title: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Yhtenäismarkkinoiden vaikutus ja tehokkuus

eurovoc_concepts:
EU law
competitiveness
employment policy
impact study
single market

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 30. 10. 1996 KOM(96) 520 lopull. KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE YHTENÄISMARKKINOIDEN VAIKUTUS JA TEHOKKUUS Sisällys YHTEENVETO 1 2 3 4 5. YHTENÄISMARKKINAOHJELMAN TALOUDELLINEN VAIKUTUS 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 Johdanto Kauppa ja suorat ulkomaiset sijoitukset Markkinarakenteet Tulot, työllisyys ja lähentyminen KANSALAISTEN HYVÄKSI TOIMIVAT YHTENÄISMARKKINAT 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 Henkilöiden vapaa liikkuvuus Yhtenäismarkkinat ja sosiaalipolitiikka Kuluttajien etu Ympäristönsuojelu YHTENÄISMARKKINAOHJELMAN TEHOKKUUS 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 3. 5 3. 6 Haasteen laajuus Selvitysten tuloksia Tuotteet Palvelut Pääoma Julkiset hankinnat VAPAAN LIIKKUVUUDEN JÄLJELLÄ OLEVAT ESTEET 4. 1 Tehoton saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpano sekä korjaavat toimenpiteet Oikeudellisen rakenteen puutteet Liian monimutkaiset säännöt Vanhat ja uudet esteet kansallisella tasolla Yhteisön lainsäädännön hallinnointi Yhtenäismarkkinat ja yleishyödylliset palvelut 4. 2 4. 3 4. 4 4. 5 4. 6 UUSI SITOUTUMINEN YHTENÄISMARKKINOIHIN 5. 1 5. 2 5. 3 5. 4 5. 5 Yhteisön oikeuden tehokas soveltaminen ja täytäntöönpano Liiallisen sääntelyn purkaminen Oikeudellisen rakenteen saaminen valmiiksi yhteisön tasolla Täydentävä toiminta yhteisön tasolla Päätelmät: tarvitaan uusi sitoutuminen yhtenäismarkkinoihin Liite 1: Kertomuksen tiedonlähteet 3 5 5 5 6 7 8 8 9 9 10 12 12 12 13 15 16 20 20 21 22 23 24 24 25 26 26 27 27 29 30 32 Yhtenäismarkkinoiden vaikutus ja tehokkuus Yhteenveto luottamussopimuksessa yhtenäismarkkinat katsottiin perustaksi, luomisessa ja kestävässä kasvussa päästäisiin entistä korkeammalle Työpaikat ja kestävä kasvu ovat unionin työjärjestyksessä etusijalla. Komission työllisyyttä koskevassa jonka avulla tasolle. työpaikkojen Komissiolla on nyt yhtenäismarkkinoiden myönteisistä vaikutuksista vahvoja todisteita, jotka perustuvat kahden viime vuoden aikana selvitykseen yhtenäismarkkinoiden taloudellisista vaikutuksista ja tehokkuudesta. 1 tehtyyn ensimmäiseen kattavaan Taloudellisen vaikutuksen osalta uutiset ovat yleisesti ottaen Monien yhtenäismarkkinatoimenpiteiden täysi vaikutus ei vielä näy, mutta Euroopan taloudessa on selviä tietoa, vaikka alustavaakin, seuraavista muutoksen merkkejä. Nyt käytettävissämme on ilmenevät yhdentymisen, kilpailun, yhteismarkkinoiden myönteisistä vaikutuksista, taloudellisen onnistumisen ja kuluttajille koituvan hyödyn lisääntymisenä: rohkaisevia. jotka * * * * * yritysten välisen kilpailun vilkastuminen niin teollisuudessa kuin palvelualoillakin teollisuuden rakenneuudistuksen nopeutuminen, jonka seurausta on suurempi kilpailukyky tarjolla on entistä suurempi valikoima tuotteita ja palveluita vähittäiskauppaan, julkiselle sektorille ja teollisille kuluttajille edullisempaan hintaan, erityisesti vasta vapautetuilla palvelualoilla kuten liikenteessä, rahoituspalveluissa, televiestinnässä ja radio- ja tv- toiminnassa tavaran rajatarkastuksien poistuttua sekä työssä että taloudellisesti vähemmän aktiivisen väestön (mukaan lukien opiskelijoiden ja eläkeläisten) suurempi liikkuvuus jäsenvaltiosta toiseen. rajojen yli ovat nopeutuneet ja halventuneet toimitukset tavaroiden Laskelmat yhtenäismarkkinaohjelman seurauksena: näiden muutosten taloudellisista kokonaisvaikutuksista osoittavat, että 1. 2. 3. * * * * on syntynyt 300 000-900 000 uutta työpaikkaa enemmän kuin olisi syntynyt ilman yhtenäismarkkinoita Euroopan unionin tuloissa on tapahtunut 1,1-1,5 prosentin ylimääräinen lisäys vuosina 1987-1993 inflaatioaste on 1,0-1,5 prosenttia alhaisempi kuin ilman yhtenäismarkkinaohjelmaa Euroopan unionin alueiden välillä on yhteenkuuluvuutta. tapahtunut taloudellista lähentymistä ja 4. Nämä edut on saavutettu tinkimättä kuluttajien tai työntekijöiden turvallisuudesta. Monilla aloilla kansalaisten suojelunormeja on itse asiassa tiukennettu. Unionin kansalaisilla on myös enemmän henkilökohtaista vapautta ja valinnan mahdollisuuksia kuin koskaan aiemmin. Komission tutkimus vahvistaa, että yhteisön yhtenäismarkkinalainsäädäntö on kokonaisuutena katsoen luonut vapaan Yksityiskohtaisemman selvityksen komission saamista tuloksista voi tilata Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistosta : 38 taustatutkimusta ja 1 yritystutkimus (julkaistaan marraskuussa 1996 - tammikuussa 1997) komission 100-sivuinen alustava asiakirja, jossa esitetään yhteenveto tutkimusten tärkeimmistä tuloksista (julkaistaan marraskuussa 1996). Yksityiskohtaisempi selvitys taloudellisesta vaikutuksesta ilmestyy julkaisussa European Economy (julkaistaan joulukuussa 1996). liikkuvuuden yhtenäismarkkinoilla on 1980-luvun puolivälin tilanteen vastakohta. Tuolloin perusedellytykset. tehokkuuden taloudellisen ja Tilanne nykypäivän * * *• * kaikki tavarat pysäytettiin ja tarkastettiin rajoilla, useimpien tuotteiden oli oltava jokaisen jäsenvaltion erillisten lakien mukaisia, liikenteen, teleliikenteen, pankkitoiminnan ja radio- ja tv-toiminnan kaltaisissa palveluissa ei ollut vapaata kilpailua, muut kuin työssä käyvät eivät yleensä saaneet asua toisessa jäsenvaltiossa ja saattoivat näin tehdessään menettää oikeutensa sosiaaliturvaan toisessa jäsenvaltiossa. täydellinen hyödyntäminen on ensisijaisesti toimijoiden Yhtenäismarkkinaohjelman vastuulla. Julkisten viranomaisten tehtävä kansallisella ja yhteisön tasolla rajoittuu soveliaiden taloudellisten ja institutionaalisten edellytysten tarjoamiseen. Entistä suotuisammassa taloudellisessa ilmapiirissä toimijat voivat hyödyntää paremmin nyt tarjolla olevat mahdollisuudet. Tässä kertomuksessa osoitetaan, että näihin tilaisuuksiin tarttumalla saavutetaan merkittäviä etuja. talouden Komission tutkimuksessa todetaan, että nämä myönteiset tulokset olisivat voineet olla vielä parempia, jos jäsenvaltioissa olisi ahkerammin toteutettu jo sovittuja yhtenäismarkkinatoimenpiteitä ja sovellettu niitä yhteisön oikeuden periaatteita, joihin ne perustuivat. Yhtenäismarkkinasääntöjen soveltamisen ja toimeenpanemisen viivytykset rajoittavat yhä yhtenäismarkkinoiden myönteistä vaikutusta kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen. Yhteisön on rakennettava menestyksensä varaan ja poistettava jäljellä olevat poliittiset ja käytännölliset vaikeudet, jotka estävät yhtenäismarkkinoiden kaikkien mahdollisuuksien hyväksikäytön. Komissio esittää selkeitä kahden tason toimintasuosituksia: * * Päävastuu yhtenäismarkkinasääntöjen soveltamisesta on ennen kaikkea kansallisella tasolla. Komissio vaatii, että yhtenäismarkkinalainsäädännön ja perustamissopimuksen sääntöjen reippaisiin toimenpiteisiin liiallisen sääntelyn vähentämiseksi kansallisella tasolla, missä se estää sekä kilpailua että kilpailukyvyn paranemista. täytäntöönpanoa nopeutetaan. Lisäksi komissio kehottaa Yhteisön tasolla on edelleen ponnisteltava vuoden 1985 toimintaohjelman toteuttamiseksi muutamilla avainalueilla (kuten henkilöiden rajatarkastusten poistaminen, verotus ja yhtiöoikeus), lainsäädännön ja yhteisön politiikkoja on kilpailun, täytäntöönpanemiseen ja ajanmukaistamiseen, tiedotuksen ja ympäristöasioiden aloilla kehitettävä edelleen, jotta varmistettaisiin yhtenäismarkkinoiden tehokkain käyttö ja kehittäminen. kohdistettava voimavaroja enemmän joilla on Yhtenäisvaluutan käyttöönotto vuonna 1999 tehostaa myös yhtenäismarkkinoita poistamalla kurssiriskien aiheuttamat rajoitukset ja lisäämällä yleensä avoimuutta ja kilpailua. komissio päätteeksi kertomuksen luomiseksi. Komissio toimivien Tämän yhtenäismarkkinoiden ilmaisee selvästi, millaista uutta sitoutumista yhtenäismarkkinoihin tarvitaan, ei vain korkeimmalta poliittiselta tasolta - Dublinin Eurooppa- neuvostolta - vaan myös kaikilta niiltä, joiden on osaltaan tehtävä yhtenäismarkkinoista menestys: kansallisilta viranomaisilta, Euroopan yhteisön toimielimiltä ja tietenkin myös talouden toimijoilta itseltään. toimintaan kunnolla kehottaa 5. 6. 7. 8. 1 YHTENÄISMARKKINAOHJELMAN TALOUDELLINEN VAIKUTUS 1. 1 Johdanto Yhtenäismarkkinaohjelma, sellaisena kuin se esitettiin komission valkoisessa kirjassa vuonna 1985, oli kunnianhimoisin ja kattavin koskaan esitelty tarjontaohjelma. Se on alkanut poistaa markkinoiden jäykkyyttä ja liikkuvuuden esteitä, jotka haittasivat yhteisöä 1980-luvun puolivälissä ja aiheuttivat talouden jatkuvaa vajaatoimintaa, joka näkyi kasvavana työttömyytenä ja heikkona kilpailukykynä. Yhtenäismarkkinoiden vapauttamistoimenpiteiden toteuttaminen edistyy hyvin. Ei ole epäilystäkään, että talouden toimijat ovat olleet laajalti tyytyväisiä rajatarkastusten ja viivästymisten poistumiseen, pääoman vapaaseen liikkuvuuteen ja rahoituspalveluiden vapauttamiseen. Tiettyjen toimenpiteiden toteuttamisessa on kuitenkin kohdattu ongelmia (tekniset esteet, julkiset hankinnat). Nyt aloitetussa arvioinnissa yritetään nimetä kaupan esteiden poistamiseksi toteutetut toimenpiteet ja arvioida niiden taloudellisia vaikutuksia ainoastaan siinä määrin kuin ne ovat todellisuudessa toteutuneet. On tärkeää korostaa, että seuraava arviointi ei voi olla lopullinen eikä ehdoton, koska: * * ensinnäkin on vaikeaa erottaa niitä vaikutuksia, joiden voidaan katsoa johtuvan yksinomaan yhtenäismarkkinoiden yhdentymisestä. Kymmenen viime vuoden aikana yhteisöön on liittynyt viisi uutta jäsenvaltiota, Saksa on yhdistynyt ja Keski- ja Itä-Euroopassa on tapahtunut taloudellinen muutos, maailmantalous on globalisoitunut ja tietotekniikka kokenut vallankumouksen. Nämä kehityskulut ovat vaikuttaneet yhtenäismarkkinoiden dynamiikkaan. toiseksi yhtenäismarkkinalainsäädäntö ei vielä toimi täysitehoisesti. Suuri osa siitä tuli voimaan vasta 1994 tai 1995, ja osa pannaan täytäntöön vasta vuoden 2000 jälkeen. Talouden toimijat ovat edelleen mukautumassa uuteen sääntely- ja kaupalliseen ympäristöön, eikä niillä ole ollut paljon aikaa sopeutua uusiin vapauksiin; viime aikojen taantuma on voinut saada ne vastahakoisiksi tarttumaan uusiin tilaisuuksiin. Sääntely-ympäristön muutoksilla ei ole ollut riittävästi aikaa vaikuttaa. luonteesta johtuen niiden toteuttamisesta on seurannut nimenomaan Yhtenäismarkkinatoimenpiteiden mikrotaloudellisia vaikutuksia sekä tuotannon ja kaupan rakenteen muutoksia Euroopan unionissa. Tämän vuoksi tässä selvityksessä keskitytään mikrotaloudellisten ilmiöiden tunnistamiseen ja mittaamiseen. Samalla yritetään kuitenkin arvioida myös tuloihin ja työllisyyteen kohdistuvaa makrotaloudellista vaikutusta. Kaupan esteiden poistamisella on seuraavat odotetut mikrotaloudelliset seuraukset: Esteiden poistaminen johtaa voimavarojen parempaan kohdentamiseen, jotta voitaisiin hyötyä kilpailuetuun ja mittakaavaetuihin perustuvasta erikoistumisesta. On olemassa se vaara, että esteiden poistamiseen liittyy kansallisten markkinoiden uudelleen segmentoituminen kilpailunvastaisen käyttäytymisen vuoksi (esimerkiksi kartellit, määräävän aseman väärinkäyttö, valtion tuet). Kilpailupolitiikka on keskeinen väline tällaisen käyttäytymisen estämiseksi ja saavutetun edun muuttamiseksi alhaisemmiksi hinnoiksi ja paremmaksi laaduksi kuluttajan kannalta. 1. 2 Kauppa ja suorat ulkomaiset sijoitukset Yhtenäismarkkinoiden ansiosta kauppa on kasvanut merkittävästi, samoin kuin Euroopan unionin osuus suorista ulkomaisista sijoituksista maailmanlaajuisella tasolla. Jäsenvaltioiden välisen kaupan kasvu ei kuitenkaan ole tapahtunut kolmansien maiden kanssa käytävän kaupan kustannuksella. Lisäksi jäsenvaltioiden tuotantorakenteissa voidaan havaita suhteellista lähentymistä, mikä johtuu erikoistumisesta samoihin aloihin, mutta erilaisiin hinta-laatu -tasoijiin. Tällainen kehitys helpottaa rahaliittoprosessia. jäsenvaltioiden välisen Tehty selvitys osoittaa, että kaupan esteiden poistaminen on- lisännyt teollisuustuotteiden kaupan määrää 20-30 prosentilla. Tämä kasvu ei ole tapahtunut yhteisön ulkopuolisten tuojien kustannuksella, vaan myös ne ovat hyötyneet yhtenäismarkkinoiden luomisesta. Pelko siitä, että yhtenäismarkkinat eivät olisi avoimia ulkomaalaisille tuottajille, on osoittautunut perusteettomaksi. EU:n ulkopuolelta tuotujen teollisuustuotteiden osuus kulutuksesta on kasvanut 12:sta 14 prosenttiin vuosina 1980- 1993. Yhteisön sisäisen kaupan suhteen voidaan havaita huomattava muutos kauppavirroissa. Ylitenäismarkkinat eivät näytä lisänneen erikoistumista tiettyihin aloihin, joilla jäsenvaltiot keskittyisivät tiettyyn toimintaan kilpailuetujensa mukaisesti. Sen sijaan jäsenvaltiot erikoistuvat yhä enemmän tiettyyn hinta-laatu -suhteeseen samoilla teollisuusaloilla. Kuluttajat ovat hyötyneet tästä seuraavasta tuotevalikoiman kasvusta. Jäsenvaltiot ovat siis aktiivisia taloudellisen toiminnan kaikilla aloilla ja pyrkivät saamaan itselleen tiettyyn hinta-laatu -suhteeseen perustuvan osuuden ja erottumaan toisistaan tätä kautta. Tästä on seurannut jäsenvaltioiden teollisten rakenteiden lähentymistä. Tämä on erityisen tärkeää rahaliiton kannalta. Suorien ulkomaisten snoimsten suhteen voidaan todeta, että yhtenäismarkkinat ovat tehneet EU:sta houkuttelevamman sijoittautumispaikan. Tästä on seurannut, että 1990-luvun alkupuolella 44 prosenttia suorista ulkomaisista sijoituksista maailmanlaajuisesti tehtiin EU:hun, kun osuus vuosina 1982-1987 oli 28 prosenttia. Näyttää siltä, että yhtenäismarkkinoilla on ollut erityisen voimakas vaikutus rahoituspalveluiden alaan. 1. 3 Markkinarakenteet tunnusomaista Euroopan taloudessa on tapahtunut perusteellinen rakennemuutos, jolle on ollut sulautumien ja yrityskauppojen määrän räjähdysmäinen kasvu. Kilpailu kansallisilla markkinoilla on kuitenkin kasvanut, mikä on johtanut tavaroiden ja palveluiden hintojen suurempaan lähentymiseen. Suuri osa näistä suorista ulkomaisista sijoituksista on liittynyt sulautumiin ja yritysostoihin, jotka ovat moninkertaistuneet yhtenäismarkkinoiden toteutumisen myötä. Tämä koskee erityisesti rajat ylittäviä sulautumia ja yrityskauppoja yhteisön yritysten välillä. Vuosina 1986-1995 sulautumien ja yrityskauppojen vuotuinen määrä kasvoi 720:stä 2296:een teollisuudessa ja 783:sta 2602:een palvelualoilla. Näistä 70 prosenttia oli kuitenkin samassa jäsenvaltiossa toimivien yritysten välisiä puhtaasti kotimaisia liiketoimia. Tämä voi kuvastaa yritysten halua noudattaa ainakin aluksi puolustautuvaa strategiaa kansallisesti ja jättää osa Euroopan laajuisesta rakenneuudistuksesta tulevaisuutta varten. toteutettu rakenneuudistus on johtanut keskittymien määrän nousuun koko EU:n tasolla. Jo Valmistusteollisuudessa neljän johtavan teollisuusyrityksen osuus koko Euroopan alueen myynnistä kasvoi 20,5 prosentista 22,8 prosenttiin vuosina 1987-1993. Kansallisella tasolla keskittymien määrä on laskenut, vaikka yritysten keskikoko on pysynyt suunnilleen samana. Tälle ristiriitaiselta näyttävälle kehitykselle on kaksi selitystä: toisaalta määräävässä asemassa olevien yritysten markkinaosuudet kotimarkkinoilla ovat toisaalta näiden määräävässä asemassa olevien yritysten laskeneet kasvaneen kilpailun vuoksi, markkinaosuudet Euroopan markkinoilla ovat kasvaneet yleiseurooppalaisuuteen tähtäävän strategian ansiosta. Toisin sanoen Euroopan laajuisten suuryritysten toiminta on kasvanut määrällisesti, mutta tämän toiminnan maantieteellinen jakauma on muuttunut: kotimaan markkinoilla on tapahtunut suhteellisia vähenemistä ja muiden jäsenvaltioiden markkinoilla kasvua. Tämä kehitys on huomattavasti vähemmän selvää palvelualoilla, etenkin edelleen voimakkaasti säännellyillä aloilla, joilla kansallisten keskittymien määrän voidaan todeta kasvavan. Näillä aloilla voi tapahtua tulevaisuudessa huomattavia Euroopan laajuisia rakenneuudistuksia. Kilpailun kiristyminen on hidastanut yritysten voittomarginaalien kasvua (noin 0,5 prosenttiyksikköä vuodesta 1987 vuoteen 1991) erityisesti aloilla, joilla kaupan esteet olivat suurimmat. Eräillä aloilla tämä on johtanut hintojen laskuun, josta kuluttajat hyötyvät. Markkinoiden avautuminen on lisäksi rohkaissut lähentämään erilaisten tavaroiden ja palveluiden hintoja jäsenvaltioissa. Lyhentyminen on sitä suurempaa, mitä suurempi yhtenäismarkkinoista johtuva vapautuminen on. Tämän seurauksena samanlaisten tuotteiden ja palveluiden hintaerot (sisältäen verot) jäsenvaltioiden välillä pienenivät vuosina 1985-1993: 22,5 prosentista 19,6 prosenttiin kulutushyödykkeiden ja 33,7 prosentista 28,6 prosenttiin palveluiden kohdalla. lisääntyi 21,5 prosentista 31,7 prosenttiin samoin kuin Energia-alalla hintavaihtelu sitä vastoin rakennustuotteissa 22,1 prosentista 27,4 prosenttiin. Toisin sanoen lähentymistä ei ole tapahtunut aloilla, joilla kansalliset markkinat ovat hyvin hajanaiset. 1. 4 Tulot, työllisyys ja lähentyminen Yhtenäisrnarkkinoilla on ollut myönteinen vaikutus tuloihin. Ne ovat myös olleet yksi tekijä, joka on luonut tietynlaista lähentymistä syrjäisissä jäsenvaltioissa. Ilman yhtenäismarkkinoita työllisyystaso olisi iäänvt alhaisemmaksi. jäänyt alhaisemmaksi kuvattujen mikrotaloudellisten Edellä arvioitaessa prosessien yhtenäismarkkinaohjelman makrotaloudellista vaikutusta eri mallien avulla. Nämä arviot osoittavat, että investoinnit ovat kasvaneet 1-3 prosentilla ja inflaatio on laskenut 1-1,5 prosentilla verrattuna tilanteeseen ilman yhtenäismarkkinoita. Tämän seurauksena yhteisön tulojen arvioidaan olleen vuonna 1994 yhtenäismarkkinoiden ansiosta 1,1-1,5 prosenttiyksikköä suuremmat, mikä vastaa 60-80 miljardin ecun kasvua. Noin puolet tästä vaikutuksesta johtuu kilpailun lisääntymisestä ja tehokkuuden parantumisesta, loppu yhtenäismarkkinoihin liittyvistä teknisten menetelmien parantumisesta. yhdistelmää käytetty on EU:n viimeaikaiset työllisyysluvut ovat olleet alhaiset useista syistä. Taloudellinen analyysi osoittaa kuitenkin, että yhtenäismarkkinaohjelman ansiosta työllisyystilanne on parempi kuin mitä se olisi ilman yhtenäismarkkinoita. Eroksi arvioidaan 300 000-900 000 työpaikkaa. Tätä myönteistä vaikutusta ovat kuitenkin varjostaneet yhtenäismarkkinaohjelmasta riippumattomat epäsuotuisat taloudelliset olosuhteet. Yhteisön laajuiseen tulojen kasvuun on liittynyt myös tietty lähentyminen, joka on hyödyttänyt suurinta osaa yhteisön reuna-alueilla sijaitsevia jäsenvaltioita, ja Irlannissa, Espanjassa ja Portugalissa kasvu on ylittänyt yhteisön keskiarvon. Tämä suuntaus johtuu (Espanjan ja Portugalin tapauksessa) unioniin liittymisen, rakenne- ja koheesiorahastosta saadun suuremman tuen ja yhtenäismarkkinoiden yhteisvaikutuksesta. Taloudellinen analyysi osoittaa, että yhtenäismarkkinaohjelmalla on ollut myönteinen vaikutus lähentymiseen. Päätelmänä voidaan todeta, että siinä määrin kuin tässä vaiheessa voidaan arvioida, yhtenäismarkkinoiden vaikutus on ollut selvästi myönteinen. Epäilemättä nämä vaikutukset lisääntyvät tulevaisuudessa sitä mukaa kuin yhtenäismarkkinat pannaan kunnolla täytäntöön ja talouden toimijat todella mukautuvat syntyneeseen uuteen, kilpailevampaan ympäristöön. 2. KANSALAISTEN HYVÄKSI TOIMIVAT YHTENÄISMARKKINAT Yhtenäismarkkinat ovat paljon enemmän kuin taloudellinen hanke. Yhdessä yhteisön muiden politiikoiden kanssa yhtenäismarkkinat ovat edistäneet merkittävästi hintojen alenemista ja parantaneet kuluttajien valinnanmahdollisuuksia, lisänneet henkilökohtaista liikkuvuutta ja oikeuksia, edistäneet elintason nousua, tuotteiden turvallisuutta ja luotettavuutta samoin kuin ympäristön turvallisuutta. 2. 1 Henkilöiden vapaa liikkuvuus Yhtenäismarkkinat ovat käytännössä täysin toimivat tällä alueella, ainoan merkittävän poikkeuksen muodostaa henkilöiden rajatarkastusten poistaminen. Jonkinlaiset lainsäädännölliset tarkennukset voivat kuitenkin olla tarpeen, ja täytäntöönpanoa kansallisella ja paikallisella tasolla on parannettava. Vapaus liikkua maasta toiseen työn, opiskelun ja asumisen vuoksi on yksi selvimmistä unionin kansalaisilleen tuomista hyödyistä. Työntekijöiden vapaa liikkuvuus on ollut todellisuutta Euroopan yhteisön kuudelle perustajajäsenelle vuodesta 1968 ja koskee nyt sen kaikkia jäsenvaltioita ja kolmea EFTA-maata (Norjaa, Islantia ja Liechtensteinia). Tukevat toimenpiteet, kuten tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen tai oikeus siirtää sosiaaliturvaetuuksia, lisäävät työntekijöiden ja heidän perheittensä mahdollisuuksia asettua mihin tahansa Euroopan unionin jäsenvaltioon. Yhtenäismarkkinaohjelmaan liittyvässä lainsäädännössä taataan työntekijöille oikeus yhdistää ja siirtää kertyneet eläkkeensä ja sosiaalietunsa. Sittemmin on keskitytty näiden vapauksien ulottamiseen myös muihin kuin työntekijöihin, esimerkiksi opiskelijoihin ja eläkeläisiin, sekä koulutuksen ja ammatillisen pätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen vahvistamiseen, jotta työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat voivat hyödyntää vapaan liikkuvuuden oikeuttaan ilman, että se johtaa heidän sosiaaliturvansa heikkenemiseen. Lisäksi eurooppalainen työvoimapalveluiden verkosto Eures tarjoaa neuvoja ja tietoja vapaista työpaikoista sekä elin-ja työoloista unionissa. Työvoimatilastot osoittavat muissa jäsenvaltioissa työskentelevien unionin kansalaisten määrän kasvavan hitaasti mutta varmasti. Liikkuvuus rajoittuu kuitenkin tiettyihin ammattiryhmiin kuten johtavassa asemassa oleviin, akateemisesti koulutettuihin tai tekniikan alan asiantuntijoihin sekä rakennusalan urakkatyöläisiin, ja on yleisintä lähellä rajaa sijaitsevilla alueilla, joilla yhteisön sisäinen liikkuvuus kasvoi 18 prosentilla vuosien 1987 ja 1994 välillä. Yhteisön sisällä ei itse asiassa ole esiintynyt työntekijöiden merkittävää muuttoliikettä. Jäsenvaltioiden välisen kaupan lisääntyminen yhtenäismarkkinoiden ansiosta ja pääoman osoittautuminen työvoimaa liikkuvammaksi ovat korvanneet muuttoliikettä. Lisäksi kulttuuri- ja kielierot estävät edelleen työntekijöiden liikkuvuutta. Yhtenäismarkkinoiden oikeudelliset puitteet ovat pääasiassa valmiit tällä alueella. Vaikka merkittävää edistymistä on saavutettu, lisäponnistelut unionin tasolla ovat tarpeen, jotta varmistetaan, että yhteisön määräykset ovat ajan tasalla, ne ymmärretään ja niitä noudatetaan. Etenkin yhtenäismarkkinoiden toimintaa koskevien komission tutkimusten perusteella on selvää, että Euroopan kansalaiset kohtaavat edelleen sekä oikeudellisia että käytännön esteitä halutessaan käyttää oikeuksiaan liikkua ja asua vapaasti unionissa. Komissio on käynnistänyt useita aloitteita, kuten vapaata liikkuvuutta käsittelevän korkean tason työryhmän ja Kansalaisena Euroopassa -tiedotuskampanjan. Näiden seikkojen huomioon ottamiseksi koulutusta ja tutkimusta sekä ylikansallisen liikkuvuuden esteitä koskevassa vihreässä kirjassa tutkitaan myös järjellä ja vapaaehtoistyöntekijöiden olevia esteitä opiskelijoiden, harjoittelijoiden, liikkuvuudelle (olivatpa nämä sitten unionin kansalaisia tai maassa laillisesti oleskelevia henkilöitä) sekä ehdotetaan joitain toimintalinjoja. työttömien, tutkijoiden Henkilöiden rajatarkastusten poistamisesta ei ole saavutettu yhteisönlaajuista yksimielisyyttä. Useimpien jäsenvaltioiden välillä vallitseva kasvava yksimielisyys perustuu ainoastaan hallitusten välisiin sopimuksiin. Rajatarkastusten säilyttäminen kuvastaa kansallista halua tarkastaa henkilöllisyys mieluummin rajalla kuin maan sisällä terrorismin ja huumekaupan ehkäisemiseksi sekä yleisen järjestyksen turvaamiseksi. Tämä tilanne estää yhtenäismarkkinoiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisen kokonaisuudessaan. 2. 2 Yhtenäismarkkinat ja sosiaalipolitiikka Yhtenäismarkkinaohjelma on vaikuttanut Euroopan unionin sosiaaliseen ympäristöön samalla kun sosiaalipoliittiset toimenpiteet kansallisella ja yhteisön tasolla ovat helpottaneet yhtenäismarkkinoiden sujuvuutta. Pelko siitä, että investoinnit suuntautuisivat maihin, joissa työvoimakustannukset ovat alhaisemmat tai jotka ovat jättäytyneet yhteisen sosiaalipolitiikan määräysten ulkopuolelle, on osoittautunut pääasiassa perusteettomaksi. sosiaaliset toimenpiteet muodostavat Useat yhteismarkkinarakennetta. Sosiaaliturvamääräykset toisen jäsenvaltion sosiaaliturvan piirissä vietetyn ajan huomioon ottamisesta ja direktiivi eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta sekä direktiivi työntekijöiden komennuksista ovat esimerkkejä ja varmistavat, että tukevat henkilöiden vapaata yhtenäismarkkinat ehkäisevät sosiaaliturvan heikentämiseen perustuvan kilpailun. erottamattoman toimenpiteistä, liikkuvuutta jotka osan Sosiaalipolitiikan täydellinen yhtenäistäminen ei ole yhteisön tavoite. Vuonna 1989 laaditun yhteisön sosiaalisen toimintaohjelman toteutuminen on kuitenkin johtanut vähimmäisstandardeja koskevien puitteiden luomiseen esimerkiksi työsuojelun alalla. Tämä muodostaa rakenteen, jolla estetään alhaisen sosiaaliturvan käyttäminen epärehellisen kaupallisen kilpailun välineenä. Tavoitteena tulee jatkossakin olla standardien kehittäminen ja parantaminen kaikissa unionin jäsenvaltioissa. Yhtenäismarkkinaohjelma on nopeuttanut yritysten kansainvälistymistä. Monikansalliset yritykset uudistavat rakenteitaan ja organisaatiotaan kaikkialla yhteisössä säilyttääkseen kilpailukykynsä. Ennuste taloudellisen toiminnan siirtämisestä alhaisten työvoimakustannusten maihin ei ole toteutunut. Yritykset harvoin hyödyntävät jäsenvaltioiden välillä vallitsevia työvoimakustannuksiin tai -määräyksiin liittyviä eroja ja leikkaavat palkkoja ja etuja kilpailusyistä. Useimmat Euroopan unionin samoin kuin unionin ulkopuoliset monikansalliset yritykset myöntävät, että lukuun ottamatta joitain aivan erityisiä toimintoja tai aloja, kuten lentoyhtiöiden johtaminen keskitetysti, muut tekijät ovat olleet tärkeämpiä päätettäessä toimipaikasta. Esimerkiksi tehdasteollisuudessa kuljetusyhteydet ja logistiikka ovat ratkaisevia. Sosiaaliturvan riittävä suojaaminen on edellytys sille, että oikeutta liikkua vapaasti unionissa käytetään. Jollei tällaista suojaa olisi, jäsenvaltioiden erilaiset sosiaaliturvajärjestelmät vaikuttaisivat epäsuotuisasti maasta toimenpiteet toiseen takaavat, että oikeus kansallisen lainsäädännön perusteella saatuihin tai saataviin sosiaaliturvaetuuksiin (esimerkiksi eläkkeisiin, sairausvakuutukseen, perhe-etuuksiin) ei poistu henkilön jättäessään kotimaansa työskennelläkseen, etsiäkseen työtä, oleskellakseen tai asuakseen toisessa jäsenvaltiossa. liikkuviin henkilöihin. Jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmiä yhteensovittavat 2. 3 Kuluttajien etu Yhtenäismarkkinoiden tehokkuus ja sujuva toiminta riippuu myös kuluttajien toiminnasta ja vaikutuksesta. Markkinoiden asianmukainen toiminta tarkoittaa, että myös kuluttajat saavat osansa hyödystä. Tehokkaat yhtenäismarkkinat tarvitsevat vahvoja kuluttajajärjestöjä, joilla on käytettävissään selviä tietoja ja välineitä kuluttajien oikeuksien ajamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi. Yhtenäismarkkinaohjelma on tarjonnut vähittäiskauppiaille ja kuluttajille laajat mahdollisuudet käyttää halvempia ja parempia tuotteita ja palveluita. Tarkoitus on, että eurooppalaiset kuluttajat ja yritykset hyötyvät kilpailun lisääntymisestä, alhaisemmista hinnoista, laajemmasta mote- ja palveluvalikoimasta sekä uusista jakelukanavista. Jo 1 luvussa mainitut seikat todistavat tämän alkavan toteutua. Perustamissopimuksen 100 a artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdenmukaistamislainsäädäntöön on sisällytetty korkeatasoinen kuluttajansuoja. Huomattavaa edistystä on tapahtunut. Tästä on osoituksena erityisesti sellaisten tuotteiden kuten kodin sähkölaitteiden, merkkielintarvikkeiden ja -huonekalujen hankkiminen kaikkialta unionista. Jalostusaloilla kuten elintarvike- ja tekstiilialalla todisteet eivät ole yhtä varmoja; palvelualoilla kuten lentoliikenteessä ja yhtenäismarkkinaohjelmasta. televiestinnässä hintojen Kulutustavaroiden lähentyminen on seurausta yhtenäismarkkinaohjelmasta. Alhaisempia hintoja ja hintojen suurempaa lähentymistä on estänyt hintojen sääntely (erityisesti farmaseuttisten tuotteiden) tai kuluttajien mieltymys kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin tuotteisiin (erityisesti elintarvikealalla, jolla ainoastaan merkkituotteet hyötyivät markkinoille pääsyn helpottumisesta). ehkä laadulliset erot ovat vähäiset, johdu yksinomaan ja niiden hintojen aleneminen ei Kuluttajille tarjottujen tuotteiden ja palveluiden valikoima on laajentunut, erityisesti televiestintälaitteiden, rahoituspalveluiden ja kaupunkien välisten lentoyhteyksien osalta. Kasvaneesta valikoimasta ja tarkemmin lasketuista hinnoista seuranneet edut eivät yleensä ole uhanneet kuluttajien turvallisuutta tai terveyttä. Yhtenäismarkkinaohjelma asettaa kuluttajien turvallisuuden tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkuvuuden edelle. Avoimet markkinat olisivat voineet johtaa riskien kasvamiseen esimerkiksi vastavuoroisen tunnustamisen perusteella tuotujen tuotteiden erilaisten standardien ja erilaisen valvonnan vuoksi. Tästä syystä yhtenäismarkkinaohjelmaan liittyy vaatimustenmukaisuusmenetelmien lähentäminen, viallisten tuotteiden valmistajien rangaistusten koventaminen sekä hätätapauksia varten järjestelmä varoitusten antamiseksi ja markkinoilta poistamiseksi. Kuluttajien etujen ajaminen riippuu selvän ja oikean tiedon saatavuudesta, johon järkevien ja avointen valintojen olisi perustuttava. Tämä on yhtenäismarkkinoiden kunnollisen toiminnan ennakkoehto. Tämän toteuttamisessa tuotteiden nimityksiä ja merkintöjä koskeva tieto on tehokas ja sopiva keino kuluttajien valistamiseksi ilman, että jäsenvaltiot käyttävät sitä hajauttaakscen markkinat ja suojellakseen kansallisia tuottajia. Yhteisön toimet kuten oikeuslaitokseen vetoamisen edistäminen ja takuiden ulottaminen yli rajojen ovat keskeisiä, jotta kansalaiset voisivat hyödyntää yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. Mutta koska ongelmat koskevat vain pieniä määriä, rajat ylittävät oikeusjutut ovat harvinaisia. Komissio on esittänyt joitain innovatiivisia ratkaisuja vastatakseen kuluttajien todellisiin ongelmiin, jotta hankintojen teko yli tasolla kuluttajapolitiikka on yhdistettävä rajojen saavuttaisi kuluttajien yhtenäismarkkinoiden muuhun toimintaan (kuten vapauttamiseen, tiedottamiseen tai rahoituspalveluihin, joiden suhteen kuluttajien on edelleen vaikea suojella etujaan), jotta kuluttajien edut huomioitaisiin ja niitä ajettaisiin tehokkaammin. luottamuksen. Yleisemmällä 2. 4 Ympäristönsuojelu Ympäristöpolitiikka ja yhtenäismarkkinat täydentävät toisiaan. Tässä vaiheessa on vielä liian varhaista tehdä lopullista arviota yhtenäismarkkinaohjelman vaikutuksesta ympäristöön. Ympäristönsuojelun parempi yhteensovittaminen ja eroavaisuuksien vähentäminen lainsäädännöissä on olennaista, jotta estetään uudet kaupan tekniset esteet ja varmistetaan samalla ympäristöpolitiikan tavoitteiden saavuttaminen. jäsenvaltioiden Perustamissopimuksen 2 artiklassa todetaan, että yhteisön tehtävänä on luomalla yhteismarkkinat edistää muun muassa "ympäristöä arvossa pitävää kestävää kasvua, joka ei edistä rahan arvon alenemista". Molempien politiikkojen luonnonvarat, tehokkaampaan käyttöön ja otettava samalla huomioon tästä aiheutuvat kustannukset. Näiden politiikkojen välinen yhteys tunnustetaan perustamissopimuksessa, ja sitä tukee myös yritysmaailmassa vallitseva laaja yksimielisyys ympäristölainsäädännön tarpeellisuudesta. Eräillä aloilla ympäristövaatimukset ovat kannustaneet yrityksiä investoimaan uuteen ympäristöystävälliseen teknologiaan, joka on myös parantanut kilpailukykyä. toteuttamisessa on pyrittävä voimavarojen, mukaan lukien 10 on vielä pessimistisiä. Nyt Ennen yhtenäismarkkinoiden toteuttamista odotukset niiden mahdollisista ympäristövaikutuksista olivat arvio melko yhtenäismarkkinaohjelman ympäristövaikutuksista näiden pelkojen osoittamiseksi oikeiksi tai vääriksi. Tätä selvitystä varten tehdyissä tutkimuksissa arvioidaan kuitenkin ympäristölle koituvan keskipitkällä aikavälillä merkittävää hyötyä, kunhan yhtenäismarkkinatoimenpiteet toteutetaan kokonaisuudessaan sellaisilla aloilla todennäköisesti muita polttoaineita kuten energia. Esimerkiksi yhteiset energiamarkkinat ympäristöystävällisemmän kaasun käyttöä ja vähentävät hiilidioksidipäästöjä 105 miljoonalla tonnilla vuodessa. lopullinen, määrällinen aikaista lisäävät tehdä liian liikenteen kasvuun tällaiseen kehitykseen Liikenteen alalla on hankala arvioida yhtenäismarkkinoiden vaikutusta tämän vuosikymmenen ensimmäisellä puoliskolla. Maantiekuljetukset EU:n 15 jäsenvaltiossa ovat kuitenkin kasvaneet noin 15 prosentilla vuodesta 1990 vuoteen 1994, ja rahtiliikenne maanteillä kasvoi vuosina 1990- 1994 hieman enemmän kuin 1980-luvulla. Koska ajoneuvojen polttoaineen kulutuksessa ei ole tapahtunut huomattavaa parannusta, liittyvä ympäristöongelma on sekä hiukkas- että hiilidioksidipäästöjen kasvaminen, mikä vaikeuttaa muun muassa yhteisön tavoitetta vakauttaa ja vähentää hiilidioksidipäästöjä. Lisäksi liikenteen kasvu aiheuttaa lisäpaineita kauttakulkualueiden ympäristölle (esimerkiksi Alpeilla). Samaan aikaan yhteisön lainsäädäntöön perustuvat ajoneuvojen tekniset parannukset, esimerkiksi yhdenmukaistettuihin teknisiin eritelmiin perustuvat tiukemmat päästörajat, vähentävät ainakin ilmansaasteita. Alustavissa arvioissa uskotaan alueellisista tulevaisuudessa tavarakuljetuksista aiheutuvien päästöjen vähenevän selvästi. Liikenteen oikeudenmukaisen ja tehokkaan hinnoittelun edistymisen sekä ehdotuksen raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen nykyisen verotusjärjestelmän tarkistamisesta (KOM/96/331) toivotaan myös johtavan päästöjen huomattavaan vähenemiseen. Lopuksi on odotettavissa, että suunnitelmat yhteisön rautateiden elvyttämiseksi vahvistavat ajan myötä tämän ympäristön kannalta parhaan liikennemuodon kilpailuasemaa. tieliikenteestä aiheutuvia Toimenpiteisiin vapaan liikkuvuuden toteuttamiseksi yhtenäismarkkinoilla (esimerkiksi teknisiin eritelmiin) sisältyy perustamissopimuksen 100 a artiklan 3 kohdan mukaisesti korkeatasoinen ympäristönsuojelu. Uuden ja energiatehokkuus katsotaan usein lähestymistavan mukaisessa lainsäädännössä ympäristönsuojelu "olennaisiksi vaatimuksiksi". Ympäristön ja muillakin alueilla, joilla ollaan kasvavassa määrin tietoisia tarpeesta luoda asianmukainen tarpeiden huomioimiseksi, vallitsee kuitenkin vaara, että sääntelyrakenne nykypäivän kansalaisten jäsenvaltiot säätävät erilaista ympäristölainsäädäntöä, mikä voi johtaa yhtenäismarkkinoiden hajautumiseen. Yhteisön puitteet ovat useissa tapauksissa paras tae siitä, että toteutettavien toimenpiteiden vaikutus on täydellinen ja että niillä luodaan sopiva tasapaino yhtenäismarkkinoiden ja ympäristötavoitteiden välille. Seuraavaksi luetellaan joitain esimerkkejä kansallisesta sääntelystä, jota olisi tutkittava tässä yhteydessä: * * * ja ympäristöriskejä päästöjä avulla (liuotinpäästöt), mutta osittain myös unionin tasolla (esimerkiksi titaanioksidin käyttöjä vaarallisten jätteiden siirrot); säännellään pääasiassa kansallisen lainsäädännön ympäristömerkkejä koskevat kansalliset suunnitelmat, jotka yleistyvät nopeasti huolimatta yhteisön ympäristömerkin kehittämisestä, voivat johtaa markkinoiden vääristymiseen ja aiheuttaa hämminkiä kuluttajien keskuudessa; jätehuoltoa koskevat säännöt, joiden riittämätön valvonta tai puutteellinen toteuttaminen on johtanut erilaisten vaatimusten asettamiseen valmistajille kansallisella tasolla. yhtenäismarkkinoiden Komission mielestä yhdistäminen perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi on yhteisön kannalta keskeisen tärkeää. Eurooppalaisten instituutioiden on pohdittava, kuinka tämä tasapaino saavutetaan. Tämän vuoksi komissio aikoo käynnistää poliittisen keskustelun asiasta vuoden 1997 aikana. ympäristöpolitiikan kunnollinen ja 11 3. YHTENÄIvSMARKKINAOHJELMAN TEHOKKUUS Yhtenäismarkkinaohjelma on muuttanut olosuhteita, jossa rajat ylittävää liiketoimintaa harjoitetaan. Useimmat suurimmista esteistä tuote-, palvelu- ja pääomamarkkinoiden yhdentymiselle on poistettu. Sisäiset poliittiset rajat eivät enää ole strategisesti tärkeitä yrityksille. Esteiden poistaminen on edennyt pitemmälle ja oikeudelliset puitteet ovat valmiimpia tuotemarkkinoilla kuin palvelumarkkinoilla. Eräiden palveluiden markkinoilla investointipäätösten ja maasta toiseen tapahtuvien liiketoimien vääristymät ovat edelleen laajalle levinneitä. Rakenteelliset ja käyttäytymiseen liittyvät esteet selittävät tätä osittain, mutta joillain aloilla sovelletaan edelleen sääntelyyn liittyviä tai hallinnollisia esteitä. Useilla alueilla yhtenäismarkkinasääntöjä ei ole vielä kunnolla toteutettu. Multa näilläkin alueilla on luotu rakenteet, jotka ovat tarpeen jäljellä olevien esteiden poistamiseksi ja uusien estämiseksi. Näiden rakenteiden ansiosta viime aikoina tapahtunut yhtenäismarkkinoiden eteneminen on peruuttamatonta. Kaupan esteiden poistaminen ja kaupallisten näkymien laajeneminen ovat auttaneet parantamaan eurooppalaisten yritysten valinnanmahdollisuuksia. Esteitä poistetaan, ja yritykset voivat saada uusia markkinaosuuksia, jos tarttuvat tilaisuuteen. Yritysten reaktioista uusiin markkinamahdollisuuksiin riippuu nyt, vastaavatko yhtenäismarkkinat lupauksia. 3. 1 Haasteen laajuus ja investointien esteet jäsenvaltioiden välillä rajoittivat huolestuttavalla Kaupan tavalla kilpailua eurooppalaisessa taloudessa 1980-luvun puolivälissä. Tavarakuljetukset maasta toiseen edellyttivät valtavaa paperityötä ja aiheuttivat loputtomia viiveitä rajalla. Valmistajien oli suunniteltava tuotteensa uudelleen erilaisia kansallisia markkinoita varten. Julkisten hankintojen markkinat oli suojattu ulkomaiselta ja kotimaiselta kilpailulta; tilaukset tehtiin yleensä paikallisilta toimittajilta. Palveluiden tarjoajia joko estettiin tarjoamasta rajat ylittäviä palveluita ja toimimasta muissa tai toiminnalle asetettiin ylitsepääsemättömiä esteitä. Yritykset, jotka halusivat muuttaa toimintansa euroopanlaajuiseksi, kohtasivat lainsäädännöllisiä ja verotuksellisia vaikeuksia. Valuuttasäännöstelyjä muut esteet vaikeuttivat maidenvälisiä maksuja. Tästä protektionismista kärsi kuluttaja, joka maksoi liikaa ja jolla oli vähemmän valinnanvaraa. jäsenvaltioissa Yhtenäismarkkinaohjelman tarkoitus oli poistaa tavaroiden, palveluiden, pääoman ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden esteet. Kansallinen sääntely, joka ei vastaa yhtenäismarkkinasääntöjä, tai kilpailunvastaiset liikekäytännöt voivat toimia vastoin yhtenäismarkkinalainsäädäntöä. Niiniä voivat olla esteenä sellaisten tehokkaiden tuote-, palvelu- ja työmarkkinoiden kehittämiselle, jotka sopeutuvat helposti ja nopeasti kasvavaan ulkopuoliseen kilpailuun. Vaikka jäsenvaltiot ovat vastuussa useimmista yritysympäristön ominaisuuksista, myös yhteisön kilpailu- ja valliontukipolitiikan tehtävä on varmistaa, että yritykset eivät tarjotaan harjoita kilpailunvastaista perustamissopimuksen kilpailumääräyksiä noudattaen ja että valtion luet eivät vääristä kilpailua. taloudellista etua olevia palveluita toimintaa, että yleistä Tässä luvussa arvioidaan, onko lainsäädäntö tavaroiden, palveluiden, pääoman vapaan liikkuvuuden esteiden poistamiseksi ja hankinlamarkkinoiden avaamiseksi ollut tehokasta eli missä määrin vapaan liikkuvuuden esteet on voitettu. 3. 2 Selvitysten tuloksia Taloudellisia todisteita yhtenäismarkkinoiden toimivuudesta tukee eurooppalaisten yritysten näkemys, jonka mukaan yhtenäismarkkinaohjelma on selvästi poistanut useita rajai ylittävien liiketoimien esteitä ja lisännyt markkinamahdollisuuksia. Teollisuuden positiivinen näkemys vahvistuu kahdessa suuressa tutkimuksessa. teollisuustuotannosta ja 48 Toiseen osallistui organisaatio, joka edustaa 50 prosenttia Euroopan unionin prosenttia toinen perustui 13 000 eurooppalaiselta' yritykseltä saatuihin vastauksiin. Tyytyväisyysaste on kuitenkin suurempaa teollisuudessa kuin palvelualoilla (31-51% teollisuudessa ja 15-37 työpaikoista, 12 % palvelualoilla). Yhtenäismarkkinoita tehokkaina pitävien yritysten osuus on vieläkin suurempi aloilla, joilla muut kuin tullitariffeista johtuvat kaupan esteet olivat kaikkein yleisimpiä ja työläimpiä (esimerkiksi sähkölaitteet, elintarvikkeet, kemikaalit, liikenne). Nämä tulokset edustavat kaikkien alojen yrityksiä, koska kysely ei rajoittunut aloihin, joihin yhtenäismarkkinoilla on eniten suoraa vaikutusta. Suuret yritykset ilmaisevat myönteisen arvionsa yhtenäismarkkinoista erityisen selvästi: 47 prosenttia yrityksistä, joilla on yli 1000 työntekijää, katsoo yhtenäismarkkinaohjelmalla onnistutun poistamaan kyseisen alan kaupan esteet unionissa; yrityksissä, joilla on 20-40 työntekijää, tämä luku on 38 prosenttia. Kooltaan tällä välillä olevien yritysten osuudet ovat tältä väliltä. Sama jakauma toistuu erityisiä toimenpiteitä koskevissa mielipiteissä. Pk-yritysten vähäisempi innostuneisuus voi johtua niiden yleensä kansallisemmasta tai paikallisemmasta toiminnasta. Keskitasoa suuremmat yritykset ovat hallitsevassa asemassa useilla aloilla, joihin yhtenäismarkkinaohjelmalla on eniten vaikutusta (telelaitteet, sähkölaitteet, kemialliset ja keinokuidut, farmaseuttiset tuotteet, moottoriajoneuvot ja työstökoneet). Määräysten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset ovat suuri ongelma useimmille pk-yrityksille. Isot yritykset voivat irrottaa henkilöstöä hoitamaan tarvittavan paperityön. Pienten yritysten mukaan tästä aiheutuvien kiinteiden kustannusten osuus niiden liikevaihdosta on suurempi kuin isoissa yrityksissä. Joillakin aloilla pk-yritykset ovat kuitenkin ilmaisseet myönteisiä näkemyksiä yhtenäismarkkinoiden vaikutuksesta niiden toimintaan. Esimerkiksi puhdistusaine- ja kosmetiikka-alan pk-yritykset ovat päässeet helpommin Euroopan markkinoille, rakennustarvikealalla 29 prosenttia pk-yrityksistä katsoo yhtenäismarkkinoiden rohkaisseen niitä myymään ulkomaille, kun luku isojen yritysten kohdalla on 7 prosenttia. ja Vaikka yleiskuva on myönteinen, yhtenäismarkkinaohjelman tehokkuus vaihtelee aloittain. Yhteenveto komission saamista tuloksista esitetään erikseen tavaroiden, palveluiden, pääoman ja julkisten hankintojen vapauttamisen kannalta. 3. 3 Tuotteet YhtenEsmärkkinalainsäadäntö on varmistanut useimpien tuotteiden vapaan liikkuvuuden, ja uusi sääntelyjärjestelmä on yleensä ollut tervetullut. Rajatarkastusten poistaminen on onnistunut. Jäljellä olevien direktiivien täytäntöönpanon jälkeen päästään hyödyntämään kaikkia etuja. Vastavuoroisen fiinnustamisen periaate on vaikea toteuttaa käytännössä, mutta asiaa tutkitaan. Tarvitaan lisää eurooppalaisia standardeja poistamaan muut kuin sääntelystä johtuvat markkinoille pääsyn esteet. Kaiken kaikkiaan tuottajat voivat nyt työskennellä luottaen yhtenäismarkkinoiden tuote-crittelyihin. Yhtenäismarkkinoiden mittasuhteet ja ominaisuudet näkyvät erityisen selvästi tchdastuotteiden markkinoilla verrattuna niillä vuosikymmen sitten vallinneeseen tilanteeseen. Kaksi tähän muutoksen eniten vaikuttanutta tekijää ovat tulli- ja veromuodollisuuksista luopuminen ja kaupan teknisten esteiden poistaminen. Tulli- ja veromuodollisuuksien poistaminen: Tulli- ja veromuodollisuuksien poistaminen on laskenut kahdella kolmanneksella kustannuksia, joita ennen liittyi kuljetuksiin maasta toiseen, poistanut käytöstä 60 miljoonaa tullilomakelta ja vähentänyt yhteisön kauttakuljetusten määrää 85 prosentilla. Tämä säästö vastaa noin 0,7 prosenttia Euroopan unionin sisäisen kaupan arvosta eli 5 miljardia ecua vuodessa. Kauppaa käyvät yritykset pitävät muutosta yleisesti ottaen hyödyllisenä, vaikka mukauttamisen aiheuttamia kustannuksia ja rajat ylittävään kauppaan liittyviä verojärjestelyitä pidetäänkin vaivalloisina. Kauppaa käyvät yritykset ovat yleensä tyytyväisiä siihen, että pysäytyksistä sisärajoilla on luovuttu. Kaksi kolmasosaa erityiseen kyselyyn vastanneista pitää kuitenkin nykyistä alv-maksujärjestelmää väliaikaisena ja kannattaa lopullisia alkuperään perustuvaa järjestelmää. 13 Kaupan teknisten esteiden poistaminen: Suurimpaan osaan yhteisön tavarakaupasta sovelletaan oikeudellisesti sitovia erittelyjä tai testejä, joiden mukaisia tuotteiden on oltava ennen kuin ne saatetaan markkinoille. Aiemmin tällaiset pakolliset määräykset (joita oli yli 100 000 vuonna 1985) määriteltiin kansallisella tasolla, mikä johti myyjämaan tuotteiden sulkemiseen pois markkinoilta, ellei niitä muutettu ja testattu paikallisten vaatimusten mukaisiksi, mikä saattoi tulla kalliiksi. Nyt on havaittu merkkejä siitä, että liikeyritysten mielestä esteiden poistamiseksi toteutettu tekninen yhdenhnmukaistaminen ja vastavuoroinen tunnustaminen on ollut tehokasta. Keskeisillä tuotealoilla (kemikaalit, koneenrakennus, toimistolaitteet, elintarvikkeet, moottoriajoneuvot) 35-50 prosenttia Euroopan unionin tilastokeskuksen Eurostatin kyselyyn vastanneista piti teknistä yhdenmukaista ja vastavuoroista tunnustamista tehokkaana teknisten esteiden poistamiseksi. Käyttöön otetut toimenpiteet ovat koostuneet useista erillisistä kokonaisuuksista, joita on hyödyllistä tarkastella erikseen. Useimmat ovat olleet erittäin onnistuneita, muita niihin on liittynyt myös vaikeuksia. • • • • • yhdenmukaistamislainsäädäntö Yksityiskohtainen osuus teollisuustuotannosta on noin 30 prosenttia. Ponnisteluihin esteiden poistamiseksi näillä aloilla, mukaan lukien kemikaalit, farmaseuttiset valmisteet ja moottoriajoneuvot, on suhtauduttu erityisen myönteisesti. tuotteita, koskee joiden "Uuden lähestymistavan" direktiivit koskevat tuotteita, joiden osuus tuotannosta on vähintään 17 prosenttia. Jo jonkin aikaan voimassa olleisiin määräyksiin, esimerkiksi paineastiadirektiiviin, on suhtauduttu myönteisesti. Uusi lähestymistapa on siinä mielessä erityinen, että se antaa tuottajalle mahdollisuuden valita minkä tahansa teknisen ratkaisun ja testaus- tai varmennuslaitoksen. Tämän vuoksi ei ehkä ole yllättävää, että kysymykset näyttävät liittyvän direktiivien toteuttamisen alkuvaiheeseen ja siihen, miten tätä joustavuutta on tulkittava käytännössä. standardit eurooppalaisesta tarjoavat mahdollisuuden sektorin standardointielimiltä vie keskimäärin viisi vuotta Yhdenmukaistetut eurooppalaiset saavuttaa nopeasti yhdenmukaisuus uuden lähestymistavan direktiivien kanssa. Standardien saamisen hitaus on aiheuttanut joitain ongelmia. Tämä kuvastaa standardien laatimisen aikaa vievää luonnetta - ja päästä yksityisen standardista. Lukuun ottamatta huomattavia puutteita yksimielisyyteen rakennusalan sopeutuneet nopeasti eurooppalaisten standardien kysynnän voimakkaaseen kasvuun. On odotettavissa, että suurin osa uuteen lähestymistapaan perustuvan lainsäädännön edellyttämistä standardeista valmistuu kahden vuoden kuluessa. Standardoinnista, josta vielä 10 vuotta sinen 80 prosenttia tapahtui kansallisella tasolla, 80 prosenttia tapahtuu nykyisin Euroopan tasolla. Jos eurooppalainen teollisuus todella haluaa yhtenäismarkkinoiden toteutumista, nyt on sen asia myöntää tarvittavat voimavarat, jotta työ saadaan valmiiksi. tuotteiden kaltaisilla aloilla standardointielimet ovat laatia Yhtenäismarkkinaohjelma lisää tuottajien mahdollisuutta valita testaus- ja varmennuslaitokset. Tietyillä aloilla ja tietyissä jäsenvaltioissa on ollut puineita valinnanvarasta. Paljon riippuu siitä, nopeuttavatko jäsenvaltiot sopivien laitosten ilmoittamisia ja varmistavat, että suoritustaso säilyy aina korkeana. Yhdenmukaistamatlomal kansalliset vaatimukset vaikuttavat noin 25 prosenttiin tuotannosta. Näiden tuotteiden markkinoille pääsy riippuu vastavuoroisesta tunnustamisesta, jonka toteuttaminen tavalla, joka takaa pääsyn kaikkien jäsenvaltioiden markkinoille, on osoittautunut vaikeaksi. Vuonna 1997 toimenpiteiden ilmoittamiseksi, jotka voimaan tuleva uusi menettely sellaisten kansallisten rajoittavat markkinoille pääsyä, vähentänee epävarmuutta vastavuoroisen tunnustamisen soveltamisesta. 14 Näistä puutteista huolimatta tutkimuksista kävi selvästi ilmi, että yhteisö on onnistunut luomaan perussäännöt teknisistä esteistä vapaat joiden avulla voidaan ja yhtenäismarkkinat. institutionaalisen perusrakenteen, toteuttaa Tämä edistys on lisäksi perustunut terveyden, turvallisuuden, ympäristön ja kuluttajan suojan korkeaan riittämättöminä. tasoon. Kansalaiset viranomaiset ovat vain erittäin harvoin pitäneet erittelyltä Yhtenäismarkkinaohjelman alkuvaiheessa ilmaistu pelko on osoittautunut perusteettomaksi; vapaata liikkuvuutta on parannettu vaarantamatta näitä ensisijaisia edellytyksiä. Tähän on suuresti vaikuttanut se, että valmistellessaan kansanterveyden suojelemiseksi tarkoitettuja yhdenmukaistamistoimenpiteitä komissio on käyttänyt riippumattomia tieteellisiä tahoja. Erityisesti riippumattomat tieteelliset komiteat ovat olleet suureksi hyödyksi. Tällaisten palveluiden hyödyntäminen yhteisön sääntöjen laatimisen yhteydessä auttaa ehkäisemään ongelmia ja tarjoaa nopeasti ja tehokkaasti apua jo ilmenneisiin ongelmiin. Vaikka sääntelyongelmat olisi ratkaistu, eräillä tuottajilla on ollut vaikeuksia taivuttaa talouden toimijat hyväksymään vaatimustenmukaisuusarviot, joita näille tuntemattomat elimet ovat laatineet, tai sellaisten vapaaehtoisten kansallisten standardien ja merkintävaatimusten riittävyys, joita nämä eivät tunne. Komissio rohkaisee markkinoilta lähteviä aloitteita, joilla pyritään poistamaan vastavuoroisen tunnustamisen ja merkkien vaihdettavuuden esteet tai kehittämään yhteisiä eurooppalaisia standardeja ja merkkejä. Mutta tämä ei ole sääntelyllinen ongelma. Ainoastaan muutos asiakkaiden asenteissa voi poistaa tällaisen sääntelystä johtumattoman teknisen esteen. Edellä esitetty osoittaa kuitenkin, kuinka tärkeää kuluttajien luottamus on yhtenäismarkkinoiden toiminnalle. Jotta markkinat toimisivat kunnolla, asiakkaiden on oltava vannoja siitä, että tuotteet todella täyttävät markkinoille saattamiselle asetetut edellytykset. Tämä koskee erityisesti sellaisia tuotteita, joita kuluttajat eivät tunne. Tätä luottamusta voi yhtenäismarkkinoilla heikentäii epäily siitä, että tuotteet voidaan saattaa markkinoille jossain jäsenvaltiossa ja sen jälkeen ne voivat liikkua vapaasti, vaikka eivät vastaisikaan vaatimuksia, koska yhteisiä teknisiä erittelyltä ei ole pantu täytäntöön kyseisessä valtiossa tai koska ei ole tai niistä riittävää järjestelmää, rankaistaan, valvonta ulkorajoilla on riittämätöntä taikka testausmenetelmiä ei valvota riittävästi. Vapaan liikkuvuuden toteutuminen on lisännyt tarvetta sopia tarkastus- ja valvontamenettelyistä, jotta ehkäistään tällaisten ongelmien syntyminen. Yhtenäismarkkinoiden valvonnassa on tulevaisuudessa kiinnitettävä enemmän huomiota tähän puoleen. vaatimustenmukaisuudesta havaitaan jolla virheelliset ilmoitukset 3. 4 Palvelut Yhteisö on laatinut periaatteelliset oikeudelliset puitteet useilla palvelumarkkinoilla. Selvimmät rajoitukset on poistettu. Mutta lainsäädännöllisiä toimenpiteitä on alkanut tulla voimaan vasta vuodesta 1993. Uusien sääntöjen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on viivästynyt, mikä on hidastanut edistymistä (esimerkiksi vakuutusalalla). Lisätoimet voivat olla tarpeen etenkin rahoituspalveluiden alalla. Palvelumarkkinoiden yhdentyminen on vaatinut tuotemarkkinoita enemmän työtä. Toimenpiteillä pyrittiin poistamaan syvälle juurtuneet, kyseenalaistamattomat esteet rajat ylittävien palveluiden tarjoamiselta sekä sijoittautumiselta muihin jäsenvaltioihin. Ennen yhtenäismarkkinaohjclmaa kaupan määrälliset rajoitukset, muiden kuin kotimaisten toimittajien taholta tulevan kilpailun selvä kieltäminen (maantiekuljetukset) tai kotimaisten toimittajien suosiminen (lentoliikenne) eristivät kansalliset markkinat. Muut kansalliset määräykset nostivat markkinoille pääsyn tai sijoittautumisen kustannuksia (rahoituspalvelut) tai estivät rajat ylittävien palveluiden tarjoamisen (vakuutusala). Yhtenäismarkkinaohjelmalla pyrittiin erottamaan markkinoille pääsyä koskevat päätökset valvontaa, markkinoiden vakautta, turvallisuutta ja kuluttajansuojaa koskevista teknisistä säännöistä asettamalla unionin laajuiset vähimmäisvaatimukset toimiluvan myöntämiselle (kotivaltion valvontaa edellytetään). Muilla aloilla, joilla palveluiden tarjoaminen ulkomaille oli jo malidollisia, yleistä etua koskevien määräysten yhdenmukaistaminen oli tarpeen, jotta periaatetta kotivaltion valvonnasta voitiin soveltaa. Ammatillisissa tai 15 säännellyissä palveluissa, joissa ammatinharjoittamisen edellytyksenä on usein erityinen pätevyys, noudatettiin samanarvoisen pätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta. Yhtenäismarkkinaohjelman kohteena olevat palvelut muodostavat yli 50 prosenttia palvelualojen työpaikoista ja lisäarvosta, mukaan lukien alat, joilla on hyvät kasvu- ja työllistiimisnäkymät. Muihin palvelualoihin on kohdistunut epäsuoraa mutta merkittävää vaikutusta. Jakelu- ja kuljetusverkostoja järjestettiin uudelleen vastaamaan yhdentyneiden markkinoiden tarpeita. Nämä markkinapalvelut edistävät muita aloja: 100 ecun suuruinen teollinen tuotos merkitsee 20 ecun investointia palveluihin. Taulukossa 1 kuvataan talouden toimijoiden käsityksiä Euroopan unionin toimenpiteiden tehokkuudesta palvelualoilla. Yhtenäismarkkinaohjelmalla on onnistuttu poistamaan su rin osa kohteena olleista rajoituksista. Maantiekuljetusten, lentoliikenteen ja vapautettujen telepalveluiden aloilla toiminnanharjoittajat voivat nyt tarjota palveluitaan vapaasti yli rajojen. Rajoitusten poistaminen on muuttanut perusteellisesti toiminnanharjoittajien mahdollisuuksia saada asiakkaita muista jäsenvaltioista. Toisten jäsenvaltioiden alueella tarjottujen maantiekuljetusten määrä on noussut 300 prosentilla vuosina 1990-1995. Tämä on mahdollistanut olemassa olevien kuljetuspalveluiden tehokkaamman tarjoamisen. Lentoliikenteessä uudet liittoutumat ja toimijat murtavat jäykkiä markkinarakenteita asiakkaiden eduksi. Pankkipalveluissa yhden toimiluvan käyttöönotto on vähentänyt merkittävästi muihin jäsenvaltioihin sijoittautumisen kustannuksia; haarakonttorit ulkomailla ovat lisääntyneet 58 prosentilla lainsäädännön voimaantulon jälkeisenä kahtena vuonna. Telealalla laitemarkkinoiden, datapalveluiden, lisäarvopalveluiden, satclliittipalveluiden ja vuodesta 1996 matkaviestinnän vapauttaminen, yleishyödyllisten verkkojen ja kaapelitelevisioverkkojen käyttö ovat poistaneet investointiesteitä, alentaneet hintoja ja parantaneet palvelun laatua. Yksittäisissä tapauksissa, kuten vakuutusalalla, toimenpiteillä ei ole vielä onnistuttu avaamaan kansallisia markkinoita. Tähän mennessä tapahtunut lainsäädännön lähentyminen sisältää edelleen joitain porsaanreikiä, joita käytetään estämään ulkomaisten palveluiden tarjoaminen ja ulkomaisten yritysten sijoittautuminen maahan (tällaisia ovat esimerkiksi kansalliset säännöt "yleisen edun" suojelusta rahoituspalveluiden alalla). Näitä 4 luvussa käsiteltäviä ongelmia on tutkittava tapauskohtaisesti, ja jäljellä olevien rajoitusten poistamiseksi voidaan tarvita lisätoimenpiteitä. Komissio on lisäksi päättämässä kuulemismenettelyltä, jotka koskivat toisen pankkidirektiivin säännöksiä palveluiden tarjoamisen vapaudesta ja yleisestä edusta sekä vihreää kirjaa kuluttajista ja rahoituspalveluista. Lisää yleisiä aloitteita voidaan kuitenkin tarvita erityisesti uuden tietoyhteiskunnan tarjoamien palveluiden suhteen. 3. 5 Pääoma Lähes kaikki esteet pääoman vapaalle liikkuvuudelle on poisteltu. Jäljellä olevat kansalliset rajoitukset johtuvat vero-oikeudesta tai toiminnan vakauden valvonnasta rahoituspalveluiden alalla eivätkä ole vakava este, lukuun ottamatta rajoituksia, jotka koskevat eläkerahastojen sijoitustoimintaa. Suhtautumista pääomatulojen verotukseen ei kuitenkaan ole yhdenmukaistettu, mistä aiheutuu huomattavia vääristymiä markkinoilla. Sijoituksiin liittyviä pitkäaikaisia pääomanliikkeitä ja tavanomaiseen liiketoimintaan liittyviä pääomanliikkeitä koskevat rajoitukset poistettiin jo kauan sitten. Direktiivillä 88/361 vapautettiin kaikki pääomanliikkeet Euroopan unionissa vuodesta 1990 (yhtään poikkeusta ei ole enää voimassa). Vuonna 1993 poistettiin valuutta-ja rahoitustoimien sääntely. Perustamissopimukseen perustuvien uusien säännösten antaminen poisti kaikki rajoitukset jäsenvaltioiden välisistä pääomanliikkeistä ja maksuista. Näihin vapauksiin sisältyy jäsenvaltioiden oikeus rajoittaa pääomanliikkeitä, jos niiden verolainsäädäntö sen sallii, tai jos ne haluavat varmistaa toiminnan vakauden kansallisen valvonnan rahoituspalveluiden alalla. Osa jäsenvaltioista käyttää näitä oikeuksia eri rahoitusmarkkinoilla; kymmenen jäsenvaltiota on rajoittanut OECD:n yhteydessä ulkomaisten vakuutuslaitosten, pankkien ja muiden ralioituslaitosten sijoittautumis- ja toimintavapautta. 16 Merkittävimmät rajoitukset liittyvät eläkerahastojen sijoitustoimintaan. Tällä hetkellä kuusi jäsenvaltiota rajoittaa eläkerahastojen sijoituksia. Jos rajoitukset ylittävät toiminnan vakauden valvonnan kannalta välttämättömän tason, ne johtavat perustamissopimuksen rikkomiseen ja estävät sekä rahaston jäseniä että työnantajia maksimoimasta tuottojaan. Teknologian kehittyminen ja pääoman liikkuminen vapaasti ympäri maailmaa tekevät pääoman yhtenäismarkkinoista elintärkeät Euroopan unionin kilpailukyvyn, kasvun ja työllisyyden kannalta. Pääomavirtoja rajoittavat myös kansalliset eroavaisuudet säästöjen verottamisen sekä henkivakuutusmaksujen ja asuntolainan korkojen vähennyskelpoisuuden suhteen. On syytä muistuttaa, että direktiivissä 88/361 viitataan myös verotukselliseen yhdenmukaistamiseen, jonka puute voi johtaa pääomavirtojen vääristymisiin, joita yhtenäisvaluutta todennäköisesti vielä korostaa. Näistä puutteista huolimatta lähes kaikki vapaan liikkuvuuden esteet on nyt poistettu. Jäljellä olevat OECD:n yhteydessä tehdyt "varaukset" rajoittuvat tiettyihin rahoitusvälineisiin ja maantieteellisiin alueisiin, eivätkä eläkerahastoja koskevia rajoituksia lukuun ottamatta koske määrällisesti suuria toimia pääomamarkkinoilla. Vuosina 1984-1994 sijoittajien ja luotonottajien saamiset ja velat muissa jäsenvaltioissa kaksinkertaistuivat. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnasta ulkomaille suuntautuvien arvopaperisijoitusten sijoituskanta nousi 6 prosentista 60 prosenttiin BKT:sta vuosina 1979-1993 ja maahan suuntautuvien arvopaperisijoitusten sijoituskanta nousi 6 prosentista 42 prosenttiin BKT:sta samana ajanjaksona. Ranskan, Italian ja Espanjan kaltaisissa maissa, joissa pääoman rajoitukset olivat aiemmin huomattavia, yhtenäismarkkinat ovat johtaneet maksuvalmiuden paranemiseen. Sijoittajien lainakysyntä voidaan nyt kattaa paremmin muista jäsenvaltioista unionissa. tuotot tulevalla Pääomamarkkinoiden vapauttaminen on lisäksi lisännyt kansallisten viranomaisten paineita noudattaa kurinalaisuutta sekä vero- että rahapolitiikassaan. pääomasijoitusten pääomalla, lähentyvät kaikkialla toisiaan ja 17 Taulukko 1: Yhtenâismarkldnatoimenpiteiden tehokkuus palveluiden vapaan tarjoamisen esteiden poistamisessa (talouden toimijoiden käsityksen mukaan) - H — —- ,. 1 || n. • i l mi • , , 11 ' ' — - "' PIPI — -»III. , ,. -, • - ~ — « » ~ « » ™— l • —• Esteet Rajat ylittävien palveluiden rajoittaminen Sijoittautumisoikeuden rajoittaminen Tuotannontekijöiden rajoittaminen Sääntelyesteet/tekniset esteet (1) Verotukselliset esteet Muut Pankkiala Vakuutusala Maantiekuljetukset Lentoliikenne »'»'Syrjivät ehdot palveluiden tarjoamiselle yli rajojen «''Markkinoinnin ja palveluiden sisällön rajoittaminen »'»'Syrjivät ehdot palveluiden tarjoamiselle yli rajojen »'Markkinoinnin ja palveluiden sisällön rajoittaminen i/V Pääsyä muille EY- markkinoille rajoittavat kahdenväliset kiintiöt »'»' Hintarajoitukset *'*' Syrjivät toimilupaehdot »'»' Pääoman säännöstely *'»' Vakavaraisuuden valvonta •' Myyntiehdot »'»'Syrjivät toimilupaehdot •'»' Pääoman säännöstely •S Kuluttajansuoja Myyntiehdot <'*' Syrjivät toimilupaehdot S Kabotaasiliikenteen rajoittaminen »'*' Tutkintojen tunnustaminen S Kabotaasiliikenteen rajoittaminen »'»' Määränpään ja kapasiteetin rajoittaminen •'»' Painot ja mitat S Tieturvallisuussäännöt S Nopeudenrajoittimet S Lepoajat *'•' Myyntiehdot »'»' Turvamääräykset © Lentokenttämaksut */*/ Pääsyä muille EY- markkinoille rajoittavat kahdenväliset sopimukset S »'Hintarajoitukset © Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen *'•' Yksinoikeuteen perustuvat lentoyhtiöiden toimiluvat © Omistajuutta koskevat säännöt kolmansien maiden kanssa tehdyissä kahdenvälisissä sopimuksissa Vapautetut telepalvelut S Verkkoiin liittymisen syrjn. ii ehdot •'•' Yksinoikeudet matka-, tieto- ja satelliittipalveluissa »'•' Yksinoikeus myydä tuotteita S Verkkojen käytön tekniset edellytykset Televisiotoiminta »'Rajat ylinävien lähetysten rajoittaminen »' Vuokraoikeudet S Tekijänoikeuksien suojaaminen S Satelliitti- ja kaapelitelevisioon sovellettavat tekijänoikeudet © Kansalliset toimilupasäannöt © Tiedotusvälineiden omistuksen rajoittaminen •' Verkkojen käytön tekniset edellytykset © Säästöjen verottaminen © Sijoitusten verottaminen © Perintövero © Rahastojen verottaminen © Vakuutus-maksujen verottaminen »'»' Valmisteverot »'Alv © Sopimus-bikeus SS Tavara liikenteen rajamuodolli suudet S Matkustajien rajamuodolli suudet SS Liittyminen tietokoneis-tettuun varausjärjes telmään S Valtion tuet, epäreilut käytännöt © Vapaa liittyminen verkkoihin Jakelu (nopeasti liikkuvat kulutushyödykkeet) Ei rajoituksia Ei rajoituksia »'»' Tavaroiden vapaan liikkuvuuden rajoittaminen »'Alv SS Tavara liikenteen rajamuodolli- ' Mainonta © Tuotteiden ja välineen tyyppi © Vertaileva mainonta Ei rajoituksia S Tiedotusvälineitä koskevat rajoitukset »'Harhaanjohtava mainonta © Sisällön rajoittaminen suudet S Tuotteiden tekniset esteet «/»/ Esteet poistettu tehokkaasti V Esteet poistettu osittain © Jäljellä olevat esteet Ei merkitystä 1 Tällaiset esteet nostavat yleensä palveluiden tarjoamiseen kansainvälisesti liittyviä kustannuksia, ja niiden voidaan katsoa vastaavan valmistuksen teknisiä e 19 3. 6 Julkiset hankinnat Jotta yhteriäismarkkinalainsäädännön eduista voitaisiin hyötyä kokonaisuudessaan, tarvitaan suurempia ponnisteluita sekä kansallisten viranomaisten täytäntöön panemiseksi että hankiiitayksiköiden taholta, jotta nämä soveltaisivat direktiivejä hankintamenettelyissään. On myös tarpeen helpottaa tarjoajien pääsyä markkinoille. Tapaukset, joissa julkisten hankintojen tekijät ja yritykset, jotka ovat tehneet kauppoja julkisyhteisöjen kanssa, ovat soveltaneet vapautettuja yhteisön sääntöjä, ovat toisinaan merkinneet säästöjä julkisyhteisöjen budjeteissa ja uusia kauppoja dynaamisille yrityksille. taholta direktiivien Avoin kilpailu julkisissa hankinnoissa on vireän talouselämän ja onnistuneiden yhtenäismarkkinoiden avain. Vuonna 1994 julkisten hankintojen osuus BKT:sta Euroopan unionissa oli 11,5 prosenttia eli 721 miljardia ecua (vastaa Belgian, Tanskan ja Espanjan talouksien yhteenlaskettua summaa tai 2000 ecua kansalaista kohden). Arviolta noin 110 000 viranomaista unionissa on velvoitettu noudattamaan julkisia hankintoja koskevia menettelyitä. Vaikka tuonnin 10 prosentin kokonaisosuus hankintamarkkinoista on pettymys, 15-25 prosenttia tuotteista kuten toimistolaitteista, lääkinnällisistä laitteista, telelaitteista ja moottoriajoneuvoista ostetaan muiden jäsenvaltioiden toimittajilta. Tarjontapuolella komission kysely 1 600 tarjouskilpailuihin osallistuvalle toimittajalle osoitti, että uusien markkinoiden avautumiseen reagoidaan aktiivisesti (kotimaisten tarjouspyyntöjen vastausprosentti on 90 ja ulkomaisten 70). Uusiin ulkomaisiin urakoihin tehdyistä tarjouksista 44 prosenttia johti uusien asiakkaiden saamiseen ja 31 prosentissa tapauksissa myyntiin muiden jäsenvaltioiden viranomaisille. Vastaajista 36 prosenttia ilmoitti kotimaisen kilpailun kasvaneen. Tämä heijastaa markkinoiden avoimuuden lisääntymistä: Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistujen tarjouskilpailuilmoitusten määrä nousi 12 000:sta vuonna 1987 95 OOO. een vuonna 1995. Mutta nämä tulokset jäävät kuitenkin jälkeen siitä, mikä olisi mahdollisista. Viranomaisista 85 prosenttia (joista monet ovat hyvin pieniä ja niiden hankinnat määrältään rajallisia) ei julkaise tarjouspyyntöjä. Eräs syy tähän jälkeenjääneisyyteen on tietenkin huomattava viivästyminen 11 hankintadirektiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden tehokkaassa toteuttamisessa. Ainoastaan 72 prosenttia vaadituista kansallisista täytäntöönpanotoimista on toteutettu. Toistaiseksi on tehty aloite 39 menettelyn aloittamisesta direktiivien tai puutteellisuuden vuoksi. Ainoastaan 3 jäsenvaltiota on saattanut kaikki direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pannut ne täytäntöön oikealla tavalla. Eurooppa-neuvosto mainitsi Firenzen kokouksessaan julkiset hankinnat alana, jolla kansallisia täytäntöönpanotoimia on nopeutettava. Markkinoiden tarkkailu ja yhteisön oikeuden täytäntöönpano on edelleen otettava vakavasti. täytäntöönpanon viivästymisen Omalta osaltaan komissio pohtii muun muassa lainsäädännön tehokasta soveltamista ja täytäntöönpanoa; kuinka markkinoille pääsyä voidaan parantaa tiedotuksen, koulutuksen ja sähköisten hankintojen kautta; kuinka julkisia hankintoja koskevassa laissa voidaan ottaa huomioon myös Euroopan laajuisia verkkoja, pk- yrityksiä, koheesio- ja rakennerahastoja koskevat politiikat sekä kuinka päästä kolmansien maiden hankintamarkkinoille. 4. VAPAAN LIIKKUVUUDEN JÄLJELLÄ OLEVAT ESTEET Vaikka unionin ponnistelut yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseksi ovat pääosin onnistuneet, liialliseen tyytyväisyyteen ei ole syytä. Uusien perussääntöjen määrittelyä ja toteuttamista koskevat ongelmat ovat väistämättömiä yhtenäismarkkinaohjelman luvussa tarkastellaan yksityiskohtaisemmin yhtenäismarkkinoiden toiminnan esteitä, jotta saataisiin taustatietoja 5 luvussa määriteltäville ensisijaisille toimintatavoitteille. kaltaisessa monitahoisessa hankkeessa. Tässä 20 4. 1 Tehoton saattaminen osaksi kansallista toimenpiteet lainsäädäntöä, täytäntöönpano sekä korjaavat Sovitut yhteisön säännöt on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa, ja niitä on sovellettava tehokkaasti ja oikeudenmukaisesti. Valitettavasti näin ei aina tapahdu. Jäsenvaltiot eivät vielä noudata kaikkia sitoumuksiaan. Komissio on yrittänyt aktiivisesti poistaa näitä puutteita, erityisesti aloittamalla virallisia rikkomismenettelyjä niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka eivät täytä velvollisuuksiaan, mutta todellinen parannuskeino on määrätietoisempi toiminta kansallisella tasolla. Tämä näkemys vahvistaa myös komission strategisen sisämarkkinaohjelman (1993) päätelmää, että yksittäisten jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien erilaisuudella on vaikutusta yhtenäismarkkinaoikeuksien käyttöön. • Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä Vaikka yhtenäismarkkinatoimenpiteiden saattamisaste kasvaa jatkuvasti ja 15 jäsenvaltion keskiarvo on 90 prosenttia, puutteellinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on edelleen ongelma. Ainoastaan 56 prosenttia vuoden 1985 valkoisen kirjan toimenpiteistä on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa. Huomattavaa viivästymistä on esiintynyt ja huonosti toteutettu saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ehkäisee liike-elämää hyödyntämästä yhtenäismarkkinoiden mahdollisuuksia. joutuvat Jäsenvaltiot voivat myös saattaa toimenpiteet osaksi kansallista lainsäädäntöä eri tavalla, mikä voi johtaa oikeudellista epävarmuutta ja tulkintaongelmia aiheuttavaan lainsäädäntöön. Tästä seuraa, että yritykset ja ja vaatimusten kansalaiset noudattamisesta aiheutuu suuria kustannuksia. Julkiset hankinnat ja tutkintojen tunnustaminen ovat tyypillisiä esimerkkejä. Mutta kustannuksia ei aiheudu ainoastaan yrityksille ja kansalaisille. Tuomioistuimen viimeaikaiset tuomiot ovat osoittaneet, että puutteellinen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä voi altistaa jäsenvaltion huomattaville korvausvaatimuksille. sopeutumaan erilaisiin vaatimuksiin jäsenvaltiosta riippuen • Täytäntöönpano Euroopan unionin lainsäädännön epäyhtenäistä täytäntöönpanoa pidetään usein kaupan tai oikeudenmukaisen kilpailun sitkeimpänä esteenä yhtenäismarkkinoilla, koska sen poistaminen edellyttää kansallisten, alueellisten tai jopa paikallisten käytäntöjen huolellista tarkastelua. Tarvitaan ennen kaikkea jäsenvaltioiden välistä luottamusta. Jäsenvaltioiden täytäntöönpanomenetelmiä ei suinkaan ole yhdenmukaistettu, mikä johtaa pääasiassa kahteen suureen ongelmaan: valmistajat tai palveluiden tarjoajat voivat hyödyntää riittämätöntä täytäntöönpanoa, mikä vähentää korkeatasoista suojelua, johon lainsäädännöllä pyritään; ja eri tavalla tapahtuvan täytäntöönpanon vuoksi valmistajien välinen kilpailu vääristyy. Yritykset valittavat valvonnan epätasaisesta ja joskus syrjivästä täytäntöönpanosta sekä jäsenvaltioiden välillä että jäsenvaltioissa. Yritykset ja yksityishenkilöt, jotka yrittävät käyttää oikeuksiaan yhtenäismarkkinoilla, valittavat usein kansallisten virkamiesten tuntevan huonosti yhteisön oikeutta ja tästä aiheutuvan virheellistä täytäntöönpanoa. On tarpeen varmistaa nopeasti tehokas ja yhdenmukainen täytäntöönpano jokaisessa jäsenvaltiossa laatimalla tarvittaessa uusia sääntöjä yhdenmukaistetun tuotelainsäädännön tietyille osa-alueille. Yhdenmukaistetun tuotelainsäädännön alalla tarvitaan tehokasta markkinavalvontaa erityisesti tapauksissa, joissa tuottaja yksinään vastaa siitä, että tuote on lain mukainen. Tämä on tehtävä, jotta voidaan käsitellä sellaisia seikkoja kuten valvontaviranomaisten välinen vastavuoroinen avustaminen, tietojen vaihto, yhteiset valvontaohjelmat, tilintarkastukset, koulutus ja tietokannat. 21 Toisenlaisia täytäntöönpano-ongelmia voi syntyä aloilla, joilla markkinoiden avautuminen riippuu vastavuoroisen tunnustamisen periaatteesta. Jäsenvaltion viranomaisilla voi olla vaikeuksia määritellä, mitä vaatimuksia tuotteiden tai palveluiden tarjoajien on täytettävä, ja täytetäänkö ne. Kansallisista sääntelyistä ja niihin liittyvistä menetelmistä vaatimusten mukaisuuden arvioimiseksi on vaihdettava enemmän tietoja. • Korjaavat toimenpiteet Tehokkaiden korjaavien keinojen puute voi estää yhteisön lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon. Tehokkaiden korjauskeinojen tarjoaminen edellyttää toisiinsa liittyviä toimenpiteitä alkaen viallisen tuotteen tunnistamisesta haluun ja kykyyn poistaa se markkinoilta ja määrätä tarvittaessa pakotteita. Yksityiset tahot voivat hakea muutosta asiaan tuomioistuimista, mutta tähänkin liittyy esteitä. Tehokkaiden oikeuskeinojen puuttuminen yhteisön oikeuden täytäntöön panemiseksi voi osoittautua esteeksi. Joissain tapauksissa (esimerkiksi yhteisön tavaramerkin tapauksessa) on otettu käyttöön yhteisiä toimenpiteitä, jotta varmistettaisiin, että tuomioistuimet panevat yhdenmukaistettua oikeutta täytäntöön asianmukaisesti, mutta muissa noudattamaan osapuolten mahdollisuudet täytäntööpanovelvoitettaan siviiliasiainoikeudenkäynnin kautta voivat olla rajalliset. Toisilla alueilla, esimerkiksi henkilöiden vapaan liikkuvuuden alueella, on epärealistista odottaa, että rajalliset voimavarat omaavat yksityishenkilöt tuomioistuimessa. Vaikka näin tapahtuisikin, asianajajien tiedot yhteisön oikeudesta ovat joskus erittäin vähäiset. toimenpiteisiin kansallisessa tapauksissa yksityisten ryhtyisivät valtiota vaatia 4. 2 Oikeudellisen rakenteen puutteet Yksitoista vuotta valkoisen kirjan ohjelman hyväksymisen jälkeen jopa osa keskeisistä ehdotuksista on vielä hyväksymättä eivätkä markkinat ole vapautuneet aloilla, jotka ovat ohjelman ulkopuolella. Olemassa oleviin toimenpiteisiin on lisäksi tehtävä joitain muutoksia, jotta selvennettäisiin ja joissakin tapauksissa myös yksinkertaistettaisiin yhteisön sääntöjä. (a) Valkoisen kirjan toimenpiteet, joita ei ole hyväksytty löytyvät yritysten johtoon vaikuttavilta avainaloilta, kuten yhtiöoikeudesta Pahimmat esteet ja yritysverotuksesta, rahoituspalveluista sekä liikenne- ja energiamarkkinoiden vapauttamisesta. Euroopan unionissa ei ole onnistuttu laatimaan johdonmukaista ja yksinkertaista verotusjärjestelmää unionin tasolla tai poistamaan jäsenvaltioiden verojärjestelmien välille vääristymiä aiheuttavia syrjiviä määräyksiä, mikä on erityisesti estänyt yrityksiä harjoittamasta laajuisena toimintana. Tämä puolestaan on estänyt työllisyystilanteen parantumisen. Näiden ongelmien merkittävyys tulee jatkuvasti esille liike-elämän järjestöjen kannanotoissa. liiketoimintaansa yhtenä, yhdistyneenä unionin Yhtenäismarkkinoiden alkuperäinen aikataulu ei ole toteutunut seuraavilla alueilla: • Yritysverotus Suhtautuminen yritysten voittojen verotukseen olisi ollut johdonmukaistettava jo kauan sitten. Vieläkään ei ole olemassa poliittista rakennetta rajat ylittävien tulojen kaksinkertaisen verotuksen ja muiden mahdollisten esteiden poistamiseksi kokonaan yhtenäismarkkinoilla. Tällainen rakenne estäisi myös arbitraasista, verojen välttelystä ja kierrosta aiheutuvat verotulojen menetykset. Yritysten usein mainitsemia ongelmia, joita komission tekemät ehdotukset koskevat vain osittain, ovat sellaisen järjestelmän puuttuminen, jolla konsernit voisivat yhdistää unionissa syntyneet tappionsa, kiinteiden toimipaikkojen verotus verrattuna kotimaisiin yrityksiin, korkojen, konsernin sisäisten rojaltien ja korkojen verottamisen jatkaminen, sekä kahdenvälisten sopimusten verkoston keskeneräisyys. • Sijoitustulojen verotuksen lähentäminen Samanaikaisesti voimassa olevat useat erilaiset kansalliset järjestelmät sijoitustulojen verottamiseksi sekä eräissä maissa vallitseva erottelu maan kansalaisten ja muiden välillä johtavat pääomanliikkeiden vääristymiseen. 22 • Alkuperämaahan perustuva alv-järjestelmä Tänä päivänä ilmaistu huolestuminen ei itse asiassa useinkaan johdu siirtymäjärjestelmästä vaan yhteisön alv- lainsäädännön vaikeuksista. Nykyinen järjestelmä perustuu tavaroiden liikkeiden fyysiseen valvontaan eikä sellaisena enää sovellu nykyaikaiseen yritystoimintaan. Direktiiveissä sallitut erityisjärjestelyt, vaihtoehdot ja valtuudet yhdessä yhteisten säännösten täytäntöönpanossa esiintyvien poikkeusten ja erojen kanssa ovat lisäksi johtaneet siihen, että yhteistä alv-järjestelmää sovelletaan eri tavoin. Jokin aika sitten esitetyssä työohjemassa lopullisen, alkuperään perustuvan alv-järjestelmän laatimiseksi pyritään pääsemään eroon näistä ongelmista poistamalla kaikki erot kotimaisten ja yhteisön sisäisten liiketoimien väliltä ja luomalla lainsäädäntö, jota voidaan soveltaa ja panna yhteisesti täytäntöön kaikkialla unionissa. • Yhtiöoikeus Oikeudelliset ongelmat haittaavat edelleen rajat ylittäviä sulautumia. Kaksi toistaiseksi hyväksymätöntä ehdotusta (kymmenes direktiivi ja eurooppayhtiön perussäännöt) täydentäisivät oikeudellisia puitteita ja tarjoaisivat yrityksille mahdollisuuden yksinkertaistaa organisaatiotaan ja hallintoaan ja leikata sitä kautta huomattavasti kustannuksiaan. Tämä on erittäin tärkeää liiketoiminnan yksinkertaistamiseksi Euroopassa. Ostotarjouksia takaisi osakkeenomistajille vähiinmäissuojan haltuunottotapauksissa. Toimenpide ei poistaisi kaikkia haltuunoton teknisiä esteitä, mutta voisi toimia kehyksenä paremmalle oikeudelliselle varmuudelle, mikä helpottaisi muiden esteiden käsittelyä myöhemmin. kehysdirektiiviehdotuksen antaminen osakkeista yrityksen koskevan (b) Tarve mukauttaa nykyisiä toimenpiteitä Tässä katsauksessa on mainittu joitain tapauksia, joissa nykyiset toimenpiteet joko epätarkkojen tai liian suppeiden määräysten vuoksi eivät vastaa sellaisten talouden toimijoiden tarpeita, jotka haluavat harjoittaa maasta toiseen ulottuvaa liiketoimintaa. • Epäselvä lainsäädäntö Eräät yhtenäismarkkinasäännöt ovat johtaneet poikkeaviin, toisinaan jopa ristiriitaisiin tulkintoihin jäsenvaltioissa. Julkisia hankintoja koskevien direktiivien epäselvyydet ovat aiheuttaneet joitakin täytäntöönpano-ongelmia. Muut alakohtaiset toimenpiteet ovat myös johtaneet tulkintaongelmiin (työpaikan koneet, kiinteitä johtoja koskeva direktiivi ja direktiivi farmaseuttisten tuotteiden avoimuudesta). Elintarvikealalla yhdenmukaistettujen ja yhdenmukaistamattomien toimenpiteiden välinen tasapaino ja erilaisten oikeustekstien välinen vuorovaikutus on herättänyt kysymyksiä. Komissio aikoo käsitellä näitä aiheita muiden ohella laajassa elintarvikeoikeutta käsittelevässä vihreässä kirjassa. • Rajallinen soveltamisala Eräissä tapauksissa yhtenäismarkkinalainsäääntö ei ole kattanut riittävästi kaikkia kaupan esteitä tai ennakoinut kehitystä markkinoilla, kuten ongelmia, joita aiheutuu siitä, että vakuutusvälittäjille ei ole yhtenäistä toimiluvan myöntämismenettelyä, tai että tiettyjen teollisuustuotteiden kansalliset asennussäännöt ovat erilaisia. 4. 3 Liian monimutkaiset säännöt Joissain harvoissa kahdenlaisia ylimääräisiä kustannuksia: tapauksissa yhtenäismarkkinaohjelman toteuttaminen on aiheuttanut yrityksille lyhytaikaisia kustannuksia, järjestelmien edellyttämistä muutoksista ja uusista teknisistä vaatimuksista (kuten konedirektiivin noudattamisen edellyttämä asiakirjojen laatiminen ja kääntäminen); johtuvat yhdenmukaistettujen jotka 23 tilastonkeruujärjestelmä liian monimutkaisen ja yksityiskohtaisen sääntelyn aiheuttamia kustannuksia, jotka pakottavat yritykset huomattaviin ja pitkäaikaisiin sijoituksiin vaatimusten täyttämiseksi. Esimerkiksi Intrastat, yhteisön sisäinen uusi laatimiseksi, asettaa suhteellisen tarkat raportointivaatimukset verrattuna entiseen järjestelmään. Välillisen verotuksen nykyiset järjestelmät voivat olla hankalia toimituspaikkaa koskevien määräysten, verotusedustajien tarpeen ja etämyynnin erityisjärjestelyiden käyttöönoton tai uusia kuljetustapoja koskevien sääntöjen vuoksi. Komissiolla on nyt kaksi aloitetta näiden ongelmien käsittelemiseksi: SLIM-hanke ja äskettäin tehty ehdotus työohjelmasta lopullista alv-järjestelmää varten. tavarakaupan tilastojen 4. 4 Vanhat ja uudet esteet kansallisella tasolla Kansallisten sääntöjen yksinkertaistaminen edistäisi tehokkaampien yhtenäismarkkinoiden toteutumista. Nyt kun ensimmäiset markkinoita rajoittavat toimenpiteet on poistettu, on entistä tärkeämpää poistaa loputkin rajat ylittävien liiketoimien kansalliset sääntelyesteet. Vaikka kansallisilla säännöillä ehkä ajetaan yleistä järjestystä palvelevia tavoitteita, säännöt eivät aina ole oikeassa suhteessa tavoitteisiin ja käytännössä niillä voi olla protektionistisia vaikutuksia. Monet näistä esteistä olivat tuttuja alkuperäisen yhtenäismarkkinaohjelman laatijoille. Esimerkkinä voidaan mainita farmaseuttisten tuotteiden ala, jolla kansalliset hinta- ja korvausjärjestelyt hidastavat pääsyä kansallisille markkinoille ja kannustavat paikallista tuotantoa. laaditun teknisen suojelemiseksi ja kuluttajien Yritysten mielestä ympäristön lainsäädännön yhteensovittamattomuus monimutkaistaa usein yhtenäismarkkinoita ja on peruste yhdenmukaistaa sääntöjä enemmän. Eräissä tapauksissa ongelma voi johtua EU. n lainsäädännön puutteista, kuten jätteiden käsittelyssä, jossa jäsenvaltioiden valitsemien toimenpiteiden laatua ei ole juurikaan rajoitettu. Toisissa tapauksissa yhteisön säännöt on ohitettu tiukemmilla kansallisilla toimilla. Tällaisilla eroavaisuuksilla on suuri vaikutus uusia markkinoita etsiviin pieniin yrityksiin. Vaikka tällaisia toimenpiteitä voidaan usein tavoitteisiin. perustella perustamissopimuksen määräyksillä, ne ovat joskus suhteettomia verrattuna Vetoaminen toissijaisuusperiaatteeseen tai perustamissopimuksen 100 a artiklan 4 kohtaan kansallisten ympäristönsuojelutoimenpiteiden perustelemiseksi huolestuttaa eräitä aloja, erityisesti kemikaalialaa, vaikka toistaiseksi 100 a artiklan 4 kohtaa on käytetty ainoastaan muutamassa tapauksessa, joiden vaikutus kauppaan on ollut vähäinen. Tietoyhteiskunnan uusien palveluiden syntymiseen liittyy myös vaara yhteensovittamattomista kansallisista aloitteista yleisen järjestyksen turvaamiseksi. Komissio teki jokin aika sitten ehdotuksen järjestelmäksi sääntelyn avoimuuden lisäämisestä tietoyhteiskunnan palveluiden yhtenäismarkkinoilla varmistaakseen tarvittaessa yhteensovitetumman lähestymistavan. Yleisemmällä tasolla eräiden jäsenvaltioiden jatkuva taipumus asettaa tuotteille yksityiskohtaisia teknisiä edellytyksiä uhkaa jatkuvasti yhtenäismarkkinoita. Komissiolle ilmoitetaan vuosittain keskimäärin yli 400 tuotteita koskevaa teknistä sääntöä. Tällä hetkellä ei näytä siltä, että jäsenvaltiot ovat valmiita noudattamaan sääntöjen laatimisessa sitä itsehillintää, jota ne niin raivokkaasti vaativat unionilta. 4. 5 Yhteisön lainsäädännön hallinnointi (a) Tieteellinen asiantuntemus Teknisten sääntöjen hallinnalla on tarkoitus säilyttää EU:n kansalaisten ja ympäristön terveyden ja turvallisuuden suojelun korkea taso. Tämän vuoksi direktiivejä on muutettava vastaamaan uusinta tieteellistä tietämystä. • Sääntelyn tehokkuus riippuu nopeasta päätöksentekoprosessista. Elintarvikkeiden lisäainetapaus on esimerkki siitä, mitä on ongelmia syntyy, kun tuottajat toimivat liian hitaasti ja hankalasti. 24 • Direktiivien muuttamisen merkityksellisten testausmenetelmien suhteen. prosessien, olisi perustuttava tuotantomenetelmien, riippumattomiin tieteellisiin tarkastusten, näytteidenotto- todisteisiin ja Komissiolla on useita tieteellisiä komiteoita, jotka valmistelevat ehdotuksia. Jotta komiteoiden tekemien päätösten uskottavuus olisi suurempi, niiden itsenäisyyttä, rakennetta ja kokoonpanoa on vahvistettava. Tieteellisen tiedon saatavuus yhteisön tasolla on edellytys sellaiselle lainsäädännölle, joka takaa parhaan mahdollisen suojan terveydelle, turvallisuudelle ja ympäristölle, mutta tiedon ansiosta yhteisö voi myös reagoida uusia sääntöjä edellyttäviin uusiin haasteisiin estääkseen uusien kaupan esteiden syntymisen. Komissio hyödyntää yhä enemmän yhteisen tutkimuskeskuksensa tieteellistä asiantuntemusta edistääkseen terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojeluun liittyviä kysymyksiä. (b) Yhtenäismarkkinoiden ulkoiset näkökohdat Yhteisön sisäisen lainsäädännön kehitys ei ole irrallaan EU:n ulkoisesta toiminnasta: • • Jäsenvaltioiden kansainvälisissä neuvotteluissa sitoumuksiin yhteisöä kohtaan ja päin vastoin. tekemät sitoumukset voivat vaikuttaa niiden On yhteisön edun mukaista perustaa sisäinen lainsäädäntönsä kansainvälisissä elimissä saavutettuun edistymiseen, jos näiden elinten vakio-ohjeet ja -suositukset ovat tieteellisesti perusteltuja ja täyttävät edellytykset, jotka komissio on asettanut terveyden suojelulle. Yhtenäismarkkinat merkitsevät sitä, että EU:n on käyttäydyttävä yhtenäisesti kansainvälisistä kauppaa koskevissa neuvotteluissa avatakseen uusia markkinoita kahdenvälisten tai monenvälisten sopimusten kautta, kuten vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevien tulosten tunnustamisen alalla tehdyt vastavuoroisen tunnustamisen sopimukset. Yhtenäismarkkinat ovat keskeisen tärkeät myös Euroopan talouden maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantamisen kannalta: yritysten on toimittava laajemmilla markkinoilla, mikä kannustaa järkeistämään toimintaa, leikkaamaan kustannuksia, innovoimaan ja eriyttämään tuotteita; kilpailun käynnistyminen raaka- ainemarkkinoilla johtaa tuotannontekijäkustannusten alentamiseen; samalla alalla toimivien yritysten välisen tarjoamaan kilpailun lisääntyminen saa yritykset parantamaan yleistä ja kustannustehokkuuttaan ja korkeampitasoisia tuotteita ja palveluita. 4. 6 Yhtenäismarkkinat ja yleishyödylliset palvelut Yhtenäismarkkinoiden luominen yleistä etua olevien palveluiden alalla, jolla jäsenvaltiot ovat perinteisesti myöntäneet erityis- tai yksinoikeuksia nimetyille toiminnanharjoittajille, on edennyt merkittävästi, mutta on edelleen kesken. Telealalla lisäarvopalvelut on jo vapautettu ja puhelintoiminnan ja infrastruktuurien vapauttamisen määräaikaa lähestyy. Näillä alueilla kiinnitetään parhaillaan runsaasti huomiota avoimien sääntöjen määrittelemiseen, jotta verkkoihin liittyminen tapahtuisi oikeudenmukaisin ja kilpailukykyisin ehdoin ja samalla taattaisiin tiettyjen sääntelytavoitteiden, kuten yleispalvelun tarjoamisen tai yhtccnliitettävyyden teknisten edellytysten toteutuminen. Vaikka energia-alalla tapahtui 1990-luvun alussa huomattavaa edistystä kauttakulusta ja hintojen avoimuudesta annettujen direktiivien ansiosta, ponnistelut markkinoiden vapauttamiseksi alkavat vasta nyt kantaa hedelmää. Heinäkuussa 1996 hyväksyttiin yhteinen kanta direktiivistä sähkön yhtenäismarkkinoiden yhteisistä säännöistä, joilla pyritään markkinoiden rajoitettuun mutta vähitellen lisääntyvään avautumiseen ja kilpailuun, ja joihin sisältyy myös valinnanmahdollisuus kuluttajille, mikä murtaa nykyiset monopoliasemat. Markkinoiden asteittainen avaaminen vapauttaa kolmasosan kaikista kansallisista sähkömarkkinoista kuuden vuoden kuluttua. Täydellisestä vapauttamisesta voidaan odottaa huomattavaa hyötyä kuluttajille: hyödyn arvioidaan nousevan 10-12 miljardiin ecuun vuodessa, mikä vastaa 30 ecua asukasta kohden ja on kaksi 25 kertaa suurempi kuin jo sovitusta avaamisesta saatava hyöty. Kolmansien osapuolien päästämisestä kaasumarkkinoille koituisi vuosittain 900 miljoonan ecun säästöt erityisesti suurille kuluttajille, ja kaasutoimittajien välisestä kilpailusta voisi koitua huomattavia lisäsäästöjä. Vapauttamisen sääntelypuitteisiin on kiinnitettävä enemmän huomiota, jos yhdentymisen kaikki edut aiotaan hyödyntää. Sen jälkeen kun puitteet on otettu käyttöön, kilpailusäännöillä on keskeinen merkitys markkinoiden sääntelyssä (sekä etukäteisohjeiden että tapauskohtaisen tarkastelun kautta). Siirryttäessä todelliseen kilpailuun aloilla, joilla verkkoihin liittyminen on tärkeää, tarvitaan toimintaa kahdella tasolla: on päästävä sopimukseen yhteisistä säännöistä, joilla verkkotoiminnan harjoittaminen tehdään avoimeksi ja luodaan selvät edellytykset verkkoihin liittymiselle ja niissä tarjottaville palveluille; sääntelypuitteiden täytäntöönpanon ohella on noudatettava tiukasti unionin kilpailusääntöjä. Sääntelyvastuun ja verkkotoiminnan harjoittamisen erottaminen toisistaan edesauttaa myös todellista vapauttamista. Yhtenäismarkkinoiden periaatteen soveltaminen rautatiekuljetuksiin ja postipalveluihin alentaisi kustannuksia merkittävästi ja siitä koituisi huomattavaa hyötyä kuluttajille. 5. UUSI SITOUTUMINEN YHTENÄISMARKKINOIHIN Tämän tiedonannon päätteeksi yhtenäismarkkinoihin. Komissio kehottaa toimintaan: kansallisia viranomaisia osapuolia yhtenäismarkkinat on luotu, ja unionin instituutioita. komissio kaikkia esittää perustan uudelle poliittiselle sitoutumiselle yhtenäismarkkinoiden onnistumiseen vaikuttavia joita varten jäsenvaltioissa, toimijoita, talouden Komissio on nimennyt tärkeimmät alueet, joihin on kiinnitettävä huomiota, jotta täydellinen sitoutuminen yhtenäismarkkinoihin toteutuisi. Ensinnäkin tämä edellyttää jo tehtyjen sitoumusten noudattamista eli: • • • yhteisön oikeutta on sovellettava ja pantava täytäntöön tehokkaasti markkinoiden toimintaa edelleen haittaavaa liiallista sääntelyä on purettava erityisesti mutta ei vain kansallisella tasolla; ja muutamat yhtenäismarkkinoiden vielä jäljellä olevat puutteet on poistettava, jotta vuonna 1985 asetetut tavoitteet toteutuvat. Uusiin haasteisiin vastaaminen edellyttää myös uutta sitoutumista. 5. 1 Yhteisön oikeuden tehokas soveltaminen ja täytäntöönpano Yhteisten sääntöjen asianmukainen täytäntöönpano koko yhtenäismarkkina-alueella on ensisijaisen tärkeää. Yritykset ja yksityishenkilöt kokevat tämän yleisesti ongelmana, koska ne kärsivät lainsäädännön täytäntöönpanon viivästymisestä joissain jäsenvaltioissa ja sen tulkinnan ja soveltamisen eroavaisuuksista eri jäsenvaltioissa. Mutta toteuttaminen on tärkeää myös yhtäläisen turvallisuuden ja varmuuden saavuttamiseksi kaikkialla unionissa. Tämä voi edellyttää muutoksia jäsenvaltioiden hallinnolliseen ja jopa oikeudelliseen käytäntöön. Täytäntöönpanotoimet ovat tällä hetkellä kasvava haaste, ja niihin olisi kiinnitettävä enemmän huomiota poliittisella tasolla. Kaikkien asianomaisten osapuolten olisi pohdittava innovatiivisempaa lähestymistapaa, johon sisältyy seuraava ohjelma: • Erityiset hankkeet yhteisön sääntöjen vahvistamiseksi: tarvitaan tehokkaampia täytäntöönpanosääntöjä, ja markkinoita on erityisesti seurattava tarkemmin yhteisön vaatimusten noudattamisen suhteen. • Täytäntöönpanorakenteen luominen: jäsenvaltioiden olisi keskusteltava avoimemmin täytäntöönpanosta ja oltava valmiita vaihtamaan yksityiskohtaisia tietoja täytäntöönpanorakenteestaan, -menetelmistään ja - ongelmistaan. • Kansallisten täytäntöönpanotoimien tarkastaminen on tarpeen, jotta jäsenvaltioiden täytäntöönpanoelinten välille luotaisiin luja keskinäinen luottamus. 26 • Tieteellisen ja teknisen asiantuntemuksen hyödyntäminen: riippumattomaan tieteelliseen ja tekniseen asiantuntemukseen olisi turvauduttava useammin. • Rikkomismenettely iden nopeuttaminen: perusteltujen valitusten nopea käsittely ja tarvittaessa virallisten rikkomismenettelyjen aloittaminen jäsenvaltiota vastaan ovat jatkossakin etusijalla. • Täytäntöönpanovälineitä yhtenäismarkkinoilla parannetaan sekä kansallisten tuomioistuinten osallistumista täytäntöönpanoon lisätään. • Yhtenäismarkkinoiden tilastotiedon keräämiseksi ja hyödyntämällä enemmän komission Euroneuvontakeskusten verkostoa. tehostettava parantamalla kansallisia palveluita toiminnan valvontaa olisi 5. 2 Liiallisen sääntelyn purkaminen Osa kansallisesta lainsäädännöstä on edelleen yhtenäismarkkinaohjelman ulkopuolella, mikä muodostaa merkittävän ja mahdollisesti tarpeettoman esteen markkinoille pääsylle ja rajat ylittäville liiketoiminnalle. Tarvitaan erityisiä sen mahdolliseksi yksinkertaistamiseksi. Jo käynnissä olevia toimenpiteitä yhteisön yhtenäismarkkinalainsäädännön yksinkertaistamiseksi olisi laajennettava. lainsäädännön saamiseksi tällaisen selville toimia ja (a) Yhteisön säännöt: Komissio on jo aloittanut SLIM-hankkeen (SLIM: Simpler Legislation for the Internal Market), jolla pyritään kehittämään ajatuksia yhteisön direktiivien ja tarvittaessa niitä täytäntöönpanevien kansallisten sääntöjen yksinkertaistamiseksi. Neuvostolle esitellään piakkoin neljää alaa koskeva kertomus (Intrastat, rakennusvalmisteet, koristekasvit ja tutkintojen tunnustaminen). Komissio päättää muilla aloilla tehtävän työn menetelmistä ja laajuudesta saavutettujen tulosten perusteella. (b) Kansalliset säännöt Seuraavia toimenpiteitä olisi harkittava: • Markkinoita hajoittavien kansallisten toimenpiteiden rekisteri, joka mahdollistaisi yhtenäismarkkinoita mahdollisesti vääristävän kansallisen lainsäädännön tarkastelemisen yhteisön tasolla. • Jäsenvaltioiden sääntelystä aiheutuvaa hallinnollista taakkaa olisi kevennettävä, erityisesti olisi harkittava toimenpiteitä yritysten perustamisen yksinkertaistamiseksi. • Tietojenvaihto erityisesti kokemuksista, jota jäsenvaltiot ovat saaneet arvioidessaan omia säännöksiään niiden tarpeellisuuden kannalta tai vähentääkseen niiden kustannuksia. 5. 3 Oikeudellisen rakenteen saaminen valmiiksi yhteisön tasolla Tavaroiden, palveluiden, pääoman ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden varmistamisen edellyttämissä oikeudellisissa puitteissa on vielä joitain suuria puutteita. Nämä johtuvat joko siitä, että jo tehtyjä ehdotuksia ei ole noudatettu, tai uudesta kehityksestä yhteiskunnassa, mikä tekee yhteisistä säännöistä tarpeellisia. a) Vuoden 1985 valkoisen kirjan toimenpiteiden toteuttaminen Useita valkoisen kirjan keskeisiä ehdotuksia ei ole vielä toteutettu. Puutteet uhkaavat kasvun edistämistä, kilpailukykyä ja kansalaisten kokonaisvaltaista osallistumista yhtenäismarkkinoihin. Neuvostolle on annettu useita avainaloja koskevia ehdotuksia: työllisyyttä ja 27 varmistamiseksi: Henkilöiden vapaan liikkumisen • Toimenpiteet henkilöiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi tarvittavat oikeudelliset puitteet eivät ole vielä valmiit. Poliittiselta kannalta yhtenäismarkkinaohjelman suurin epäonnistuminen on henkilöiden rajatarkastusten jatkiiminen eräillä, vaikkakaan ei kaikilla sisärajoilla. Rajatarkastusten poistamisen edellyttämät kolme direktiiviehdotusta ovat neuvoston ja parlamentin käsiteltävinä ja edellyttävät toimintaa. Komissio voi myös ehdottaa lisätoimia helpottaakseen henkilöiden oikeutta liikkua ja asua vapaasti yhteisön alueella. Lisätyötä tarvitaan myös sosiaalietuuksien hankkimisen ja säilyttämisen helpottamiseksi. •Verotuskysymykset: Tässä kertomuksessa on tullut esille useita alueita, joilla yhteisen tai yhteensovitetun verotuskäytännön puuttuminen estää yhtenäismarkkinoiden toimintaa. • yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: Yritykset eivät voi pitää koko yhtenäismarkkinoita kotimarkkinoillaan ennen kuin erottelu "kotimaan" ja "rajat ylittäviin" toimintoihin poistetaan. Komissio ehdotti jokin aika sitten monivuotista työohjelmaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi. • kaksinkertaisen verotuksen ia rajat ylittävien tulovirtojen muiden esteiden poistaminen: Alkuperäisen yhtenäismarkkinaohjelman selvimpiä epäonnistumisia on ollut edistyksen puute useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimivien yhtiöiden tai yksityishenkilöiden verotuksen yhdenmukaistamisessa. Tämä on myös vakava este uusien työpaikkojen syntymiselle. stioitustuottojen verotuksen • verottamiseksi aiheuttavat edelleen vääristymiä pääomien yhtenäismarkkinoilla. lähentäminen: erilaiset kansalliset järjestelmät sijoitusten •Eurooppalaisen yhtiöoikeuden luominen: Yhteisön laajuisen yhtiöoikeuden puuttumisesta aiheutuu eräiden lähteiden mukaan miljardeihin ecuihin nousevia lisäkustannuksia sille merkittävälle yritysten vähemmistölle, joka haluaisi sijoittautua useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon. • Nykyisen tarpeetonta lainsäädännön muuttaminen: Osaan yhtenäismarkldnalainsäädäntöä sisältyy epäselvyyttä ja monimutkaisuutta. Alueet, joilla tarvitaan välitöntä toimintaa, ovat rakennusvalmisteet ja rahoituspalvelut; muut alueet nimetään myöhemmin. b) Yhtenäismarkkinat huomisen taloutta varten: Tietoyhteiskunnan tarpeet: Yrittäessään luoda sääntöjä tietotekniikkaan perustuville palveluille kansalliset viranomaiset ehdottaa voivat toiminnan toimintasuunnitelmaa, edellyttämiä sääntöjen vastavuoroista tunnustamista koskeva periaate näihin syntymässä oleviin markkinoihin. uudelleen. Komissio tiedonsiirtoverkkojen sekä mahdollisuutta ulottaa kansallisten jossa pohditaan muun muassa viestintä- ja yhtenäismarkkinat lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, tahtomattaan hajottaa lääkkeiden, Bioteknologia: Bioteknologia mahdollistaa maataloustuotteiden joita ei olisi voitu kuvitellakaan muutama vuosikymmen sitten. Ilman yhtenäismarkkinoille soveltuvaa yhteistä lainsäädäntöä eurooppalainen tutkimus ja sen tulosten hyödyntäminen kärsii ja jää huonompaan asemaan kilpailijoihin verrattuna. useiden ja elintarvikkeiden kehittämisen, tuotteiden, sellaisten uusien Palveluja koskevat erityiset aloitteet: Palvelualojen merkitys unionin taloudelle on suuri (noin 70 prosenttia työpaikoista on palvelualoilla), mikä merkitsee sitä, että tarvitaan mahdollisesti lisätoimia palveluiden tarjoamista tai sijoittautumista maasta toiseen haittaavien esteiden poistamiseksi. Yhtenäiset energiamarkkinat: Arvioituaan markkinoiden avaamisen ensimmäisestä vaiheesta saadut kokemukset komissio ehdottaa lopullisia toimia, joita todellisten yhtenäismarkkinoiden luominen sähköalalla edellyttää. Neuvoston yhteinen kanta sähköstä, on osoitus onnistumisesta, jonka perusteella ollaan nyt aloittamassa samanlaisia toimia kaasumarkkinoiden vapauttamiseksi. 28 5. 4 Täydentävä toiminta yhteisön tasolla täydellisen Oikeudelliset puitteet yksinään eivät riitä yhtenäismarkkinoille. Yhtenäismarkkinoiden hyödyntämisen edistämiseksi on otettava käyttöön muita poliittisia keinoja; ennen kaikkea yhtenäisvaluutta. Yhtenäisvaluutta: Euro on tärkein väline yhtenäismarkkinoiden lujittamiseksi ja niiden tehokkuuden parantamiseksi. Se vähentää liiketoimien kustannuksia ja poistaa ulkomaan kauppaan ja ulkomaisiin mvestointeihin liittyvät valuuttariskit sekä lisää hintojen avoimuutta ja edistää tätä kautta kilpailua. ja sosiaalipolitiikka: Yhteisön olisi aktiivista Työllisyys- työllisyyspolitiikkaa, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston kautta. Yhteisön sosiaalipolitiikalla varmistetaan myös jatkossa, että kansalliset sosiaalipoliittiset toimenpiteet eivät haittaa henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja että yhteisössä vallitsee korkea sosiaaliturvan taso. tuettava kansallista koulutusta ja Kilpailupolitiikka: Yhtenäisvaluutan tiukempaa täytäntöönpanoa. Nykyistä rakennetta voidaan ehkä joutua tarkistamaan valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen keventämiseksi. kilpailupolitiikan käyttöönotto edellyttää entistä Veropolitiikka: Vastikään johdonmukaisen veropolitiikan tarpeellisuudesta yhteisön tasolla ottaen huomioon valtiovarainministerien henkilökohtaisista avustajista muodostuvan korkean tason ryhmän ilmaisemat näkemykset. julkaistussa kertomuksessaan komissio antoi arvionsa Tiedotuspolitiikka : Komissiolla on parhaillaan käynnissä aloitteita, kuten Kansalaisena Euroopassa - tiedotushanke, joilla pyritään vastaamaan yhä kasvavaan tarpeeseen saada tietoa yksityisten oikeuksista ja mahdollisuuksista yhtenäismarkkinoilla ja ilmoittamaan selvästi ongelmien ratkaisemiseksi perustetut yhteystoimistot kansallisessa ja paikallishallinnossa. Ympäristöpolitiikka: Yhtenäismarkkinat perustuvat ympäristön kestävyyteen ja riittävään suojeluun. Yhteensovittamattomat kansalliset aloitteet voivat johtaa ympäristöpolitiikan optimaalista vähäisempään tehokkuuteen ja estää niiden edut. Komissio edistää päättäväisesti ympäristöpolitiikan yhdentymistä yhtenäismarkkinoilla. Yrityspolitiikka: Pk-yrityksiä koskeva monivuotinen ohjelma voi auttaa yhtenäismarkkinoiden pieniä yrityksiä pk-yritysten liiketoimintastrategioita, tarjoamalla tietoa rajat ylittävistä yhteistyömahdollisuuksista ja tukipalveluita tätä varten. eurooppalaistamalla yritysympäristöä parantamalla erityisesti ja Euroopan laajuiset verkot: Infrastruktuuriverkot on yhdennettävä, jotta selvittäisiin tavaroiden, palveluiden ja henkilöiden lisääntyvästä liikkuvuudesta. Julkiset ja yksityiset tahot voivat yhdessä nopeuttaa Euroopan laajuisten infrastruktuurien kehittämistä. Tällaisen julkisten ja yksityisten tahojen välisen yhteistyön esteiden poistamisen tulisi olla etusijalla yhteisössä. Tutkimus- ja innovaatiopolitiikka: Yhteisön tutkimus-, kehittämis- ja teknologiapolitiikka lisää tieteellistä tietämystä, jota yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen useilla aloilla edellyttää (terveys, standardointi ja telematiikka). Yhteisön luomaan edellytykset innovaatiopolitiikan asteittainen kehittäminen auttaa yhtenäismarkkinoiden tarjoamien tilaisuuksien paremmalle hyödyntämiselle, erityisesti korkean teknologian avulla. Kuluttajapolitiikalla on ajettava kuluttajien etuja, erityisesti rahoituspalveluiden, yleistä etua olevien palveluiden ja tietoyhteiskunnan suhteen. 29 5. 5 Päätelmät: tarvitaan uusi sitoutuminen yhtenäismarkkinoihin Yhtenäismarkkinoilla tapahtuu tulevina vuosina suuria muutoksia, jotka johtuvat jo tehdyistä päätöksistä. Tämä tiedonanto on osoittanut, kuinka yhtenäismarkkinat ovat jo muuttaneet perusteellisesti taloudellista ja poliittista ympäristöä unionissa. • • näkyä: välinen yritysten Talouden alalla ilman sisärajoja olevista yhtenäismarkkinoista odotettu hyöty alkaa useissa tapahtuu teollisuudessa lisääntyy, tapauksissa lisääntyy. Vaikka näiden uudelleenjärjestelyitä, hinnat alenevat ja kuluttajien valinnanvara muutosten suhteellisen vaatimatonta toistaiseksi ollut ylimääräisinä tuloina tai työpaikkoina mitattuna, käynnissä on prosessi, josta tulevaisuudessa koituu yhä suurempia etuja. Liike-elämän kilpailukyky kansainvälisellä tasolla paranee, mistä on osoituksena unioniin tehtävien suorien ulkomaalaisten sijoitusten kasvu. Eurooppalaiset yritykset ovat myös muuttamassa strategioitaan yhä laajemmille markkinoille soveltuviksi. taloudellinen kokonaisvaikutus on kilpailu Myös politiikan alalla yhtenäismarkkinoiden olemassaolo on radikaalisti muuttanut tapaa, jolla kansallisella tasolla päätetään markkinoihin vaikuttavista asioista. Taloudellisten voimavarojen uusi liikkuvuus merkitsee, että kansallisissa säännöissä on yhä enemmän otettava huomioon markkinavaikutukset. Jäsenvaltioiden välinen lisäksi, että yhteisen lainsäädännön toimivilla markkinoilla turvallisuuden, varmuuden ja terveyden suojelua ei voi erottaa toisistaan: oikeuden tehokkaasta täytäntöönpanosta on tullut pikemminkin yhteinen kuin pelkästään kansallinen asia. riippuvuus varmistaa lisääntyy. Ilman sisärajoja toteutuminen tavoitteiden Yhtenäismarkkinat ovat edelleen poliittisesti keskeisessä asemassa tärkeimpänä välineenä, jonka avulla unionin tällä hetkellä ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa. • • • • totesi työpaikat: kuten komissio Ensinnäkin luottamussopimuksessa, yhtenäismarkkinoiden hyödyntäminen kokonaisuudessaan on ensimmäinen askel työpaikkojen luomiseksi unionissa. Avoimien markkinoiden luoma lisääntyvä kilpailu on kansainvälisen kilpailukyvyn avain, joka varmistaa kansalaistemme toimeentulon pitkällä aikavälillä. Jo nyt esiintyy merkkejä siitä, että yhtenäismarkkinoiden olemassaolo alkaa edistää työllisyyden kokonaistasoa unionissa vaikeasta taantumasta huolimatta. Suotuisampi taloudellinen ilmapiiri tuonee vielä parempia tuloksia tulevaisuudessa. Toiseksi: yhteisöä odottaa maailmantalouden globalisoituminen. Siirtyminen yhtenäismarkkmoihin on ylivoimaisesti laajin ja onnistunein esimerkki kansallisten markkinoiden välisten esteiden poistamisesta. Jos tämä jatkuu sekä markkinoiden asettamien puitteiden että yritysten sopeutumisen tasolla, yhteisöllä on hyvät mahdollisuudet vaikuttaa globlisoitumiseen ja hyötyä sen tarjoamista laajemmista mahdollisuuksista. Toiminta yhtenäismarkkinoiden laajentamiseksi yleistä etua oleviin palveluihin nopeuttaa tätä suuntausta, samoin kuin jo säädetyn lainsäädännön astuminen voimaan kokonaisuudessaan. Kolmanneksi: talous- ja rahaliiton toteutuminen cdistiiii yhtenäismarkkinoiden tehokasta toimintaa; rajat ylittävään maksuliikenteeseen liittyvät kustannukset ja valuuttariskit sekä valuuttavaihteluista mahdollisesti seuraava voimavarojen rajoitettu kohdentaminen poistuvat. Yhtenäismarkkinat edistävät lähentymistä ja taloudellisesti yhdenmukaisempaa ympäristöä ja parantavat siten talous- ja rahaliiton onnistumisen edellytyksiä. Neljänneksi: unionin sitoumus kehittää suhteitaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa Eurooppa-sopimusten ja laajentumisneuvotteluiden kautta tuo selvästi esille tavoitteet, että nämä maat ottavat käyttöön yhtenäismarkkinoita koskevan johdetun oikeuden. Keski- ja Itä-Euroopan maissa valmistautuminen on strategian mukaisesti. Yhtenäismarkkinoiden laajentaminen näihin maihin riippuu keskeisesti siitä, missä määrin ne pitävät yhtenäismarkkinoita kattavina ja täysin toimivina valmiin ja johdonmukaisen oikeudellisen rakenteen, mutta myös sitä tukevien instituutioiden ja käytäntöjen perusteella. liittymistä edeltävän alkanut jo 30 jotka jäädä toteutumatta, jos emme sitoudu toimivat. Suurin ponnistus yhteisten oikeudellisten puitteiden luomaan sellaiset Suuret edut voivat vielä yhtenäismarkkinat, luomiseksi yhtenäismarkkinoita varten on takana päin; nyt on varmistettava, että olosuhteet kaikissa jäsenvaltioissa ovat sellaiset, että yritykset ja kansalaiset voivat saada kaiken hyödyn näistä puitteista. Tämä edellyttää sitoutumista tasolla. Yhtenäismarkkinoiden onnistuminen edellyttää osallistumista myös talouden toimijoilta sekä näiden sääntöjen laatijoilta ja soveltajilta. kansallisella, paikallisella täydellisesti alueellisella yhteisön, tasoilla: kaikilla ja 31 Liite 1: Kertomuksen tiedonlähteet a) Yhtenäismarkkinaohjelman soveltamisala Tässä tiedonannossa yhtenäismarkkinaohjelman on katsottu koostuvan seuraavista tekijöistä: • • • • Komission vuonna 1985 julkaiseman valkoisen kirjan 282 toimenpiteestä, joilla oli tarkoitus poistaa jäljellä olevat verotukselliset, tekniset ja fyysiset esteet tavaroiden, palveluiden, pääoman ja henkilöiden vapaalta liikkuvuudelta. lainsäädännöllisistä tärkeän perustan Aikaisemmista yhtenäismarkkinoiden täydensi suurelta osin rakennelmaa, joka oli jo kattava. Vuonna 1985 nimetyt toimenpiteet olivat kuitenkin erityisen tärkeitä, koska niillä puututtiin jäljellä oleviin esteisiin, jotka estivät useiden aiemmasta toiminnasta koituneiden etujen hyödyntämisen. toteuttamiselle. Vuoden 1985 valkoinen kirja jotka muodostivat toimenpiteistä, Lisäyksistä lainsäädännöllisten toimenpiteiden ohjelmaan yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseksi alueilla, joita ei oltu otettu huomioon vuoden 1985 valkoisessa kirjassa (tämä käsittää tiettyjen verkkoihin perustuvien palveluiden kuten televiestinnän ja energiamarkkinoiden vapauttamisen). Yhtenäismarkkinoiden toiminnan optimoimiseen tähtäävistä yhteisön tukevista politiikoista kuten kilpailupolitiikasta ja toimenpiteistä alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi. b) Tutkimustoiminta Antaakseen perusteellisen ja informoidun vastauksen neuvoston antamaan toimeksiantoon laatia tämä kertomus komissio aloitti laajan tietojen keruun. Tämä käsitti 38 tutkimusta ja liikemaailman mielipiteiden laajan kartoituksen, kuten seuraavaksi lyhyesti kuvataan: * * * * Teollisuus- ja palvelualoilla tehtiin 19 tutkimusta. Jokaisessa pyrittiin selvittämään, olivatko tarkasteltavat yhtenäismarkkinatoimenpiteet johtaneet vapaan liikkuvuuden esteiden poistumiseen, ja nimeämään rajat ylittävän liiketoiminnan jäljellä olevat esteet. Esteistä tehtiin 6 tutkimusta. Jokaisessa pyrittiin arvioimaan tärkeimpien tariffeihin liittymättömien esteiden poistamisen edistyminen (tekniset esteet, julkiset hankinnat, tulli- ja veromuodollisuudet, teollisten oikeuksien suoja, valuutan hallinta ja pääomamarkkinoiden vapauttaminen). Esteiden poistamisen taloudellista vaikutusta selvitettiin 13 tutkimuksessa, joissa käsiteltiin muun muassa kauppa- ja pääomavirtoja, hintojen lähentymistä, kilpailua ja kilpailukykyä, työllisyyttä ja työmarkkinoita sekä taloudellista yhteenkuuluvuutta. Yritysten tietoisuudesta, asenteista ja reaktioista yhtenäismarkkinaohjclmaan tehtiin laaja tutkimus, jota koordinoi Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto (Eurostat) ja joka perustui 13 000 yritykseltä 12 jäsenvaltiosta saatuihin vastauksiin. Tutkimuksessa pyydettiin yli 5 työntekijää työllistävien palveluyritysten ja yli 20 työntekijää työllistävien teollisuusyritysten edustavaa olosta (yhteensä 24 000) arvioimaan yhtenäismarkkinaohjelman onnistumisia ja sen vaikutusta niiden strategioihin ja toimintaan. Muita todisteita yhtenäismarkkinoiden lainsäädännöllisten toimenpiteiden tehokkuudesta on myös otettu huomioon, mukaan lukien jäsenvaltioissa tehdyt riippumattomat tutkimukset ja kartoitukset. c) Tietojen kerääminen Selvitystä laadittaessa on pyritty saamaan ajan tasalla olevaa yhteisön laajuista tietoa yhdestä lähteestä (Eurostatilta). Eurostatilta saatujen tietojen etu on se, että ne perustuvat samanlaisiin määritelmiin ja kansallisten tilastolaitosten säännöllisin väliajoin keräämiin luotettaviin tietoihin. Tässä lähestymistavassa oli otettava huomioon seuraavat seikat: 32 Useat tässä selvityksessä tutkitut tietosarjat ovat suhteellisen erikoistuneita eikä niitä kerätä kovin usein (esimerkiksi hintatietoja kerätään ainoastaan viiden vuoden välein). Tällaisissa tapauksissa ei ole saatu uusia tietoja edellisen hintaselvityksen jälkeen (1993). Useat periaatteet sisältävät siiliteitä tai suhteellisia osoittimia, jotka edellyttävät kahdenlaisten tietojen yhdistämistä (esimerkiksi hinta-kustannusmarginaalit tai keskittymäindeksit). Useissa tapauksissa kaikkia tarvittavia tietoja ei ollut saatavissa Eurostatilta, jolloin käytettiin erityisiä tietopankkeja (esimerkiksi Visa, OIMS, Amdata). Tällaiset monimutkaisemmat tiedot eivät usein ole samalla lailla ajantasalla kuin esimerkiksi kauppavirtatietojen kaltaiset helpommin saatavilla olevat tiedot. Suuressa osassa selvitystä tiedot on luokiteltu aloittain, kuten vaikutukset tuottavuuteen ja tehokkuuteen, joissa vertailu perustuu alojen herkkyyteen yhtenäismarkkinaohjelman suhteen. Tällainen selvitys edellyttää tietoja, jotka on jaoteltu aloittain. Tällaisten tietojen saaminen kestää yleensä aikansa. Tietojensaantiongelmat ovat erityisen selviä palvelualoilla. Tämä johtuu siitä, että palvelualoihin ei aiemmin kiinnitetty huomiota, koska uskottiin virheellisesti, että kansainvälistyminen ei vaikuttaisi niihin. Lisäksi monille kustannuksiin, tuottavuuteen ja kauppaan liittyville perinteisille käsitteille ei aina ole mitattavaa vastinetta palvelualoilla. Palveluita koskevien tietojen puute on osoittautunut erityisen suureksi vaikeudeksi tämän selvityksen kuluessa. Yksittäisiä palvelualoja koskevat määrälliset tulokset on usein saatu näitä aloja koskevista erikseen tilatuista tutkimuksista ja sisältävät nimenomaan tätä selvitystä varten tehtyjä laskelmia. 33 ISSN 1024-4492 K0M(96) 520 lopullinen ASIAKIRJAT FI 10 04 08 13 Luettelonumero : CB-CO-96-558-FI-C ISBN 92-78-10845-6 Huroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 31