansieret projektet i UK for at fremme og koordinere udbygningen af dette arbejde. Visse medlemsstater (B, E og I) er i færd med at forberede eller gennemføre projekter med henblik på udvikling af et skræddersyet undervisningssystem, der tager højde for disse børns særlige situation i turnésæsonen. Ifølge rapporterne har man især lagt vægt på følgende : et meningsfuldt samarbejde mellem undervisningsinstitutionerne i henholdsvis vinter- og sommersæsonen, valg af undervisningsmateriale til turnésæsonen, 33 udvikling af hensigtsmæssige elevsporings- og evalueringssystemer, udvikling af egnet materiale til undervisning i "brevkursusform" (f. eks. grund læggende læse- og skrivefærdigheder). Med hensyn til undervisningen af cirkus- og gøglerbørn hårde pågældende medlemsstater ladet forstå, at de har lagt særlig vægt på etablering af lærernetværk på både nationalt og europæisk plan. Generelle bemærkninger Det oplyses i samtlige nationale rapporter, at de mange forskellige foranstaltninger og projekter, der er omtalt i dette kapitel, er udviklet i samarbejde med (og med støtte fra) Europa-Kommissionen. Følgende aspekter af de nævnte foranstaltninger og projekter må betragtes som helt afgørende : afholdelse af drøftelser med målgrupperne (talsmænd og -kvinder, repræsentative organisationer og institutioner m. fl. ), udvikling af hensigtsmæssige tilsynssystemer, udvikling af velegnede fjernundervisningsmaterialer. 34 KAPITEL 4 SEKUNDÆRSKOLEUNDERVISNING OG ERHVERVSUDDANNELSE De pågældende medlemsstater (B, NL, F , D) råder over særlige erhvervsuddan- nelsesfaciliteter beregnet for flodskipperfamilier. Børnene fra disse familier kan følge undervisningen enten på deltids- eller på fuldtidsbasis. Desuden har man indført, at denne form for undervisning afsluttes med udstedelse af særlige eksamensbeviser. Nogle medlemsstater har udviklet (eller forbereder) faciliteter med henblik på deltidserhvervsuddannelse for gøglerbørn. Disse faciliteter udvikles i nært samarbejde med repræsentanter for gøglersektoren. Udover specifikke erhvervs faglige færdigheder lægges der også vægt på almene fag og en alsidig uddannelse iøvrigt. Der er i samarbejde med Europa-Kommissionen (Task Force for Menneskelige Ressourcer) afholdt to europæiske seminarer, ét i Vilvorde (B) og ét i Munsbach (L). Formålet med disse initiativer var at formulere et velbegrundet svar på følgende spørgsmål : Er der behov for mere formel erhvervsuddannelse i gøglersektoren i Europa? Hvis der er behov for en sådan erhvervsuddannelse, hvad skal den da tilbyde, og hvordan kan den tilrettelægges? Som et resultat af de ovennævnte seminarer blev der etableret et samarbejde mellem Apeldoorns Tekniske Skole (NL), Centret for Deltidserhvervsuddannelse på Sekundærtrinnet - KTA - i Evere (B) og Centret for Deltidserhvervsuddannelse på Sekundærtrinnet i Overpelt/Maasmechelen (B). Dette samarbejde førte til, at man i 1993 påbegyndte to konkrete projekter med støtte fra Kommissionen i forbindelse med PETRA ll-programmet. Der udarbejdes moduler fag for fag for de forskellige dele af programmet, således at den enkelte elev kan arbejde i sit eget tempo. Formålet med projektet er at udvikle en pakke af moduler, som dækker de forskellige uddannelsesområder. Udover den mere almene uddannelse omfatter modulerne også mere specialiseret og teknisk uddannelse. Ved udvælgelsen, forberedelsen, udviklingen og evalueringen af fagområderne har de berørte parter systematisk konsulteret de faglige organisationer i gøglersektoren. I 1992 blev der med støtte fra Europa-Kommissionen oprettet en europæisk rådgivende gruppe, som skulle beskæftige sig med erhvervsuddannelse i gøgler sektoren. Det var denne gruppe, der forberedte de nuværende PETRA-projekter. Der har efterhånden meldt sig flere deltagere fra undervisningsinstitutioner i flere medlems stater (D, UK/England og Skotland), som ønsker at være med i konsultationerne. Den rådgivende gruppe har et dobbelt formål. Dels vil man gerne finde ud af, i 35 hvilke regioner i den Europæiske Union der findes interesserede partnere, der vil involvere sig i fremtidige projekter og foranstaltninger, dels skal konsultationerne føre til en prioritering af opgaverne som udgangspunkt for udviklingen af fremtidige foranstaltninger og projekter. Selv om drøftelserne endnu ikke er afsluttet, er der allerede fastlagt forskellige arbejdsemner : Alle foranstaltninger og projekter skal forberedes og gennemføres i systematisk samråd med repræsentanter for gøglersektoren (de faglige organisationer). Materiale og erfaringer fra de nuværende PETRA-projekter skal senere formidles til en større målgruppe; derfor er det særdeles vigtigt at udveksle erfaringer om de strategier, der følges. I forbindelse med tilbuddene om mere formel erhvervsuddannelse spiller lærerne en vigtig rolle. Der er derfor inden for rammerne af et europæisk samarbejde lagt særlig vægt på uddannelse og vejledning af lærere. Nogle af de emner, der kan indgå i fremtidige foranstaltninger og projekter, er f. eks. : information om målgruppens sociale og faglige integrering, metoder og undervisningsstrategi, lærerholdninger, fortsat udvikling af moduler, således som det sker i de nuværende PETRA-projekter. Der skal udvikles flere forskellige moduler, så der på mellemlang sigt kan tilbydes en hensigtsmæssig, effektiv og komplet studieplan. Der skal i denne studieplan også tages hensyn til de mere almene fag. Studieplanen, dvs. modulerne, skal tilbyde både piger og drenge de bedste erhvervsuddannelsesmuligheder; det er på ingen måde parternes hensigt at fastlægge en erhvervsprofil; derimod er det hensigten via foranstaltningerne og projekterne at tilbyde en attraktiv og hensigtsmæssig uddannelsespakke. Nogle medlemsstater (B, D, F og I) råder over statsanerkendte faciliteter til uddannelse af cirkusartister. De pågældende institutioner har for nylig etableret et netværk. Det skal danne grundlag for en europæisk dækkende samordning. Desuden vil man styrke samarbejdet og konsultationerne med cirkussektoren. De konkrete målsætninger er følgende : at etablere en indbyrdes sammenhæng mellem de forskellige uddannelseskurser for cirkusartister i Europa, at informere cirkusfamilierne og samarbejde med dem om uddannelsesmuligheder både af almen og mere erhvervsrettet karakter for deres børn, at forbedre kvaliteten af den mere uformelle uddannelse i cirkusfag i Europa. Erhvervsuddannelse i cirkusfag er af nyere dato. Der er kun nogle få skoler, der har specialiseret sig på dette område. Der er stor forskel mellem skolerne, som nu er centreret omkring optræden, cirkustraditioner eller kreativitet, og undervisningen er i vidt omfang bestemt af historiske aspekter og cirkusmæssige påvirkninger og målsætninger. De har dog alle 36 én ting til fælles, nemlig uddannelse af kommende artister med speciale i cirkusoptræden. Familierne ønsker erhvervsuddannelse til deres bøm, fordi den traditionelle metode med at formidle viden fra generation til generation ikke længere altid er nok til at sikre deres fremtid. Samordningen af de pågældende institutioner gør det muligt for de omrejsende forældre at finde skoler, som svarer til deres egne præferencer. I de sidste 15 år har cirkus- skolerne haft et vældigt opsving overalt i Europa. Det skyldes ikke blot indsatsen fra entusiastiske cirkusfamilier, men også en politisk vilje. På trods af, at nogle af de pågældende skoler og forbund ønsker at højne kvaliteten af den undervisning, cirkusbørn får, har cirkusskolernes voldsomme ekspansion ikke altid været præget af respekt for de grundlæggende undervisningsmæssige principper i relation til børnene. 4. I nogle medlemsstater er der i undervisningsplanerne indarbejdet erhvervsuddan- nelsestilbud til elever af omrejsende forældre. I den nationale undervisningsplan (UK - England og Wales) er der mulighed for at tage hensyn til minoritetsgruppers sædige behov, og det gælder også personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende. F. eks. kan man ved udvælgelsen af bøger til litteraturundervisningen lægge vægt på bøgernes relevans for de pågældende gruppers egen kultur. På samme måde kan man ved valget af undervisningsmateriale i fag som formning, teknologi, kunst og musik give børn af omrejsende forældre mulighed for at arbejde med områder, som er relevante for deres egne erfaringer og baggrund. Desuden er der gennemført forsøg i beskedent omfang i Frankrig og Spanien, som tager sigte på at tilpasse undervisningen til unge fra det omrejsende miljø, f. eks. specielt udviklede kurser inden for ernæring, hygiejne, elektronik og sikkerhed. I Skotland er nogle skoler ved at udvikle en række korterevarende moduler, som kan stykkes sammen og afløse de officielle SCOTVEC-fag. Denne model giver mulighed for en blanding af skolebaseret undervisning og praktik. 5. I nogle medlemsstater (UK og F) stilles der specielle fjemundervisningsmaterialer til rådighed for bøm af omrejsende forældre. 37 KAPITEL 5 KOSTSKOLER OG PENSIONER Nogle medlemsstater har kostskoler og pensioner beregnet for bøm af omrejsende forældre. I visse tilfælde er der tale om regulære kostskoler, og i andre tilfælde kan det være børnepensioner, hvor skoleundervisningen foregår et andet sted. Nogle medlemsstater har særlige kostskoletilbud til bøm af omrejsende forældre, de såkaldte "Centre for bøm fra familier uden fast bopæl" (B, F og NL). I nogle medlemsstater findes der ordninger, hvor forældrene kan få tilsagn fra det offentlige om tilskud til skoleudgifterne, før de indskriver deres bøm på kostskole. De faktiske udgifter for forældrene kan variere ganske betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat. Nogle forældre er nødsaget til at forlade deres erhverv (og må søge beskæftigelse inden for andre fag) for at give deres bøm mulighed for at få en formel uddannelse. Det er tilfældet i de medlemsstater (f. eks. D), hvor mange omrejsende familier ikke har råd til at betale kostskolepengene. I de fleste medlemsstater kan unge i den undervisningspligtige alder (børn/teen agere) bo på kostskoler under hele skoleforløbet. I fo medlemsstater findes der desuden pensioner for bøm i førskolealderen. 4. Det store flertal af flodskipperfamilier vælger kostskoler og pensioner til deres bøm (både grundskoler og sekundærskoler). i de fleste medlemsstater er det kun et begrænset antal gøgler- og cirkusfamilier, der foretrækker kostskoleløsningen (se også kapitel 1). Deltagere fra flere medlemsstater (B, F, D, NL og I) arbejder sammen om et europæisk projekt med støtte fra Europa-Kommissionen (Task Force for Menneske lige Ressourcer) om en undersøgelse af kostskole- og pensionstilbuddene til bøm af omrejsende forældre. 38 KAPITEL 6 INFORMATION, STØTTE OG UDDANNELSE TIL LÆRERE, ANDET PÆDAGOGISK PERSONALE OG SKOLELEDERE 1. 2. 3. 4. De særlige undervisningstilbud til børn af omrejsende forældre omfatter i flere medlemsstater ansættelse af ekstra undervisningspersonale. Det fremgår af de nationale rapporter, at der lægges stor vægt på at informere de pågældende lærere om målgruppernes særlige situation og behov. I nogle medlemsstater forbereder man særiige uddannelses- og efteruddannelses- foranstaltninger med henblik på at instruere og vejlede lærerne i, hvordan man bedst tilrettelægger undervisningen for børn af de forskellige omrejsende målgrupper. Netværk både på nationalt og europæisk plan udgør en vigtig støtte for de pågældende lærere. Via disse netværk kan der bl. a. udveksles undervisnings materialer, erfaringer og synspunkter. I de seneste år er der foregået en række udvekslinger mellem lærere, der arbejder med bøm af omrejsende forældre (førskoleundervisning, grundskoleundervisning og sekundærskoleundervisning). Flere medlemsstater (B, D, E, F, NL og UK) har deltaget i disse projekter. Det fremgår klart af de nationale rapporter fra de pågældende medlemsstater, at disse udvekslingsprojekter bedømmes særdeles positivt. Sådanne udvekslingsprojekter kan også danne grundlag for udviklingen af et euro pæisk netværk for førskoleundervisning af bøm fra flodskipperfamilier (jf. kapitel 3). Der er i forbindelse med sådanne udvekslingsprojekter afholdt to europæiske seminarer for lærere, der underviser omrejsende cirkusbørn (Asten (NL) / Madrid (E)). De pågældende lærere har på grundlag af resultater og konklusioner fra disse seminarer udarbejdet en konkret handlingsplan. Der er således ved at blive etableret et europæisk netværk for lærere, der underviser omrejsende cirkusbørn. CONDORCET (Centre national de formation des personnels d'inspection et de direction) (F) foretog i 1992/1993 i samråd og samarbejde med EFECOT en under søgelse af undervisningen af bøm af omrejsende forældre. Denne undersøgelse, som også omfattede en række studiebesøg i Belgien, Nederlandene og Storbritannien, blev en integreret del af uddannelsen af de undervisningsinspektører, der stod for undersøgelsen. Samtlige de i dette afsnit nævnte initiativer (punkt 4) er gennemført med støtte fra Europa-Kommissionen (Task Force for Menneskelige Ressourcer) og forberedt, koordineret og fulgt op af EFECOT. 39 KAPITEL 7 ANDRE FORANSTALTNINGER OG INITIATIVER 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Nogle medlemsstater har bebudet etablering af forskellige debatstrukturer. Disse debatstrukturer skal benyttes i forberedelsen og udviklingen af forskellige foranstaltninger og projekter for undervisning af bøm af omrejsende forældre. Debatstrukturerne omfatter forældrene, lærerne, repræsentanter for de faglige organisationer samt socialarbejdere og repræsentanter fra kirkelige og frivillige organisationer (f. eks. BERID i D). I nogle medlemsstater (f. eks. F) har man også gennemført projekter om undervisning i læsning og skrivning for forældrene. I flere medlemsstater har Undervisningsministeriet oprettet en afdeling (eller er i færd med det), som er ansvarlig for planlægningen, samordningen og tilsynet med undervisningen af bøm af omrejsende forældre. I flere medlemsstater er man ved at forberede initiativer eller har allerede gennemført sådanne initiativer med henblik på mere systematisk oplysning til alle, der beskæftiger sig med undervisning af bøm af omrejsende forældre. I England og Wales ydes der såkaldte "Section 210"-tilskud til en række forskellige undervisningstilbud, som er mere omfattende end de i rådsresolutionen indeholdte forslag. En række LEA-planer for undervisning af omrejsende bøm afspejler ligeledes målsætninger, som rækker videre end rådsresolutionen. I Skotland har der været afholdt møder mellem gøglernes forældresammensiutning, EAS, de relevante undervisningsinspektører for undervisning af omrejsende bøm og STEP (Scottish Traveller Education Project). Der er udpeget fire kontaktpersoner, som skal rejse rundt til skolerne som repræsentanter for gøglerforbundet for at gøre både lærere og elever bekendt med gøglerkulturen. STEP sørger for uddannelse af disse kontaktpersoner. I Nederlandene er der oprettet et organ med betegnelsen BSOS (Bestuurlijk Overleg van de Schippersscholen). Dette rådgivende organ består af repræsentanter for de berørte skoleinspektører og -ledere. Det er hensigten, at de i et vist omfang skal inddrages i planlægningsarbejdet på dette område. Desuden blev der i 1991 startet et initiativ i Nederlandene med henblik på etablering af et netværk bestående af alle lærere, som beskæftiger sig med undervisning af bøm fra flodskipperfamilier. I 1S"2 turnerede Det Russiske Statscirkus i Nederlandene med en snes russiske bør tilligemed børn af andre nationaliteter (herunder også nederlandske). Dette cirkus anmodede Stichting Rijdende School om at sørge for undervisning af børnene. Et tysk cirkus med bl. a. russiske artister anmodede også om undervisning. I 1992/1993 kom der en henvendelse fra et tysk cirkus med tysktalende bøm og en stunt-gruppe bestående af nederlandsk- og tysktalende bøm. Et samarbejde med Kulturministeriet i Nordrhein-Westfalen (D) førte til, at de tysktalende elever kunne turnere i Nederlandene medbringende egnet undervisningsmateriale. Undervisningen af børnene fra det ovennævnte Russiske Statscirkus kunne fortsætte i Flandern (1992) takket være et samarbejde og samråd med Undervisningsministeriet for det nederlandsktalende samfund i Belgien og med 40 EFECOT. Disse facts, som er beskrevet i den nederlandske rapport, er ikke enestående fænomener, men blot konkrete eksempler på de i kapitel 3 nævnte problemer. 9. På europæisk plan er man nu ved at etablere et informations- og dokumen tationscenter for undervisning af bøm af omrejsende forældre. Det sker med støtte fra Europa-Kommissionen DG XXII Intercultural education. 41 KAPITEL 8 RESULTATER OG RETNINGSLINJER FOR DET FREMTIDIGE ARBEJDE Det fremgår klart af de nationale rapporter, at medlemsstaterne forbereder og/eller gennemfører forskellige foranstaltninger og initiativer med henblik på iværksættelsen af resolution 89/C 153/01. Da der som oftest er tale om helt nye projekter og initiativer, må der både på nationalt, regionalt og europæisk plan træffes de fornødne forholdsregler til at sikre foranstaltningernes videreudvikling og opfølgning. Desuden er der i de forskellige nationale rapporter redegjort for, hvordan de fremtidige tiltag og projekter er prioriteret på kort og mellemlang sigt (se nedenfor). Det er en konsekvens af selve livsstilen hos de omrejsende erhvervsgrupper, at de bevæger sig mellem flere forskellige lande, og deres arbejde kræver, at de rejser rundt i hele Europa. På grundlag af deres erhvervsudøvelse dækkes de omrejsende af Fællesskabets lovgivning. Følgelig har deres bøm ret til undervisning på samme vilkår som børnene i den medlemsstat, hvor de omrejsende opholder sig. Det er derfor afgørende, at man ikke alene anerkender denne fundamentale ret, men at Den Europæiske Unions medlemsstater også samarbejder for at sikre børnene i disse grupper en ordentlig undervisning. Desuden står der i artikel 126 i traktaten om den Europæiske Union, at målene for Fællesskabets indsats med hensyn til udviklingen af et højt uddannelsesniveau er at fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer om spørgsmål, som er fælles for medlemsstaternes uddannelsessystemer. De forskellige foranstaltninger og projekter, som er startet i de seneste år (nogle projekter er på det forberedende stadium, mens andre er i fuld gang) må absolut videreføres og følges op. I flere medlemsstater er det hensigten at anvende erfaringerne fra disse foranstalt ninger og projekter til : at udvikle undervisningsfaciliteter, der tager hensyn til de omrejsende befolkningsgruppers særlige situation, og/eller at træffe de nødvendige foranstaltninger til at gøre de almindelige under visningsinstitutioner i stand til at modtage bøm af omrejsende forældre på en sund, fornuftig og frem for alt fleksibel måde. 4. 5. lålet med uddannelsespolitikken er i alle henseender at tilbyde de omrejsende Fe b? jlkningsgrupper de samme muligheder på uddannelsesområdet - på trods af deres mobilitet - som den fastboende befolkning. I mange medlemsstater giver disse børns skolegang på sekundærtrinnet anledning til alvorlig bekymring. 42 6. Der må gøres en særlig indsats for at udvikle specielle erhvervsuddannelsestilbud til disse grupper, som imødekommer deres konkrete krav og behov. I denne henseende bør der især lægges vægt på følgende : 7. 8. 9. forberedelse af de unge med henblik på valg af erhverv, mulighederne for efter- og videreuddannelse. Udviklingen af erhvervsuddannelsestilbud bør ske i samråd med repræsentanter for de pågældende sektorer. I betragtning af de berørte gruppers internationale og/eller i stigende grad grænseoverskridende aktiviteter er der behov for samråd og samarbejde på europæisk plan omkring forberedelsen, udviklingen og det løbende tilsyn. Det fremgår af de nationale rapporter, at det er nødvendigt at indgå konkrete aftaler og etablere et fast samarbejde omkring undervisningen af cirkusbørn, specielt bøm fra internationalt omrejsende cirkus. I denne forbindelse kan medlemsstaterne overveje at etablere en europæisk gruppe af lærere fra forskellige medlemsstater, (lærere, som kan rykke ud efter anmodning fra de enkelte medlemsstater i tilknyt ning til de internationale cirkus' besøg de pågældende steder). Der bør udvikles en databank for undervisningsmaterialer til støtte for disse lærere. Denne opgave kunne eventuelt overdrages det informations- og dokumentationscenter, som er ved at blive oprettet (jf. kapitel 7). De omrejsende erhvervsgruppers mobilitet udgør en stor social udfordring for undervisningssystemet generelt. Man skal huske, at de omrejsende erhvervsgrupper også omfatter andre end flodskippere, cirkusfamilier, gøglere og sæsonarbejdere. Deres specifikke problemer vedrører også andet og mere end deres sociale situation. Den gradvise fjernelse &? grænserne i Europa giver anledning til at forvente en kraftig forøgelse af den omrejsende befolkning, både mænd, kvinder og bøm, inden for Den Europæiske Union. Fænomenet "mobilitet i erhvervsmæssigt øjemed" vil blive stadigt mere udbredt, og uddannelses- og undervisningspolitikken vil blive stillet over for spørgsmålet, hvordan man bedst kan imødekomme de særlige behov og krav, der er konsekvensen af selve denne mobilitet. Både enkeltpersoners og familiers bevægelser frem og tilbage over grænserne vil bidrage til øget samarbejde og udveksling af erfaringer omkring uddannelses politikken i de forskellige regioner på nationalt plan og mellem de forskellige berørte medlemsstater. Det tilskynder også til samordnede foranstaltninger på EU-plan. De ansvarlige for uddannelsespolitikken skal holde et vågent øje med udviklingen i Europa. Det indebærer bl. a. , at de skal tage højde for de undervisningsmæssige konsekvenser af den øgede mobilitet i befolkningen. Det gælder specielt med hensyn til de personer, der i kraft af deres erhverv er omrejsende. Kontakt og samarbejde på tværs af grænserne bliver nødvendigt, hvis der skal skabes bedre kontinuitet i de undervisningsfaciliteter, som på nuværende tidspunkt stilles til rådighed for disse befolkningsgrupper. 10. De undervisningsmæssige nyskabelser og projekter, der gennemføres til fordel for de omrejsende erhvervsgrupper, har også specifikt til formål at sikre kvaliteten generelt. De undervisningstilbud, der udvikles til brug i de omrejsende miljøer og under hensyntagen til de pågældende gruppers personlige og faglige integritet, er nyskabende initiativer, som vil kunne overføres til andre (større) målgrupper eller stort set til alle andre grupper, der har behov for opsøgende undervisnings virksomhed. 43 11. Foranstaltninger og projekter, der er udviklet og tilrettelagt i samarbejde med og med støtte fra Europa-Kommissionen, har i høj grad bidraget til at udbrede god praksis og til at gøre alle, der er beskæftiget med undervisning af omrejsende børn på lokalt plan, mere bevidste om, hvad der sker på dette område andre steder, både i deres eget land og i udlandet. Disse foranstaltninger og projekter har således medvirket til at fremme nyskabende initiativer ved at sikre, at man udveksler erfaringer og sammenligner resultater, og at disse videreformidles til interesserede; her kan f. eks. nævnes : udarbejdelse af fjernundervisningsmaterialer, udvikling af specielle tilsynssystemer, fremstilling af informationsmateriale o. lign. til forældrene. Man må fortsat udvikle netværk mellem de ansvarlige for skoleundervisningen af børnene fra de forskellige målgrupper (både på nationalt og europæisk plan). 12. Det fremgår af medlemsstaternes rapporter, at der fremover må udvikles og gennemføres foranstaltninger og projekter inden for følgende klart afgrænsede områder : information, debat og samarbejde med de berørte forældre, retningslinjer og rådgivning med henblik på de lokale skoleforvaltninger, udvikling af egnet undervisningsmateriale samt formidling og udveksling af dette materiale på europæisk plan, udvikling af egnet undervisningsmateriale til åbne uddannelsesforløb og fjernundervisning (støttet af informations- og kommunikationsteknologierne) samt formidling og udveksling af dette materiale på europæisk plan, udvikling og formidling af specielle konkrete tilsynssystemer på europæisk plan, forudgående vurdering af elevernes faglige standpunkt og evaluering af undervisningens resultater, introduktionskurser og efteruddannelseskurser for lærere (med særlig vægt på bl. a. flersprogetheden i undervisningsfaciliteterne). 13. 14. 15. Det fremgår også af de nationale rapporter, at der er behov for en grundig koordinering både på nationalt, regionalt og europæisk plan med hensyn til undervisningstilbuddene til bøm af omrejsende forældre. Det er ønskeligt, at der gennemføres en grundig undersøgelse af de forskellige tendenser med hensyn til forældres og børns ønsker og forventninger inden for de forskellige omrejsende erhvervsgrupper. Denne undersøgelse kan give et præcist kvantitativt indtryk af elevernes motivation, valg og udbytte af undervisningen samt af undervisningssystemet og de enkelte læreres reaktioner herpå. Med hensyn til udviklingen af foranstaltninger og projekter satser medlemsstaterne på at europæisk dækkende samarbejde. I forbindelse med koordineringen af de forskellige aktioner og projekter må man fremhæve den store rolle, EFECOT (European Federation for the Education of the Children of Occupational Travellers) spiller. 44 BILAG De nationale rapporter om iværksættelsen af Rådets resolution af 22. maj 1989 (89/C 153/01) (B) Belgien (den flamsktalende del) Marc Verlot i samarbejde med Sven Sierend og Nele Goethals Scolarisatie van kinderen uit de trekkende beroepsbevolking, Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, Departement Onderwijs -januar 1994, 38 sider. (B) Belgien (den fransktalende del) Alain Reyniers La scolarisation en Communauté française de Belgique des enfants de culture itinérante, Communauté française de Belgique, Scolarisation en milieu multiculturel - oktober 1993, 56 sider. (D) Tyskland Martin Emundts, Die Schulische Betreuung der Kinder von Binnenschiffern, Circusangehôrigen und Schaustellern / der Kinder von Sinti und Roma und Fahrenden, Kultusministerium Nordrhein-Westfalen, 16 sider. (E) Spanien Informe Sobre la Atencion Educativa a la Poblacion Itinérante, Minisertio de Educaciôn y Ciencia, 10 sider. (F) Frankrig La scolarisation des enfants de parents exerçants des professions itinérantes, Ministère de l'Education Nationale, Direction des Ecoles, Direction des Lycées et Collèges, december 1993, 25 sider. (IRL) Irland Report on the implementation of E. C. Resolution 89/C 153/01 on School Provision for Children of Occupational Travellers - oktober 1993, 10 sider. (I) Italien Rapporto sulla scolarizazione dei figli de esercenti spettacoli viaggiati e circensi, Associazione Nazionale Esercenti Spettacoli Viaggianti - ottobre 1993, 3 sider. (NL) Nederlandene Overzicht van voorzieningen in Nederland voor het onderwijs aan kinderen van de trekkende bevolking, Kermisexploitanten, Circusmedewerkers en Schippers, Ministerie van Onderwijs en Wetenschappen - december 1993, 30 sider + bilag (UK) Storbritannien School Provision for Occupational Travellers in the UK Relevant to EC Resolution 89/C 153/01 Department for Education, 10 sider. 45 ISSN 0254-1459 KOM(96) 494 endelig udg. DOKUMENTER DA " 16 Katalognummer : CB-CO-96-502-DA-C ISBN 92-78-09923-6 Kontor t for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-298S Luxembourg L\Ù


394 R 2062 : Council Regulation (EC) No 2062/94 of 18 July 1994 establishing a European Agency for Safety and Health at Work(OJ No L 216, 20.8.1994, p. 1).,394 R 2062 : Neuvoston asetus (EY) N:o 2062/94, annettu 18 päivänä heinäkuuta 1994, Euroopan työturvallisuus- ja työterveysjärjestön perustamisesta(EYVL N:o L 216, 20.8.1994, s. 1)(EP. 05/NIDE 06, s. 131).,394 R 2062 : Reglamento (CE) N̊ 2062/94 del Consejo de 18 de julio de 1994 por el que se crea la Agencia Europea para la Seguridad y la Salud en el Trabajo(DO n̊ L 216 de 20.8.1994, p. 1).,394 R 2062 : Regolamento (CE) n. 2062/94 del Consiglio del 18 luglio 1994 relativo all'istituzione di un'agenzia europea per la sicurezza e la salute sul lavoro(GU n. L 216 de l20.8.1994, pag. 1).,394 R 2062 : Regulamento (CE) N̊ 2062/94 do Conselho de 18 de Julho de 1994 que institui a agência europeia para a segurança e a saúde no trabalho(JO n̊ L 216 de 20.8.1994, p. 1).,394 R 2062 : Rådets forordning (EF) Nr. 2062/94 af 18. juli 1994 om oprettelse af et europæisk arbejdsmiljøagentur(EFT nr.L 216 af 20.8.1994, s. 1).,394 R 2062 : Rådets förordning (EG) nr 2062/94 av den 18 juli 1994 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå(EGT nr L 216, 20.8.1994, s. 1)(SU 5/Vol. 6,s. 131).,394 R 2062 : Règlement (CE) n̊ 2062/94 du Conseil du 18 juillet 1994 instituant une agence européenne pour la sécurité et la santé au travail(JO n̊ L 216 du 20.8.1994, p. 1).,394 R 2062 : Verordening (EG) Nr. 2062/94 van de Raad van 18 juli 1994 tot oprichting van een europees agentschap voor de veiligheid en de gezondheid op het werk(PB nr. L 216 van 20.8.1994, blz. 1).,394 R 2062 : Verordnung (EG) Nr. 2062/94 des Rates vom 18. Juli 1994 zur Errichtung einer Europäischen Agentur für Sicherheit und Gesundheitsschutz am Arbeitsplatz(ABl. Nr. L 216 vom 20.8.1994, S. 1).,394 R 2062 : Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2062/94 του Συμβουλίου της18 ης Ιουλίου 1994 σχετικά με την ίδρυση ευρωπαϊκού οργανισμού για την ασφάλεια και την υγεία στην εργασία(ΕΕ αριθ. L 216 της 20.8.1994, σ. 1).