title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET - Handelingsplan for Ukraine

eurovoc_concepts:
EU aid
EU relations
Ukraine
action programme
cooperation policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER •ir it Bruxelles, den 20. 11. 19% K()M(%) 593 endelig udg. MRDDRLRLSR FRA KOMMISSIONRN TIL RÅDRT Handelingsplan for Ukraine »HT y'. -Mm! i, 'Çfllpv^*' MEDDELELSE TIL RÅDET FRA KOMMISSIONEN Vedr. : Handelingsplan for Ukraine Nærværende dokument vedrører to indbyrdes supplerende mål: at give de ukrainske myndigheder et politisk signal om en øget bistand fra Unionen og at udforske mulighederne for en bedre udvikling af den bestående bistand og samvirke mellem Fællesskabet og medlemsstaterne på dette område. 1. Det politiske signal er et svar på et ønske fra de ukrainske myndigheder. Det omfatter et aspekt på kort sig, nemlig et ønske om synlig bistand fra Unionen. På længere sigt drejer det sig for Unionen om at tage de ukrainske myndigheders ønske til efterretning om en forankring af Ukraine i Europa eller endog tiltrædelse af Unionen. Ukraine har til trods for meget store udfordringer med hensyn til befæstelse af sin uafhængighed og sin integration i det internationale økonomiske marked gjort vigtige fremskridt siden oktober 1994. Landet befinder sig nu på en vis måde midt i vadestedet, idet det har skabt grundlaget for et demokrati, gennemført en reel makroøkonomisk stabilisering, igangsat en omstilling af sin økonomi og fundet sin plads i verdenssamfundet. Det står nu over for måske den vanskeligste del af den økonomiske og politiske omstilling, nemlig omstrukturering inden for industri og energi, indførelse af retsstatsforhold og et demokratisk samfund, forbedring af parametrene for landets uafhængighed, navnlig frigørelse fra russisk indflydelse. De opnåede resultater kan tilskrives den modige og beslutsomme politik, der er ført siden valget af præsident Kutsjma fra verdenssamfundet, navnlig EU og USA. Denne støtte bør opretholdes og udbygges som svar på de ukrainske myndigheders ønske og ledsage den dybtgående omstilling af økonomien og samfundet. i 1994, men også den beslutsomme støtte Der gives her ikke noget definitivt svar på Ukraines politiske spørgsmål om landets plads i Europa. Det foreslås på den anden side, at det inden for Fællesskabet og FUSP overvejes, hvilken type forbindelser, der skal etableres til et land, der står Unionen nært, som er af betydning for dens handel og sikkerhed. 2. Udvikling af den europæiske bistand: Man søger i dokumentet at måle, hvilken vej der hidtil er tilbagelagt og hvilke resultater Ukraine har nået siden uafhængigheden og hvilke svagheder der enndu består. Der forelås ud fra denne konstatering seks handlingstiltag for Fællesskabet og dets medlemsstater: - støtte af den økonomiske reform - samfiindsomstilling - indpasning af Ukraine i den europæiske sikkerhedsarkitektur og styrkelse af den politiske dialog - støtte af det regionale samarbejde - uddybning af de aftalemæssige forbindelser - reform af energisektoren. De prioriterede foranstaltninger på kort sigt er følgende: i) medlemsstaternes ratifikation af partnerskabs- og samarbejdsaftalen (PCA) og dens ikrafttræden, ii) en beslutning om betalingsbalancesstøtte for 1997, iii) finansiering og iværksættelse af aftalen <0~ 3 mellem G7, EF og Ukraine om lukning af Tjernobyl, iv) arbejdet i arbejdsgruppen vedrørende den bilaterale samhandel, v) skabelse af et grundlag for fremme af de private investeringer i Ukraine. Støtten til Ukraine som omhandlet i den fælles holdning af november 1994 er at betragte som en samlet aktion fra Unionens side, og PCA er en blandet aftale. På denne baggrund er der i nærværende dokument indarbejdet forslag fra medlemsstaterne, særlig på FUSP- området. Desuden forudsætter dens gennemførelse et nært samarbejde mellem Fællesskabet og dets medlemsstater. Dette dokument henvender sig til medlemsstaterne til generel orientering, og det indeholder oplysninger om konkrete tiltag. Der redegøres for disse i sidste del i emnemæssig orden svarende til prioriteterne i dette dokument. Unionens strategi for Ukraine udgør på den ene side en helhed, men de konkrete foranstaltninger hviler på mange forskellige retsgrundlag. De nævnte foranstaltninger kan afføde i) bistandsaktioner i fællesskabsregi omfattet af Tacis-forordningen, ii) foranstaltninger i fællesskabsregi som led i gennemførelsen af interimsaftalen, iii) foranstaltninger i blandet regi i forbindelse med gennemførelsen af PCA, når denne er ratificeret, iv) foranstaltninger henhørende under afsnit V og VI i traktaten om Den Europæiske Union , v) foranstaltninger, som henhører under medlemsstaternes enekompenetce, i hvilken forbindelse det er dem, der skal træffe alle beslutninger. Dokumentet har ingen særlige budgetmæssige implikationer, hvis man ser bort for Tjernobyl-sagen, om hvis finansiering der skal træffes afgørelse i 1997 for at indfri forpligtelser inden for rammerne af G7, og den eventuelle makrofinansielle bistand for 1997, som Rådet skal træffe afgørelse om (for 15% af det beløb, der endnu skal fastlægges, skal der stilles sikkerhed via budgettet). Konklusion: Kommissionen fremsender handlingsplanen til Rådet med henblik på eventuel omtale i konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Dublin den 14. -15. december 1996. Handlingsplan for Ukraine Ukraine blev selvstændig for fem år siden og indtog den plads, der tilkommer det på det europæiske kontinent, som et stort land beliggende på skillelinjen mellem nord og syd, og som et fremtidigt grænseland til EU. Det har formået at bevare sin indre sammenhæng, påbegynde udviklingen af et demokratisk system, igangsætte en økonomisk omstilling med en gradvis åbning over for verdensøkonomien, optræde på verdenskuepladsen som en pålidelig partner og spille en stabiliserende rolle i regionen. Disse resultater kan tilskrives den modige og beslutsomme politik, der er ført siden valget af præsident Kutsjma i 1994, men også den resolutte støtte fra verdenssamfundet, navnlig EU, hvis faglige og finansielle bistand - alle instrumenter taget under ét- kan anslås til 2,8 mia. ecu over fem år (1991-95). Den amerikanske bistand andrager på sin side 1,05 mia. ecu i samme periode. Den Europæiske Union har med regelmæssige mellemrum slået fast, hvilken betydning den tillægger Ukraine1. I overensstemmelse med de opregnede mål i den fælles holdning af november 1994: udvikling af stærke politiske forbindelser, støtte af landets uafhængighed, landets indpasning i af udviklingen af demokratiet, den økonomiske reform og verdensøkonomien. Unionen ser med velvilje på Ukraines ønske om en tilnærmelse til Europa, og den agter inden for rammerne af den europæiske arkitektur, som Det Europæiske Råd fastlagde på mødet i København, at opbygge parterskabsforbindelser med Ukraine. Fællesskabets og dets medlemsstater har på denne baggrund undertegnet en partnerskabs- og samarbejdsaftale (PCA) med Ukraine og fastlagt en helhedsstrategi for støtte af landets omstilling og indpasning i det europæiske samarbejdsområde. Ukraine fejrede for nylig femårsdagen for sin uafhængighed. Hvis man kaster et blik på den forløbne periode, kan man bedre vurdere resultaterne af de gennemførte reformer, og hvad der endnu skal gøres i omstillingen af samfundet og økonomien. Hensigten med dette dokument er netop på basis af en sådan analyse at fastlægge de prioriterede indsatslinjer, der skal bidrage til at etablere et virkeligt partnerskab i 2000. UKRAINE EFTER FEM ÅRS UAFHÆNGIGHED 1. Resultaterne af reformpolitikken er betydelige: a) på det politiske område er der nået et virkeligt fremskridt (frie valg, flerpartisystem, pressefrihed, trosfrihed, respekt for menneskerettighederne og behandling af mindretal). Ukraine har vist evne til at løse interne konflikter via politisk dialog og kompromiser. Vedtagelsen af den nye forfatning den 28. juni 1996 var et afgørende skridt i stabiliseringen af styret. Med denne forfatning, der endnu skal iværksættes, etableres der et parlamentarisk styre i overensstemmelse med de traditionelle principper for statsmagtens deling, for den udøvende magts ansvar, for definition af den lovgivende magts beføjelser og den dømmende magts uafhængighed. 1 Den seneste stillingtagen er formandskabets erklæring fra Rom i maj 1996 og konklusionerne fra de politiske direktørers trojka af november 1996. Ukraines optagelse i Europarådet (i november 1995) må ses som en anerkendelse af dette første resultat og en tilskyndelse til at uddybe det. b) på det økonomiske område: til trods for en forsinket start (oktober 1994) har Ukraine meget hurtigt iværksat en politik for makroøkonomisk stabilisering, som har givet konkrete resultater (se bilag III). Den mikroøkonomiske liberalisering er i gang (liberalisering af den interne og eksterne handel, af priserne og indskrænkning af det offentliges indgreb). Strukturreformerne (virksomhedsprivatisering og -omstilling, reform af administrationen og beskatningssystemet) er begyndt og forventes at udvikle sig hurtigere i de kommende år. c) på det udenrigspolitiske område: Ukraine har vist sig at være en stabiliserende faktor i regionen. Den drejning, som regeringen har taget, har øget landets internationale troværdighed (nuklear nedrustning, tilslutning til det forebyggende diplomati, politik for forsoning med Rusland og tilnærmelse til Vesten). Desuden har Ukraine slået sin identitet fast med sin politik for diplomatisk tilstedeværelse i de større internationale begivenheder og fora (Euro-Middelhavskonferencen i 1995, gennemførelsen af fredsplanen for Bosnien). i Landet er fredsbevarelsesoperationer (ukrainsk kontingent i IFOR) og fælles øvelser sammen med vestlige tropper. Den politiske dialog med Unionen har udviklet sig på et intensivt og regelmæssigt grundlag. fortsat en betydelig militærmagt og har sat sine midler ind d) befæstelse af uafhængigheden: denne bakkes op af en motiveret befolkning i mangel af etnisk identitet eller kulturel enhed, af en vilje i den ukrainske befolkning til selv at ville føre kontrol med egne anliggender. Tendenserne til samfundsopløsning er ikke slået igennem til trods for økonomiske og sociale vanskeligheder. 2. Der findes fortsat svagheder a) befæstelse af demokratiet og processen for omstilling generelt kræver en udvikling af civilsamfundet (politiske partier, frie fagforeninger, medier) tillige med en virkelig indsats for uddannelse af ledere i befolkningen. En omstilling af landet og dets indpasning i verdensøkonomien forudsætter nemlig en større forståelse hos befolkningen for alle de demokratiske systems og markedsøkonomiens mekanismer. Det gælder særlig administrationen, som skal være i stand til at udføre de hverv, der påhviler den i en retsstat (forsvar af den almindelige interesse snarere end sektorspecifikke eller branchespecifikke for lovgivningen) og en liberal økonomi (regulere snarere end forvalte, styre de efterhånden mere komplekse autonome mekanismer og en økonomi, der er åben over for verden). Det samme gælder ledere i den private sektor og virksomhederne. interesser, administrationens uvildighed og respekt b) økonomisk omstilling er vanskelig, men den er en afgørende betingelse for bevarelse af uafhængigheden. - De økonomiske konjunkturer er fortsat usikre: BNP i faste priser er på 42% af 1989-niveauet, industriproduktionen har været konstant faldende siden uafhængigheden2. Der er indtruffet en udtalt budgetlikviditetskrise, idet nedskæringen af de strukturbetingede Produktionen har været konstant faldende siden 1990. Den faktiske industriproduktion ligger på 35% af 1990-niveauet og landbrugsproduktionen på 65%. 8 udgifter ikke har været tilstrækkelig til at fastholde målene for budgetunderskudet på grund affaldende skatte- og afgiftsindtægter. Undergrundsøkonomi, der anslås til 50% af BNP, kompenserer til dels for dette forhold, men dens udbredelse er et tegn på alvorlig funktionsforstyrrelse i økonomien og samfundet. - De økonomiske, industrielle, finansielle og administrative strukturer skal endnu undergå reform. Reformerne begyndte under meget vanskelige omstændigheder: politisk opposition fra det gamle systems ledere, et yderst uegnet produktionsapparat (vanskeligt omstillelig sværindustri), knaphed på kapital, mangel på ledere og forringelse af levestandarden. EU anerkendte i maj 1996, at Ukraine var en økonomi under omstilling. Men med hensyn til liberalisering af økonomien og den private sektors andel i økonomien ligger Ukraine stadig blandt de sidste af de 28 lande under omstilling, som Verdensbanken har undersøgt3. Ukraine har endnu ikke taget det afgørende skridt i retning af markedsøkonomi i modsætning til visse lande i Centraleuropa. Økonomien er derfor berøvet fordelene ved en virkelig indpasning i verdensmarkedet, og det gælder særlig udenlandske investeringer, der bl. a. er kilde til konkurrence, overførsel af knowhow og jobskabelse. c) energispørgsmålet og især nuklear sikkerhed er en af de centrale udfordringer for Ukraine, hvis økonomi har måttet modstå et endnu større energichok end det, Vesten var udsat for i 70'erne, samtidig med at landet skal foretage en dybtgående omstrukturering af sin økonomi. Energispørgsmålet spiller en stor rolle i reformbestræbelserne i Ukraine: national uafhængighed forbundet med forsyningsafhængighed4 og ophobning af gæld, produktion og beskæftigelse forbundet med spørgsmålet om mange virksomheders overlevelsesmuligheder efter indførelsen af markedspriser på energi, samfundet med prischokkets indflydelse på forbrugernes leveniveau, omstrukturering af kulsektoren og den nukleare sikkerheds indvirkning på miljøet. Spørgsmålet om nuklear sikkerhed spiller også en rolle i Ukraines forbindelser med sine vestlige partnere, idet Ukraine alt for ofte ses i forbindelse med Tjernobyl, men også fordi Vesten i Ukraine selv ofte dømmes på basis af sin evne til at indfri sine forpligtelser i denne sag. d) fremtiden er fortsat behæftet med fire usikkerhedsmomenter - Afhængigheden af Rusland, der opfattes som afgørende af de ukrainske myndigheder, som er bekymrede over de vedvarende uoverensstemmelser og presset for en øget integration i SNG's strukturer. De mest markante faktorer i afhængigheden er: afhængigheden i energi- og handelshenseende (halvdelen af varehandelen), uløste konflikter (Sortehavsflåden) eller latente konflikter (anerkendelse af grænser, Krim) og det store russiske mindretal i Ukraine5. - Befolkningens opbakning er en af de større udfordringer i omstillingen. En varig uafhængighed afhænger i vid udstrækning af, om styret er i stand til at etablere et økonomisk system, der tilfredsstiller befolkningens forventninger og tåler en sammenligning 3 "From plan to market", juli 1996. 4 60% af den primære energi importeres, og 90% af olien kommer fra Rusland eller Turkemenistan. 5 Over 11 millioner, dvs. 22% af befolkningen med en stor regional koncentration: 44% russere i Donbass, 33% i Donetsk, 63% på Krim. 9 med levestandarden i Rusland6. Den stærke forringelse af levestandarden hæmmer opbakningen af reformerne. I denne forbindelse er det en forudsætning, at staten regelmæssigt betaler sine offentlige ansatte for at genskabe troværdigheden af den førte økonomiske politik. - Det ukrainske samfunds uensartede karakter, der er kendetegnet ved en splittelse og afvigende historiske erfaringer mellem landets russificerede østlige del og den vestlige del, der er mere nationalistisk og pro-europæisk. En længe vedvarende forværring af den økonomiske situation eller en for udpræget pro-ukrainsk sprogorientering hos de offentlige myndigheder vil kun kunne bidrage til at vække den latente separatisme. - Ukraines plads på kontinentet: de ukrainske myndigheder frygter, at en udvidelse af NATO og EU med de central- og østeuropæiske lande efterlader landet i et tomrum i sikkerhedshenseende mellem den euro-atlantiske blok og den russiske blok/Tashkent-traktaten. Det centrale element i den ukrainske udenrigspolitik er en parallel forbedring af forbindelserne med Rusland og med Vesten. Men Ukraine søger en forankring i Europa, som kan give en konkret sikkerhed for landets uafhængighed. De Forenede Stater, som er meget opmærksomme på dette land og aktive på stedet, har givet udtryk for, at de ønsker et "strategisk partnerskab" med Ukraine, som bl. a. har givet sig udslag i en ordning for dialog og samarbejde på højt niveau (Gore-Kutsjma kommissionen). De ukrainske myndigheder forventer af Unionen et politisk respons af samme art, som er på højde med mål med hensyn til stabilitet og økonomisk og socialt fremskridt, som EU forfølger på kontinentet. 3. Den internationale bistand er betydelig: det gælder i en sådan grad, at problemet snarere er, hvorvidt landet er i stand til at optage den, og til sin tid, om det er i stand til at tilbagebetale lån, hvilket forudsætter en betydelig økonomisk vækst. Bistanden fra Den Europæiske Union kan - alle instrumenter taget under ét - anslås til 2,8 mia. ecu over fem år (1991-95), heraf 1 215 mio. ecu fra Fællesskabet og resten fra medlemsstaterne. Efter at der er kommet mere gang i reformerne, er den makrofinansielle bistand taget til i betydeligt omfang. Dette vil sandsynligvis fortsætte inden for rammerne af IMF og Verdensbanken sammen med de vigtigste donorer for at ledsage udbygningen af strukturreformerne og deres implikationer af budgetmæssig karakter. Bistanden fra De Forenede Stater (1,05 mia. ecu, dvs. 1 405 mio. USD mellem 1991 og 1995) har udvist en kraftig stigning siden 1996, hvor den amerikanske Kongres besluttede at gøre Ukraine til en amerikansk prioritet i denne region. Landet er den tredje største modtager af amerikansk bistand (efter Israel og Egypten). Der foretages en koordination med bl. a. Fællesskabet som led i det transatlantiske samarbejde. Reallønningerne i Ukraine ligger på omkring 62% af det russiske niveau. 10 UNIONENS MÅL OG RETNINGSLINJER FOR INDSATSEN De ukrainske myndigheder har klart angivet, at det er deres mål at fa integreret Ukraine i de forskellige europæiske strukturer. Denne strategi er i overensstemmelse med det mål for stabilitet i regionen, som EU forfølger, samt målene i den fælles holdning. Et udvidet partnerskab svarer overens med Ukraines særlige situation, som indtager en central plads i Europa. Der bør gøres overvejelser over, hvilken plads Ukraine kommer til at indtage på Europakortet efter udvidelsen af Unionen med de central- og østeuropæiske lande, og over hvilken form for forbindelser, der skal knyttes med dette land. Ukraines betydning for Unionen, som allerede er mærkbar, slår endnu mere igennem, når landet bliver en grænsestat til EU, fordi det er et land af befolkningsmæssig samme størrelse som et stort europæisk land (52 millioner indbyggere), et af de vigtigste potentielle økonomiske markeder i Unionens nærhed, et gennemgangssted for russisk gas til EU, et land med adgang til Sortehavet og et væsentlig element i stabiliteten i regionen. Hertil kommer en favorabel politisk indstilling, som Unionen ikke kan overse, nemlig at Ukraine er et spirende demokrati, der kræver sin plads i Europa. Fællesskabets og medlemsstaternes bistand kan udvikles i seks følgende retninger (se nærmere om de konkrete foranstaltninger i dette dokuments sidste del): 1) støtte til reform af økonomien: (Fællesskabet + medlemstaternes nationale indsats) 2) omstilling af samfundet: (Fællesskabet + medlemstaternes nationale indsats) 3) indpasning af Ukraine i den europæiske sikkerhedsarkitektur og styrkelse af den politiske dialog: (2. søjle FUSP: Kommissionen + Rådet + medlemsstaterne) 4) støtte af det regionale samarbejde: (Fællesskabet + medlemstaternenationale indsats) 5) Udbygning af de aftalemæssige forbindelser (Fællesskabet + medlemstaterne) 6) reform af energisektoren (Fællesskabet + medlemstaternes nationale indsats). 1. Støtte til reform af økonomien: Fællesskabet vil fortsætte med at støtte en politik for makroøkonomisk stabilisering i samarbejde med IMF og vil udvide støtten til udbygning af reformerne både inden for rammerne af de internationale finansierinsinstitutioners multilaterale bistandssystem og med egne aktionsmidler. Den vil bestræbe sig på at fremhjælpe omstillingen til privatiseringsprocessen, udvikling af små og mellemstore virksomheder og et mere dynamisk arbejdsmarked. til markedsøkonomi, navnlig med bistand 2. Omstilling af det ukrainske samfund: EU vil støtte lovgivningsmæssige og administrative reformer, som kan bidrage til skabelse af et pluralistisk samfund, til konsolidering af de demokratiske institutioner og retsstaten, beskyttelse af individets rettigheder (overensstemmelse med Europarådets politiske principper, gennemførelse af forfatningen). Det forudsætter en åbning og modernisering af uddannelsessystemerne, udvikling af de menneskelige ressourcer, uddannelse af ledere til administrationen, den private sektor og andre sektorer af et pluralistisk samfund (foreningssystem, medier, fagforeninger, politiske partier) og udvikling af et nyt socialsikringssystem. Optagelsen i Europarådet betyder for Ukraine en række forpligtelser, bl. a. oprettelse af et uaffhængigt retsvæsen, reform af valgloven, afskaffelse af dødsstraf, hvilket endnu ikke er sket. 11 3. Indpasning af Ukraine i den europæiske sikkerhedsarkitektur. Overvejelserne over, hvilken plads Ukraine skal indtage i den europæiske sikkerhedsarkitektur, skal fortsættes, navnlig gennem en udvidet politisk dialog og i forhold til Ukraines som EU's holdninger, som er i stadig udvikling. De aktioner, der er omhandlet i den fælles holdning, og som i vid udstrækning er under gennemførelse, skal styrkes: politisk dialog, Ukraines samarbejde med stabilitetspagten, Det Nordatlantiske Samarbejdsråd (NACC) og partnerskabet for fred samt med WEU. Styrkelsen af partnerskabet skal desuden ske sideløbende med udvidelsen af EU med de central- og østeuropæiske lande. Denne udvidelse vil i sig selv bidrage til at forbedre sikkerheden i regionen og dermed Ukraines. Den nye udvikling vil kunne bestemmes på basis af de igangværende drøftelser i Rådet om integrationen af de central- og østeuropæiske lande i den europæiske sikkerhedsarkitektur og Ruslands og Ukraines plads, samt EU's bidrag til definitionen af en europæisk sikkerhedsmodel inden for rammerne af OSCE7. - Styrkelse af de politiske møder på forskellige niveauer mellem EU og Ukraine med mulighed for topmøder om nødvendigt. - Udvidelse af den politiske dialog til også at omfatte sikkerhedsanliggender, udvikling af fælles aktioner med Ukraine inden for de internationale forbindelser om emner af fælles interesse og anvendelse af bistandsinstrumenterne til sådanne foranstaltninger vil være de næste etaper i udbygningen af partnerskabet. - Der vil blive tilstræbt en styrkelse af OSCE for at integrere Ukraine i den europæiske sikkerhedsmodel. - Der vil blive ført udvidede konsultationer med WEU. Men et "special partnership" med NATO, som Ukraine ønsker, svarer nok bedre overens med de effektive sikkerhdesgarantier, som Ukraine søger. 4. Støtten af det regionale samarbejde vil blive udvidet for at bidrage til en bedre balance i forhold til SNG og for konkret at "forankre" Ukraine i det europæiske kontinent. Ukraine har tydeligt afvist tanken om en styrkelse af SNG, og den prioriterer en anerkendelse af sin uafhængighed og territoriale integritet8. - De multisektorielle regionale foranstaltninger, som bidrager til at udvikle Ukraines forbindelse med dets umiddelbare naboer, navnlig de med Fællesskabets associerede lande, bør udbygges. I denne forbindelse bør Ukraine anspores tiltræde den centraleuropæiske frihandelssammenslutning (CEFTA), og stabilitetspagten udgør en ramme for bilæggelse af tvister tillige med samarbejdet over grænserne mellem Ukraine og de med Fællesskabet associerede lande, som nu besidder erfaringer med omstilling til markedsøkonomi. til at - EU vil også kunne benytte den politiske dialog med Ukraines nabolande til at forklare sin politik over for Ukraine og bidrage til en afbalanceret bilæggelse af tvister. (For Rusland f. eks. vil en løsning på de verserende uoverensstemmelser med Ukraine kunne Forarbejdet til topmodet i Lissabon. 7 8 Ukraine er stiftende medlem af SNG, men har hverken undertegnet chartret af januar 1993 eller aftalen om militærforsvar af oktober 1992 eller aftalen om fælles forsvar af grænserne, som Rusland foreslog i februar 1995. Ukraine afviser tanken om en toldunion. 12 sikre Rusland en stabil partner og ven på dets sydøstlige flanke. En sådan udvikling burde være en trumf for Rusland, som vil kunne bidrage til landets egen stabilitet). - Samarbejdet med staterne med søkyst til Sortehavet er i denne sammenhæng af særlig interesse. Unionens interesser i denne region synes at være sammenfaldende med Ukraines, for hvem det er af allerstørste betydning: potentiel adgangsvej til det kaspiske område, støtte af det økonomiske samarbejde med en række lande med et stort potentiel, stabilisering af en særlig skrøbelig geopolitisk landegruppe. Kommissionen agter at styrke sin rolle i Sortehavsområdet ved den bedst mulige udnyttelse og koordination af sine bistandsprogrammer for de bistandsberettigede lande ved Sortehavet (Tacis, Phare, Meda). 5. Udbygning af de aftalemæssige forbindelser a) gennemførelse af IA og udnyttelse af PCA's muligheder9 er en prioritet for Unionen i dens forbindelser med Ukraine i de kommende år som fremhævet af formandskabet på EU's vegne i Rom-erklæringen af maj 1996. i) EU-medlemsstaternes ratifikation af PCA er en politisk prioritet. I denne proces, der allerede har varet længe, er man stødt på en juridisk situation, som man ikke havde forudset, nemlig at der også skal ratificeres en supplerende protokol som følge af udvidelsen med de tre nye medlemsstater. Det er absolut afgørende, at der til trods for de juridiske problemer findes en løsning, således at PCA kan iværksættes, uden at man skal vente på den supplerende protokol. Fællesskabet og dets medlemsstater bør skulle indfri deres forpligtelser over for deres ukrainske partner, som på sin side straks ratificerede aftalen, og for hvem dens ikrafttræden er en høj politisk prioritet. ii) Udbygningen af de aftalemæssige forbindelser, der er fastlagt ved aftalen, skal føre til en gradvis tilnærmelse mellem parterne på det meget brede område for økonomisk samarbejde, samarbejde inden for handel, industri, videnskab, på det administrative område og om tilnærmelse af lovgivning10. PCA danner desuden ramme for en nært samarbejde på nøgleområder inden for samfundsomstilling: uddannelse, transport eller af direkte betydning for Ukraines samarbejdsområde: miljøbeskyttelse, toldsamarbejde, kontrol med ulovlig indvandring og narkotikahandel, hvidvaskning af penge. i det europæiske integration Uden at komme ind på de forskellige foranstaltninger, der er omhandlet i PCA, fortjener nogle indsatsområder at blive fremhævet på grund af deres særlige betydning eller deres potentiel for hurtig udvikling. - transport (artikel 64 i PCA) er en større udviklingsfremmende faktor for i forhold, der er kendetegnet ved erhvervsaktiviteten. De aktuelle forsinkelser og Ukraine, PCA = Partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater ratifikation. i IA = Interimsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og Ukraine om handel og handelsanliggender, undertegnet i juni 1995 (anvendelse af handelsbestemmelserne i PCA i afventning af dennes ikrafttræden); trådte i kraft i februar 1996. Europa-Parlamentet har desuden anmodet om en sådan udvikling af samarbejdet (Mann-betænkningcn af december 1995). undertegnet under 1994, juni 10 13 privatiseringen og for ringe investeringer, er uegnede for en udvikling af en moderne og åben økonomi. Infrastruktur: Den igangværende udvikling af de transeuropæiske net (TEN) bør følges op af en økonomisk og handelsmæssig tilnærmelse mellem Ukraine og Europa. Fastlæggelsen i 1994 af nye europæiske korridorer, hvoraf to berører Ukraine, har været genstand for udvekslinger og investeringer, koordineret af Kommissionen, og har ført til undertegnelse af aftaler om udvikling og iværksættelse af aktioner vedrørende strækninger og græønseovergangssteder. Men der er behov for en meget mere global indsats. Da strukturinvesteringer er af afgørende betydning, er det nødvendigt at søge andre finansieringskilder, navnlig fra den private sektor Et mere aktivt bidrag fra EBRD vil også være ønskeligt. Men private investorers engagement på markedet ville blive lettet ved en forbedring af lovgivningen og navnlig åbenhed i betingelserne for tildeling af kontrakter i Ukraine. Transportydelser: I denne sammenhæng må man ikke overse de negative virkninger af den ukrainske protektionisme inden for luftfart. Det bør være en forudsætning for offentlig bistand fra Fællesskabet til forbedring af transportnettet, at diskriminationen af udenlandske selskaber ophører11. som informationsteknologi) - telekommunikation (artikel 66 i PCA): telekommunikation spiller en vital rolle (sammen med i informationssamfundet. I denne forbindelse vil Fællesskabet støtte følgende aktioner: i) vedtagelse af lovgivning og reguleringspolitik, som kan befordre alle typer investeringer i telekommunikationsinfrastruktur, og som maksimerer en åben adgang til den, ii) anvendelse af passende tekniske standarder for programmel og tjenesteydelser, således at tele- TEN'erne let kan udvides til Ukraine, iii) anvendelse af telematik-tjenester for vitale sektorer i økonomien, feks. uddannelse, sundhedtjenester, transport, udgivervirksomhed, statsforvaltningen og elektronisk handel i almindelighed. mekanismer befordrende - industrisamarbeidet (artikel 53 i PCA) er en vigtig løftestang i moderniseringen af industrien. De områder, hvor samarbejdsforanstaltninger kan gennemføres sammen med den private sektor, vil blive indkredset. Industrisektorerne med potentiel stor værditilvækst (landbrugsfødevarer, den mekaniske industri, forbrugsgodeindustrien) bør privilegeres stik imod den konstaterede udvikling, som tenderer mod at bevare sværindustrien med statslige ingreb i sektorer, der betragtes som værende af strategisk betydning12. Disse sektorer står i et dårligt forhold til efterspørgslen på det ukrainske marked, fordi de er udformet efter behovene i det tidligere Sovjetunionen og orienteret mod aktiviteter på navnlig det militære område. Den private sektors interesse i industrisamarbejdsforanstaltninger afhænger af den effektive privatisering af virksomheder og muligheden for omstrukturering af dem. 11 Der opkræves en afgift på 15% af udenlandske selskabers omsætning, når Air Ukraine ikke opererer på samme rute, og det har allerede bevirket, at flere europæiske selskaber har indstillet deres flyvninger til Ukraine. Foruden at en sådan diskrimination er i strid med de almindeligt anerkendte principper inden for international lufttransport, kan man ikke sige, at en sådan politik bidrager til at indpasse Ukraine i verdensøkonomien. 12 Sværindustriens andel i industriproduktionen voksede fra 39% i 1993 til 58% i 1996 i et generelt klima af tilbagegang i den globale industriproduktion. De ukrainske myndigheder er med rette bekymret over den utilstrækkelige nationale produktion af forbrugsgoder. 14 - landbruget (artikel 60 i PCA) er et område med et stort potentiel13. Det aktuelle udbytte for de vigtigste produkter (korn, sukker, solsikke) er på under halvdelen af udbyttet i lignende europæiske lande. I betragtning af landbrugstraditionen og jordbundskvaliteten i Ukraine burde landet kunne opnå en enorm og hurtig forøgelse af sit landbrugsudbytte og blive en større eksportør på verdensmarkederne, forudsat at der iværksættes en effektiv politik for privatisering, åbning for udenlandsk kapital og modernisering. Dette gælder også i efterfølgende produktionsled for landbrugsfødevarer, som sammen med landbruget er et af de vigtigste potentielle områder for hurtig rigsdoms- og eksportindtægtsskabelse for Ukraine. - turistindustrien (artikel 72 i PCA) er et andet område, hvor der består et betydeligt potentiel for en hurtig udvikling med en mærkbar fordel: det vil medføre en betydelig nettojobskabelse. Også her bør der føres en konsekvent politik for privatisering og modernisering af transport-, kommunikations- og modtagelsesinfrastruktur. Det gælder særlig Krim14, som har meget at tilbyde på dette område. • miljøet (artikel 63 i PCA) er af særlig betydning i Ukraine og har ikke blot berøring med det vigtige spørgsmål om nuklear energi. De seneste undersøgelser bekræfter, at forureningen langt overstiger de i øjeblikket tilladte internationale normer med hensyn til luft, vand og jord. Denne situation skyldes en forældet og stærkt energi- og råstofforbrugende forurenings- bekæmpelsesprocesser. Fællesskabet agter på dette område at arbejde til fremme for aktioner af horisontal art tillige med mere specifikke aktioner. industriinfrastruktur og manglende investeringer i - videnskabeligt og teknisk samarbejde (artikel 58 i PCA). Ukraine har et betydeligt potentiel inden for FoU, men der består to vigtige problemer: manglende midler, hvilket gør det vanskeligt endog blot at vedligeholde forskningspotentiellet og er kilde til en isolering af forskerne, en videnskabelig uddannelse, der ikke står i forhold til en moderne økonomis behov. Åbningen af europæiske forskningsprogrammer under 4. rammeprogram (deltagelse i særprogrammer, indkaldelser vedrørende INCO-Copernicus og INTAS) og Fællesskabets tiltrædelse af det ukrainske videnskabelige og tekniske center (CSTU) kan bidrage til at løse det første problem. Det andet problem skal angribes i forbindelse med de uddannelsesforanstaltninger, der er skitseret i punkt 2. - bekæmpelse af organiseret kriminalitet og hvidvaskning penge (artikel 68 og 79 i PCA) bør gøres til genstand for et intensivt samarbejde mellem Fællesskabet og dets medlemsstater og Ukraine. Begge parters institutioner og befolkninger har en virkelig fælles interesse heri. Ud over de direkte virkninger for Fællesskabet, kan Fællesskabet ikke lade hånt om udviklingen hos en partner i den organiserede kriminalitet og en svækkelse af 13 Landbrugsfødevareindustrien tegner sig for en fjerdedel af den ukrainske BNI og beskæftiger en fjerdedel af den erhvervsaktive befolkning. Den væsentlige nedgang i landbrugsproduktionen, der blev registreret i 1996, som generelt tilskrives torken, skyldes også strukturproblemer (bl. a. en næsten uændret ejendomsretsordning og kroniske underinvesteringer). 14 Krim har allerede siden for 1917 været russernes foretrukne turiststed. Besøgstallet var i 1996 4 millioner mod 8-10 millioner før 1991. Omstilling fra masseturisme med ringe købekraft til en moderne turistindustri kræver: i) genopbygning af kommunikationsinfrastruktur og offentlig service, ii) privatisering af hoteller og turistanlæg, iii) opretholdelse af den offentlige orden (se nærmere om situationen i OSCE's rapport af august 1996 om turismen på Krim). 15 statsinstitutionerne, som følger af udbredelsen af undergrundsøkonomien og klanernes greb om administrationen og økonomien. PCA indeholder bestemmelser om samarbejde om kontrol med ulovlig indvandring (artikel 27) og bekæmpelse af narkotika (artikel 79). Anvendelsen af disse artikler indebærer konsultationer med den ukrainske part og henhører under afsnit V og VI i Maastricht traktaten. Rundbordsdiskussionerne som led i stabilitetspagten vil også kunne udnyttes i denne sammenhæng. Fællesskabets faglige bistand vil kunne bidrage til det regionale samarbejde på området og til en styrkelse af den ukrainske administrations indsatsevne. Der er undersøgelser i gang over, hvilke aktioner der skal tages i brug på området. b) udvikling af den bilaterale samhandel: samhandelen med Fællesskabet har udviklet sig betydeligt, men Ukraine er fortsat meget afhængig af SNG-markedet15. Det er i øvrigt urolig over det voksende underskud over for Fællesskabet. Et. handelsunderskud er et normalt fænomen for en økonomi under omstilling, som importerer flere produktionsgoder og endnu ikke kan tilbyde konkurrencedygtige produkter på de udenlandske markeder16. Man bør ikke overvurdere virkningerne for samhandelen af Fællesskabets antidumpingpolitik, der berører under 1% af den bilaterale samhandel. Antidumpingpolitikken udgør en integrerende del af de multilaterale handelsregler, og sålænge Ukraine ikke er anerkendt som en markedsøkonomi, gælder reglerne om beregning af den faktiske værdi svarende til statshandelsøkonomier. Kommissionen anførte til gengæld i maj 1996 over for de ukrainske myndigheder, at der var mulighed for individuel behandling af producenter, som var i stand til at bevise, at de opererede uden indblanding fra de offentlige myndigheder. På kort sigt vil Kommissionens indsats rette sig mod følgende: - nedsættelse af en fælles arbejdsgruppe vedrørende samhandelen, som skal foretage en helhedsvurdering af samhandelen mellem Fællesskabet og Ukraine. Den skal navnlig indkredse årsagerne til den manglende balance, som er forbundet med den igangværende omstilling. Den skal finde midler til at genskabe balancen i samhandelen ved at påvise de forskellige typer hindringer, der findes, og desuden gøre opmærksom på potentielle hindringer eller vanskeligheder og følge de beslutninger, der træffes på området op, særlig Det Blandede Udvalgs beslutninger - bistanden til Ukraine i forbindelse med dets tiltrædelse af WTO til tilpasning af handelslovgivningen til de internationale standarder og principperne i interimsaftalen, navnlig hvad angår standarder, certificering og intellektuel ejendomsret, vil blive fortsat - der vil blive søgt en lempelse af de kvantitative restriktioner under de igangværende forhandlinger om stål. Fællesskabet foreslår en gradvis liberalisering af adgangen til det europæiske marked mod en effektiv omstrukturering og liberalisering af det ukrainske produktionsapparat (navnlig med hensyn til afskaffelse af offentlig støtte). 15 EF er Ukraines største handelspartner, når der ses bort fra SNG og tegner sig for 15% af samhandelen med en positiv balance på 700 mio. ecu i 1995. Men SNG aftog endnu 45% af Ukraines eksport i 1995 og leverede 65% af importen, se bilag IV. 16 Den ukrainske eksport til andre markeder end SNG består hovedsagelig af produkter fra metalindustrien (over 40%), jernmalm, transportmidler, idet der for alle disse produkter er en stagnerende efterspørgsel og voksende konkurrence på priserne. 16 Ikrafttrædelsen af PCA vil bekræfte det rendez-vous, der er omhandlet i artikel 4, nemlig konsultationer i 1998 for at undersøge, om omstændighederne, navnlig Ukraines fremskridt med hensyn til til reformer i retning af en markedsøkonomi, og de økonomiske betingelser på det tidspunkt muliggør indledning af forhandlinger om oprettelse af et frihandelsområde. Dette perspektiv understreger betydningen af en fortsættelse af processen for økonomisk reform På længere sigt forudsætter en udvikling af samhandelen og en forbedring af den ukrainske balance en modernisering af de ukrainske virksomheder, øget konkurrenceevne og en mere dynamisk optræden på verdensmarkederne. c) udvikling af investeringerne: de udenlandske investeringer udgør på længere sigt den vigtigste kapitalkilde i betragtning af den ukrainske banksektors ringe långivningskapacitet og virksomhedernes gældsætning. Men de er for ringe17. - Udarbejdelse af passende lovgivning og anvendelse af den er en forudsætning for en udvikling af investeringerne, og hovedrollen i denne sammenhæng er de ukrainske myndigheders egen: kun med en klar og beslutsom liberaliserings- og privatiseringspolitik, inkl. en lovgivning, der kan sikre udenlandske virksomheder en ikke-diskriminerende behandling (i overensstemmelse med artikel 30 i PCA) kan der tiltrækkes udenlandske og nationale investorer. En effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret er desuden en grundlæggende - men ikke tilstrækkelig - forudsætning for fremme af de direkte udenlandske investeringer og teknologioverførsel18. Selv bortset fra privatiseringsspørgsmålet er den private sektors driftsbetingelser fortsat mere vanskelige (høj, kompliceret og diskriminerende beskatning, administrative komplikationer, mafia-praksis). - Fællesskabet vil hjælpe de ukrainske myndigheder i deres indsats på dette område med knowhow-overførsel og overvejelser over oprettelse af en investeringsfond (med revolverende midler). Med et sådant specifikt instrument vil Ukraine kunne stimulere investeringerne og tilbyde dækning af bestemte risici. Erfaringerne med Jopp-programmet vil blive udbygget med henblik på finansiering af små og mellemstore virksomheder, men de er i denne henseende utilstrækkelige til at sikre en væsentlig stimulering. EBRD19 vil blive opfordret til at udvide sin indsats i Ukraine sammen med Fællesskabet. Medlemsstaterne vil kunne søge formler for investeringsgarantier samt udvikling af et net for fremme af samhandelen/bilaterale handelskamre. 17 En tilstrømning på 150-200 mio. USD om året og en beholdning på 950 mio. USD siden 1989 mod 3,9 mia. USD i Rusland. 18 Disse privatretlige rettigheder tilhører generelt private enheder, som gør brug af dem på basis af egne beslutninger. De offentlige myndigheder kan dog med egnede foranstaltninger tilskynde til teknologioverførsel. Selvom Ukraine endnu ikke er medlem af WTO (Verdenshandelsorganisationen) burde der med effektive foranstaltninger kalkeret over TRIPs kunne sikres en beskyttelse af intellektuel ejendomsret, der kan anspore udenlandske virksomheder i landet og lette teknologioverførsel. til at investere 19 EBRD har disponeret over 150 mio. ecu i Ukraine i 1995, hvortil sandsynligvis kommer 200 mio. ecu i 1996, hovedsagelig i den private sektor. Den deltager i finansieringen af aktioner som led i G7- handlingsplanen for Tjernobyl og administrerer fonden for nuklear sikkerhed på 200 mio. USD (NSA). 17 6. Reform af energisektoren: En af Fællesskabets prioriteter har siden 1992 været reform af energisektoren og forbedring af den nukleare sikkerhed i Ukraine. Dette vil fortsat være tilfældet med det mål at mindske Ukraines afhængighed og at øge sikkerheden ved Ukraines nukleare anlæg (35% af el-energien fremstilles ved kernekraft). En forudsætning herfor er en omstrukturering af energimarkedet i Ukraine, fremme af energibesparelser og alternative energikilder, en fortsat indsats for forbedringen af den nukleare sikkerhed, navnlig med gennemførelse af aftalememorandummet om nedlukningen af Tjernobyl i 2000. a) EF-bistand til omstrukturering af energisektoren: Kommissionens mål er at befordre en effektiv energisektor på basis af de markedsøkonomiske principper og forsyningssikkerhed. Reformen er godt i gang, men der er endnu meget at gøre. Processen for privatisering og indførelse af passende lovgivning skal fremskyndes, fordi disse elementer på dette som andre områder er en forudsætning for adgang til udenlandske investeringer. Ukraines og Fællesskabets ratifikation af traktaten om energichartret vil kunne lette gennemførelsen af handlingsplanen. Der vil blive lagt an på forskellige typer foranstaltninger: i) støtte af en helhedsstrategi for inkl. de sociale problemer, og energibesparelser, omstrukturering af kul sektoren, liberalisering af energimarkedet, ii) støtte til at finde pålidelige brændselsforsyningskilder og uforskning af andre former for vedvarende energi, iii) optagelse af Ukraine i de regionale arbejdsgrupper for rehabilitering af gas- og olieledninger, iv) forundersøgelser og ledsageforanstaltninger til lån fra de internationale finansieringsinstitutioner med henblik på økonomisk levedygtige og miljøvenlige investeringer, v) industri samarbejde, særlig i form af joint ventures mellem operatører og udstyrsleverandører. Punkt i) og ii) er særlig vigtige, fordi en lempelse af afhængigheden af russiske forsyninger er en prioritet. Kul er klart ingen løsning i denne sammenhæng, og energibesparelser og udforskning af egne gasforsyningsmuligheder må bidrage. b) den nukleare sikkerhed er en prioritet20 i den globale reform af energisektoren i Ukraine. Der forkuseres på to grundlæggende elementer: forbedring af den nukleare sikkerhed og gennemførelse af aftalen af december 1995 om lukning af Tjernobyl kernekraftværket. Aftalen fastsætter navnlig følgende forpligtelser: gennemførelse af projekter for nedlukning af Tjernobyl-kernekraftværket, samarbejde om udvikling af en rentabel og miljøvenlig tilgang vedrørende afskærmning af Tjernobyl 4 og opstilling af en handlingsplan til løsning af de sociale konsekvenser aflukningen af Tjernobyl. - Bistanden til forbedring af den nukleare sikkerhed vedrører i hovedsagen reaktorer af WER-typen, som er i drift, og bevilges på basis af bistandsprogrammet på stedet, styrkelse af sikkerhedsmyndigheden og bistand på Tjernobyl-værket. EF bidrager af december (aftalememorandummet) om nedlukning af Tjernobyl-kernekraftværket og er fast besluttet på, at den planlagte nedlukningsfrist overholdes. På basis af forundersøgelser, som Fællesskabet har finansieret, skal der i G7 i 1997 tages stilling til den supplerende til gennemførelsen aftalen aktivt af 20 Se Kommissionens informationsnotat af november 1996 om dette emne. 18 finansiering, der må aftalememorandummet skal også konkretiseres. forventes pr. projekt. Ukraines bidrag i henhold til Nedlukningen af Tjernobyl har langsigtede og kortsigtede aspekter. - Det langfristede aspekt gælder den indgående omstrukturering af energisektoren. Der er behov for investeringer til rehabilitering af de bestående varmekraftværker og for yderligere vandkraftværker. Aftalememorandummet omfatter en komplet pakke af foranstaltninger, der kommer til at løbe ud over 2000, inden den fuldsrændige omstrukturering af energisektoren er gennemført. - De kortfristede aspekter gælder sikkerhedsrisici i forbindelse med de nuværende forhold på Tjernobyl-værket (reaktordrift og sarkofagens tilstand) og kravet om at finde elektricitetforsyning til erstatning af den, der leveres af de reaktorer, der skal nedlukkes. Ifølge de ukrainske myndigheder kan de to kernereaktorer, der er under opførelse i Rovno og Khmelnitsy (R4K2-projektet), i 2000 levere elektricitet til erstatning af de to Tjernobyl reaktorer. - Der er to foranstaltninger af særlig betydning for Fællesskabet i tiden indtil medio 1997 for at sikre et fast og ubetinget tilsagn fra Ukraine om at ville lukke Tjernobyl-værket i 2000. Det drejer sig om finansiering af færdiggørelsen af de to reaktorer, der er under opførelse, og de nødvendige skridt til at garantere sikkerheden ved sarkofagen. forberedelse. Der lån fra Euratom er under til 400 mio. ecu) og er Hvad angår færdiggørelsen af de to reaktorer, skal 70% af investeringen (ca. 1000 mio. fra EBRD. USD) betales med (op Finansieringsafgørelserne i sikkerhedsmæssig, økonomisk, miljømæssig og finansiel henseende. EBRD og Kommissionen har aftalt at pålægge et panel af eksperter at fremkomme med en ny investeringsanalyse over de laveste omkostninger som led i kravet i aftalememorandummet om, at der søges de mindst bekostelige elforsyningsinvesteringer til dækning af Ukraines fremtidige nationale elforsyningsbehov. Den fornødne finansielle omhu kommer til at afhænge af Ukaines beslutninger vedrørende kernekraftsektoren, hvori det skal sikres, at låntageren er i stand til at tilbagebetale lånene. Ifølge den aktuelle planlægning skal låneafgørelserne forlægges Kommissionen og EBRD medio 1997. taget alle hensyn Selvom finansieringen af sarkofagen ikke udgør en del af aftalememorandummet, anser den ukrainske præsident spørgsmålet for vigtigt, og som vedtaget af lederne af G7 på topmødet i Moskva vil G7 og Ukraine begynde at drøfte spørgsmålet i december. Det er derfor af største vigtighed, at retningslinjerne for finansieringen af både færdiggørelsen af R4K2 og sarkofagen snarest behandles. c) de økonomiske og sociale aspekter af ulykken og nedlukningen af Tjernobyl er også vigtige elementer i den samlede bistand fra Fællesskabet i Tjernobyl-sagen. Det sociale element i forbindelse med nedlukningen af værket udgør en integrerende del af aftalememorandummet, og EF skal bidrage til analysen af problemet med erhvervsmæssig genindpasning af det personale, der berøres af lukningen af værket, den økonomiske, sociale og miljømæssige regenerering af de regioner, der har været ramt af radioaktiv stråling samt medicinsk bistand (feks. skj oldbruskkirtelcancer). til udvikling af specifikke behandlinger DISPONIBLE INSTRUMENTER 19 Dette dokument henvender sig til medlemsstaterne til generel orientering, og det indeholder oplysninger om konkrete tiltag. Der redegøres for disse i sidste del i emnemæssig orden svarende til prioriteterne i dette dokument. Unionens strategi for Ukraine udgør på den ene side en helhed, men de konkrete foranstaltninger hviler på mange forskellige retsgrundlag. De nævnte foranstaltninger kan afføde i) bistandsaktioner i fællesskabsregi omfattet af Tacis-forordningen, ii) foranstaltninger i fællesskabsregi som led i gennemførelsen af interimsaftalen, iii) foranstaltninger i blandet regi i forbindelse med gennemførelsen af PCA, når denne er ratificeret, iv) foranstaltninger henhørende under afsnit V og VI i traktaten om Den Europæiske Union, v) foranstaltninger, som henhører under medlemsstaternes enekompetence, i hvilken forbindelse det er dem, der skal træffe alle beslutninger. 1. På fællesskabsplan: Fællesskabet råder over en række midler for bistand til Ukraine (se bilag II), hvor af nogle er åbne for alle de nye uafhængige stater (Tacis), medens kun et meget begrænset antal lande kan komme i betragtning i forbindelse med andre, som feks. makrofinansiel bistand, der er ydet siden 1994, eller Eurratom-låneinstrumentet for forbedring af den nukleare sikkerhed. i september 1996 for perioden 1996-99 De prioriterede retningslinjer, der er fastlagt i det vejledende Tacis-program, som blev lovgivning, underskrevet virksomhedsreform og udvikling af den private sektor, reform af energisektoren og miljø) dækker i vid udstrækning de mål, der er omhandlet i dette dokument og gør det muligt omgående at skride til handling. En fjerdedel af det disponible budget for de nye uafhængige stater for perioden 1996-99 er afsat til Ukraine, hvoraf der vil blive disponeret over en første tranche på 110 mio. ecu inden udgangen af 1996. (reform af Man bør undersøge, om det er muligt at tage andre instrumenter i brug, som feks. EIB- i forbindelse med de interventioner transeuropæiske net), og anspore til samarbejde med EBRD for at øge dennes indsats i Ukraine side om side med Fællesskabet og de andre større partnere. i Ukraine (navnlig infrastrukturprojekter i 2. Samarbejde på grundlag af afsnit V og VI i traktaten om Den Europæiske Union (FUSP og tredje søjleV. det drejer sig om sikkerhed og bekæmpelse af organiseret kriminalitet og ulovlig indvandring, og der er behov for et udvidet samarbejde fra Kommissionens, Rådets og medlemsstaternes side og med den ukrainske part og sikkert også udvikling af særlige instrumenter. 3. På medlemsstatniveau findes der et vigtigt potentiel, der kræver, at der søges et bedre samvirke med Fællesskabets aktioner. Arbejdet med oprettelsen af det ukrainske center for juridisk og politisk rådgivning sammen med et vigtigt tysk projekt kan i denne forbindelse danne model. Nogle medlemsstater er stærkt engageret i Ukraine i bilateral sammenhæng, og alle er det via deres bidrag til internationale institutioner som Verdensbanken og EBRD. Nogle områder egner sig til decentrale initiativer: feks. uddannelse og erhvervsuddannelse, initiativer (udstationering af hvor medlemsstaterne bør anspores til at tage flere lærerkræfter, studiestipendier i Ukraine, videnskabeligt informationsudvekslingsnet, samarbejde. i Europa, støtte af sprogundervisningen universitetssponsoring) industrielt og 20 KONKLUSION Ukraine har tydeliggjort, at det ønsker at integrere sig i det europæiske samarbejdsområde, og med den nye geopolitiske udvikling placeres dette store land umiddelbart ved Unionens grænser Det er en helt ny situation for såvel Unionen som Ukraine. Unionen havde indtil 1991 kun en enkelt samtalepartner fjernt ude i denne region; nu har den en ny partner, der står den geografisk nær, og som politisk har vist, at den er anderledes, og at den er rede til at bidrage til stabiliteten i regionen. Ukraine har for første gang i sin historie et andet valg end at sværge troskab til den ene eller den anden af sine magtfulde naboer21 Ukraine har også givet pant på sin vilje og evne til at nærme sig til Europa og reformere sin økonomi og sit samfund. Det er af så meget større værdi, som det er sket med udgangspunkt i en situation med meget store hindringer, som beskrevet i første del af dette dokument. Men landet befinder sig endnu midt i vadestedet og vil ikke kunne komme videre uden international støtte. En sådan bistand skal naturligvis være konkret med følgende umiddelbare prioriteter: i) omstilling af samfundet med alle disponible midler, der er til rådighed i PCA (medlemsstaternes ratifikation og aftalens ikrafttræden) ii) støtte til reformen af økonomien (beslutning om en ny makrofinansiel bistand i 1997) iii) reform af energisektoren, navnlig med nedlukning af Tjernobyl (finansiering og gennemførelse af aftalen mellem G7, EF og Ukraine, herunder finansiering af sarkofagen) iv) udforskning af muligheder for en forbedring af den bilaterale samhandel (arbejdsgruppe vedrørende samhandelen) v) skabelse af egnede rammer for private investeringer. Disse prioriteter beskrives nærmere i den efterfølgende del af dokumentet Bistanden skal også give de ukrainske myndigheder og den ukrainske befolkning et politisk perspektiv, som kan træde i stedet for en eventuel tilbagevenden til de gamle tilstande og løse op for afhængigheden af deres magtfulde nabo22. Unionen har her en lejlighed, som den ikke må forspilde, til at bidrage til tilblivelsen ved sine grænser af et stort demokratisk land, der bidrager til stabiliteten i regionen, som har et til ved et solidt indlysende økonomisk potentiel, og som den kan blive knyttet parnerskabsforhold 21 Som man ved, har Ukraines uafhængighed to gange været afkort varighed (1648-1654 og 1918-1921) på gmnd af manglende mulighed for stotle og en forankring uden for de to magtfulde naboer. 22 De ukrainske myndigheder søger resolut en forankring i Europa, men 54% af folkeopinionen ønsker stadig en tilknytning til Rusland i fremtiden (Eurobarometer marts 1995). 21 KONKRETE AKTTONER 1. STØTTE TIL STABILISERING OG REFORM AF ØKONOMIEN Iværksatte aktioner : Aktioner, som skal iværksættes : Tidsplan 1996-1999 lacis : Der er under handlingsprogrammerne i 1991-1995 ydet støtte til adskillige projekter på områderne privatisering, postprivatisering, tjenesteydelser, udvikling af finansielle SMV'er, omstilling af militærindustrien og produktion, forarbejdning og distribution til af privatisering har været en kombination af institutionel til støtte, statsejendomsfonden (SPF) og Kontoret for og Mellemstore Udvikling Virksomheder (SMEDA), samt støtte til privatiseringen af specifikke virksomheder Tacis-bistanden fødevarer. Små især af Tacis : Prioriteringerne er defineret i det vejledende Tacis- program for denne periode (støtte til udvikling af de institutionelle rammer, reform af de lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer, reform af virksomhederne og udvikling af den private sektor, reform af energi- og miljøsektoren), som er i overensstemmelse med retningslinjerne for reformen af Ukraines økonomi. Kommissionens handlingsprogrammet for 1996 godkendelse af Oktober 96 - Handlingsprogrammet for 1997 under udarbejdelse - afgørelse forventet: Marts 97 Primo 97 Ultimo 96 Januar 97 Oprettelse af det ukrainske center for juridisk og politisk rådgivning (UEPLAC), hvormed der skal ydes rådgivning om juridiske sporgsmål og økonomisk politik til parlamentet, premierministeren (supplerende aktion til den aktion, der er iværksat af Tysklands bilaterale bistand). præsidenten og bistand: Udbetaling Makrofinansiel af betalingsbalancestøtte på 85 mio. ECU i 1995 og af 1. tranche på 100 mio. ECU ud af højst 200 mio. ECU i 1996 til støtte for programmet med stabilisering og økonomiske reformer samt i tilknytning til de fremskridt, der er er konstateret i forbindelse med Tjernobyl-sagen. bistand: Hvis Makrofinansiel er muligt, udbetaling af 2. tranche af lånet på 200 mio. ECU, som der blev truffet afgørelse om i 1995; en anmodning for 1997 er ved at blive behandlet. det 22 2. OMSTILLING AF DET UKRAINSKE SAMFUND Iværksatte aktioner : • Juridisk vedrørende rådgivning parlamentariske procedurer og bank lovgivning; rådgivning om økonomisk politik i tilknytning til et tysk projekt under Forbundsøkonomiministeriet. • Fælles program med Europarådet om til lovgivning tilpasning af Ukraines demokratiske kriterier. Aktioner; søm skal iværksættes : Fællesskabet: • i overensstemmelse med målene for iværksættelsen af den fælles handlingsplan, vil moderniseringen og reformen af statsapparatet være et af de overordnede mål for denne periode. Tidsplan 1996-1999 • videreførelse af støtten til udvikling af det civile samfund og til demokratiet gennem de instrumenter, der er udviklet til dette formål (demokrati-programmer, LIEN, venskabsbyer, TEMPUS, osv. ) og med særlig vægt på uddannelsesspørgsmål. 1996-1999 1. halvår af 97 Uddannelsesprojekt deputerede. for ukrainske • videreførelse og styrkelse af samarbejdet med Europarådet. Støtte fattigdomsbekæmpelse, LIEN/WEF). NGO*er til (demokrati, Politisk rådgivning med henblik på styrkelse og omorganisering af offentlige arbejdsformidlinger. • Videreførelse af støtten til udvikling af aktiv beskæftigelsespolitik. Bistanden i 1996-99 vil fokusere mere dybtgående på (i) støtte til generel fremme af aktive arbejdsmarkeds politik, foranstaltninger og (iii) opbygning af institutioner. (ii) 1996-1999 Der er gennemført andre aktiviteter inden for uddannelse, omskoling, erhvervs vejledning og opbygning af strukturer for arbejdsmarkedsdialog med henblik på effektiv udarbejdelse af politikker. Medlemsstaterne: • udsending af lærerkræfter, tildeling af stipendier i Europa, støtte til undervisning i europæiske sprog i Ukraine, netværk for udveksling af information, sponsorering af universitetsinstitutioner. 23 3. UKRAINES PLADS I DEN EUROPÆISKE SIKKERHEDSARKITEKTUR Iværksatte aktioner : Samarbejde side med fra Ukraines Stabilitetspagten, NACC og PfP og med WEU, støtte til regionalt samarbejde. Aktioner, som skal iværksættes : FUSP: • styrkelse af politiske møder på forskellige niveauer, med mulighed for om fornødent at organisere topmøder; Tidsplan 1. sikkerhedsspørgsmål: • af den dialog politiske internationale om styrkelse sikkerhedsspørgsmål og orientering af Ukraine om Unionens politik på dette område; udvikling af bestående samarbejdsforanstaltninger og af kontakter på ekspertniveau (især vedrørende spørgsmål om ulovlig handel med nukleare materialer); udvikling af fælles aktioner med Ukraine på området og inddragelse af Ukraine i de enkelte skridt, der tages af Unionen (vedrørende feks. CTBT, miner og ikke-spredning); fremme af Ukraines ratificering af internationale traktater, fortsættelse af overvejelserne i Rådet om Ukraines plads i den europæiske sikkerhedsarkitektur; videreførelse af støtten til udviklingen af OSCE og dens arbejde på grundlag af en europæisk sikkerhedsmodel og i samarbejde med Ukraine. forbindelser • • • • • 2. udenrigspolitiske spørgsmål: • • styrkelse af den politiske dialog, konsultationer med Ukraine forud begivenheder (feks. UNGA); konsultationer på ekspertniveau med FUSP- gruppen, på ad hoc-basis. for • visse Fællesskabet (Tacis ) : • for så vidt angår det regionale samarbejde, styrkelse af bistanden gennem en bedre koordination af de eksisterende bistandsprogrammer og udvikling af Meda, (Tacis, Sortehavssamarbejdet, Ukraines forbindelser med CØE-landene). synergier Phare, 24 4. STØTTE TIL DET REGIONALE SAMARBEJDE Iværksatte aktioner: Aktioner, som skal iværksættes: Tidsplan a) Sortehavet Tacis: diverse miljøprojekter. Fællesskabet: • fortsættelse af overvejelserne i Rådet om udviklingen i denne region; • koordination bedre eksisterende bistandsprogrammer og udvikling af synergier (Tacis, Phare, Meda, Sortehavssamarbejdet, Ukraines forbindelser med CØE-landene). de af b) Samarbejde med Centraleuropa • inden for udvikling af samarbejdet med IFVer områder som feks. transport, miljø, energi og turisme. For så vidt angår TEN (det transeuropæiske netværk): • støtte til afholdelsen af en konference i Ukraine om transportkorridorer, Maj 1997 • bistand til Ukraines paneuropæiske transportkonference. forberedelser til den Juni 1997 af det anvendelse grænseoverskridende til at udvikle samarbejdet mellem Tacis: samarbejdsprogram Ukraine og dets vestlige nabolande, specielt inden for: • udvikling af regionale og lokale samarbejdstiltag • miljø • • forvaltning af grænseovergange transport (TEN). c) Samarbejde med NIS Tacis: samarbejde siden 1992 netværk, miljø og landbrug inden for Tacis: anvendelse af det "mellemstatslige" program til at udvikle fælles projekter, især inden for miljø, energi, transport og telekommunikation. Udvikling af fælles projekter med NIS inden for telekommunikation. • • stotte til Ukraines deltagelse i NIS-arbejdsgruppen med henblik på rehabilitering, modernisering og rationalisering af olie- og gasledninger (transport af olie og gas); I gang udvikling af transportkorridorerne II og IX inden for TEN; 25 5. UDDYBNING AF DE AFTALEMÆSSIGE FORBINDELSER Iværksatte aktioner : Aktioner, som skal iværksættes : 5. a) iværksættelse af PC A-muligheder Medlemsstaterne: • ratifikation af PCA • ratifikation af PCA fra fem medlemsstaters og EP's side; • bistand til tilpasning af Ukraines lovgivning til principperne i PCA, • udvikling af samarbejdsområder, der er omfattet af PCA. • • Fællesskabet + medlemsstaterne: • fremskyndet iværksættelse af elementer i PCA i det omfang, det er muligt; videreførelse af bistanden Ukraines lovgivning til principperne i PCA, og til udviklingen af samarbejdsområder, der er omfattet af PCA, bl. a. : tilpasningen af til Tacis: hidtil har bistanden på miljøområdet især omfattet i Sortehavsområdet. projekter, regionale navnlig 5. a. l Miljø I overensstemmelse med den nye Tacis-forordning skal de nye årlige programmer indeholde flere miljørelaterede aktiviteter. Projekter vedrørende spildevand, forvaltning af industriforurening, fjernvarme, forvaltning af farligt affald øg biodiversitet vil blive udviklet og støttet som supplement til horisontale fast affald, kontrol med foranstaltninger. den med forbindelse paneuropæiske I ministerkonference om miljøspørgsmål i Århus, Danmark, der forventes at fokusere stærkt på miljøet i fremme Ukraines samarbejde med NIS, vil EF Centraleuropa og NIS, mere specifikt gennem. • en videreudvikling af både Ukraines Nationale Miljøhandlingsplan (NEAP) og lokale miljøplaner på grundlag af de principper, der gælder for den europæiske dens miljoproces miljøhandlingsprogram i Central- og Østeuropa; styrkelse af miljøcentret i Kiev som led i det NIS- regionale dækkende netværk under det miljøcenter (NREC)"-projekt, der startede i 1996; "nye og • • videreførelse af støtten til ukrainsk deltagelse i Miljøprogrammet for Sortehavsområdet, der blev igangsat i 1993, især i forbindelse med opfyldelsen af landets forpligtelser i henhold til den strategiske handlingsplan for Sortehavsområdet, der blev undertegnet i Istanbul den 31. oktober 1996, og som for fokuserer på det overvågning af særlig forurening ved Det Nationale Videnskabelige Center for Havmiljø i Odessa. stotte til miljøprojekter, der udvikles af lokale og regionale aktorer i Ukraine med lokale og regionale myndigheder uden for Ukraine/CØE-landene. regionale aktivitetscenter • 26 Tidsplan 1. halvår af 97 Hurtigst muligt Juni 1998 1996-97 1997 1997 1997-98 Iværksatte aktioner : Aktioner, som skal iværksættes : Tidsplan bistand gennemfører Medlemsstaterne: Inden for rammerne af den fem23 bilaterale medlemsstater Ukraines landbrugssektor, heraf tre med betydelige, omfattende aktiviteter (Tyskland, Det Forenede Kongerige og Nederlandene). aktiviteter i sektor Tacis: Programmet har finansieret 25 projekter i denne i de årlige som handlingsprogrammer for over 31 mio. ECU. 16 projekter er allerede afsluttede, og 9 fortsat under igangværende projekter vil blive afsluttet i september 1997. gennemførelse. De led programmet støttet siden 1995; "Productivity Initiative" Ukraine støttes af BCC (Kontoret for Virksomhedssamarbejde); 5. a. 2 Landbrug • der skal sikres storre koordination med de vigtigste donorer, der er involveret i denne sektor. 1. halvår af 97 • Flere aktioner vil beskæftige sig med behovet for omstrukturering og udvikling af virksomheder efter privatisering, støtte til udvikling af kreditfaciliteter for private landbrugere samt agroindustrielle og landbrugsmæssige i almindelighed. servicevirksomheder 5. a. 3 Industrielt samarbejde • Dialog om politisk dialog: nedsættelse af en arbejdsgruppe, som skal identificere de områder, hvor der kan gennemføres samarbejdsaktioner med den private sektor. De industrisektorer, hvor der opnås en stor værditilvækst (landbrugsfødevarer, mekanik, forbrugsgodeindustrien), bør prioriteres. • Kommissionen fortsætter sit samarbejde på stedet med forretningskredse, bl. a. ved at deltage i "Euro business club"; • Tilrettelæggelse af rundbordssamtaler med ukrainske virksomhedsledere for at udveksle erfaringer og råd og iværksætte fælles initiativer; • Oprettelse af et netværk af rådgivere i de forskellige aktivitetssektorer ("Advisory business councils"), som skal bistå Kommissionen og Ukraines regering med deres erfaringer vedrorende politikker, der skal iværksættes inden for investeringer, industripolitik, teknologi osv. Hurtigst muligt 1997 Fællesskabet (Tacis ) : af udformningen Et Tacis-projekt vedrørende omstruktureringen af jern- og stålindustrien skal til at starte. Der vil i den sammenhæng kunne blive tale om videre bistand vedrørende for omstrukturering af virksomheder; Den nye Tacis-forordning indeholder bestemmelser om til fremme gennemforelse af joint ventures gennem finansiering af kapitalinteresser i små og mellemstore selskaber (JOPP). Der vil kunne udvikles et specifikt initiativ for Ukraine på grundlag af de lokale behov; industrisamarbejde projekter støtte og af Primo 1997 1997 Tyskland, Nederlandene, Det Forenede Kongerige, Frankrig og Sverige. 27 Iværksatte aktioner : Aktioner, som skal iværksættes : Tidsplan • • • • deltagelse fra Ukraines side i det europæiske net for virksomhedssamarbejde (BC-NET); videreførelse og styrkelse af koordinationen af tiltag med EBRD; aktiviteterne i de kommende år vil fokusere på af knowhow, gennemførligheds- og overførsel bæredygtighedsundersøgelser proaktive konsulenttjenester til Ukrainske erhvervsdrivende; uddannelse af industriledere inden for rammerne af programmet "Productivity Initiative". og 5. a. 4 Videnskabeligt og teknisk samarbejde Fællesskabet: • samarbejdsprogrammerne inden for FoU bør anspores aktivt, især ved hjælp af øget støtte til USTC24, udvekslinger af unge videnskabsmænd og netværk for informationsudveksling; 1997 • opnåelse af mandat til deltagelse i USTC; • gennemførelse af programmer som forudset i PCA, (Copernicus, Peco, osv. ); • af mulighederne undersøgelse et informationsseminar i Kiev i tilfælde af, at der fra sådant ukrainsk side vises arrangement. interesse for et for om inden aftale FoU-samarbejdet Kommissionen: med ukrainske deltagere startede i 1992 med den videnskabeligt internationale samarbejde mellem EF og ministeriet for Tjernobyl-anliggender. Der blev gennemført undersøgelser om sundhedsspørgsmål, miljø og styring af nødsituationer. I 1993 indledtes samarbejdet rammerne af Den for Internationale Sammenslutning for Fremme af Samarbejde med Forskere i de Nye Uafhængige Stater (INTAS), og dette blev i 1994 udvidet med deltagelse i 5 særprogrammer under det 3. rammeprogram (PECO) og fremme af fælles projekter og netværk (COPERNICUS). Der blev inden for rammerne af PECO finansieret 35 projekter for i alt 521 750 ECU (miljø, ikke- nuklear energi, sikkerhed i forbindelse med nuklear sundhed, fission, biomedicin og menneskelige ressourcer og mobilitet). Under COPERNICUS blev der finansieret 12 projekter for i alt 332 600 ECU (informationsteknologi, kommunikations-teknologier, og produktionsteknik, sprogteknologi, forarbejdning og materialer, måling og prøvning). telematik Ukrainske forskere kan deltage i alle EU's FoU- projckter rammerne af det 4. rammeprogram ( 1994-98). inden for USTC: Ukranian Science and Technology Center. Oprettet i 1994, operationelt siden februar 1995. Har som mål at finansiere forskningsaktiviteter, der gennemføres af ukrainske videnskabsmænd, som tidligere arbejdede med militærforskning. I december 1995 blev der godkendt 12 projekter for et beløb på 1,6 mio. $. EF er i færd med at tilslutte sig til centret. 28 Iværksatte aktioner : Aktioner, som skal iværksættes : 5. a. 5 Bekæmpelse af hvidvaskning af penge organiseret kriminalitet og Tidsplan 1. halvår af 97 Kommissionen+Rådet+medlemsstaterne (2. og 3. søjle) • i forbindelse med udviklingen på sikkerhedsområdet og aktioner vedrørende bekæmpelse af organiseret kriminalitet og ulovlig indvandring kræves der et større og både med samarbejde medlemsstaterne og med den ukrainske part. Kommissionen • der vil blive iværksat en regional undersøgelse om den 3. søjle som start på et nødvendigt samarbejde mellem EU og NIS på dette område. 5. a. 6 Transport Tacis: har mellem 1991 og 1993 støttet reformen af institutionerne og moderniseringen af infrastrukturer. Fællesskabet: • af bistand til programmet prioritering for transeuropæiske netværk, specielt med hensyn til multimodale forbindelser mellem Ukraines nationale transportnet og resten af kontinentets transportnet; det er i den sammenhæng vigtigt at forbedre grænseovergangene; • teknisk juridisk og rådgivning med henblik på vedtagelse af mere gennemsigtige førskrifter på områderne udbud, vejtransport og privatisering af transportsektorer; • udvikling af forberedelsesfasen for investeringer i infrastrukturer i tæt koordination med EBRD. Fællesskabet + medlemsstaterne: • henblik aktion med at luft transportvirksomheder, der betjener Ukraine, ikke forskelsbehandles sikre, på at • bistand til organisering og uddannelse afledere; Mulighed for i multilaterale inddragelse af Ukraine arrangementer/konferencer som feks. det næste EU/CØEL informationssamfunds-forum, i Bruxelles. Det vil være nyttigt, hvis Tacis afholder omkostningerne til Ukraines deltagelse i dette (eller tilsvarende møder) på samme måde, som Phare har gjort det for CØE-landene. som vil finde sted Efteråret 97 Nov. 96 29 Iværksatte aktioner : Aktioner, som skal iværksættes Tidsplan 5. a. 6 Telekommunikation • Faglig bistand kommunikations- til ministeriet til udformning af politikker, forberedende og etablering af regeludstedende myndigheder med henblik på telekommunikations- og frekvensforvaltning; lovgivningsarbejde vurdering • Faglig bistand til de vigtigste driftsselskaber i af til og markedsføring landdistrikter, omorganisering af selskaber samt andre dertil knyttede ledelsesopgaver. radioteknologi 5. b) Udvikling af bilateral samhandel • bistand til Ukraine i forbindelse med dets tiltrædelse af WTO med henblik på at tilpasse landets handelslovgivning til de internationale normer samt principperne i interimsaftalen, specielt med hensyn til standarder, certificering og intellektuel og industriel ejendomsret. November 96 1998 November 96 • • identificere årsagerne Fællesskabet: • nedsættelse af en fælles arbejdsgruppe (EF+Ukr. ), til uligevægte: der skal søgning af midler til at genskabe balancen i samhandelen, identifikation af forskellige former for hindringer, alarmsystem og opfølgning af afgørelser; ikrafttrædelsen af PCA vil bekræfte de udsigter, der er fastsat i artikel 4. Dette perspektiv understreger vigtigheden af at videreføre den økonomiske reformproces. stålhandel: Kommissionen vil indlede forhandlinger den 28. -29. november i Kiev med henblik på en ny forudses der en EKSF-aftale. længere 5-årig aftale, hvori der skal tilstræbes bedre åbning af Fællesskabets marked, eventuelt med mulighed for afskaffelse af kvantitative til restriktioner gengæld for tilvejebringelsen af hensigtsmæssige markedsvilkår i den ukrainske økonomi, nemlig "anvendelsen af discipliner, der ikke må være mindre i Fællesskabet, for så vidt angår konkurrence og statsstøtte". Dette tilbud vil udgøre en vigtig udsigt til markedsåbning. strenge end dem, der anvendes for ukrainske I direktiverne stålprodukter, • • tekstiler: yderligere gradvis liberalisering af fællesskabsordningen overfor ukrainske produkter i overensstemmelse med PCA i perioden 1996-99. tiltrædelse af WTO: videreførelse af bistanden til tilpasning de internationale normer i overensstemmelse med PCA og med henblik på tiltrædelse. handelslovgivningen til af 30 Iværksatte aktioner : Aktioner, søm skal iværksættes : Tidsplan • antidumping: afiioldelse af seminarer for ledere; • Kommissionen står til rådighed med hensyn til indrømme undersøgelse af muligheder for at særbehandling ikke- i til markedsokonomier, som fremlægger bevis for, at de arbejder uden statsintervention. producenter • der gælder følgende antidumpingpolitik: Kommissionens holdning, som blev fremført under Det Blandede Udvalgs møde i maj 1996, hviler antidumping elementer: på bestemmelser udgor en integreret del af de bestemmelser, det multilaterale handelssystem, de nuværende en antidumpingforanstaltninger meget begrænset del af EF's samhandel med Ukraine, idet de berørte under 1% af Ukraines eksport i 1994. Der er otte produkter, som berøres heraf. Der er allerede blevet afholdt to seminarer om antidumpingpolitik i Ukraine. berører for 5. c) udvikling af investeringerne Fællesskabet (Tacis) : • i privatiserede bistand til udvikling af det sekundære marked for til aktier af fondsborsen depositarer, kontrol og tilsyn med kapitalmarkeder og personaleuddannelse). (bistand selskaber forbindelse med oprettelse i • stottc til finanssektoren til indførelse af internationale regnskabsstandarder i de ukrainske banker. Medlemsstaterne: ansporingen af investeringerne inden for rammerne af PCA (artikel 54 i PCA) inddrager medlemsstaterne. Undersøgelse for investeringsgarantier, udvikling af et bilateralt netværk til fremme af udvekslinger/liandelskamre. Tyskland har meddelt, at der oprettes en tysk-ukrainsk fond for SMV'er som en forløber for en bank, der yder kreditter til SMV'er. systemer af 31 Tidsplan 1996-1999 6. BISTAND TIL REFORM AF ENERGISEKTOREN Iværksatte aktioner : Aktioner, som skal iværksættes : 6. a) omstrukturering af energisektoren • Fællesskabet har anvendt 55 mio. ECU i perioden 1991-96, svarende til 35% af beløbet til sin faglige bistand til Ukraine til energiområdet og 24% til nuklear sikkerhed. Overordnede retningslinjer: produktions- (i) støtte til etablering af en decentralt og og konkurrencepræget distributionsstruktur baseret på et system, som afspejler omkostningerne; (ii) energibesparende foranstaltninger og aktioner for effektiv energiudnyttelse, især i industrien; (iii) støtte til modernisering af produktions apparatet. støtte til • EBRD har disponeret over 150 mio. ECU i Ukraine i 1995, og der vil i 1996 skulle disponeres over 200 mio. ECU, primært i den private sektor. Fællesskabet: vil fortsætte med at udvikle en helhedsstrategi for fremskridt på alle områder inden for energiproduktion og effektiv energiudnyttelse: -udnyttelse, herunder • oprettelse af en struktureret dialog med Ukraine vedrørende energipolitik med henblik på at relancere sektoren med fokusering på konkurrencepræget marked og at sikre forsyningssikkerhed og energidiversificering for både Den Europæiske Union og Ukraine; • udformning af samarbejdsordninger, som styrkes gennem udvekslinger af institutionelle erfaringer og teknologisk knowhow; • fremme af finansieringen af udvalgte ordninger gennem finansieringsinstitutioner, samarbejde med passende navnlig EBRD; • fortsat støtte til omstrukturering af energisektoren på principper valgmuligheder, effektivt og grundlag sunde af (omkostningsminimerende omkostningsbaserede opkrævningssystem); økonomiske tariffer • • fortsatte bestræbelser for at gennemføre politikker og programmer i alle Ukraines økonomiske sektorer; for effektiv energiudnyttelse fremme af en global strategi for omstrukturering af kulscktorcn under hensyntagen til den sociale dimension i Ukraine, navnlig i Donbass-rcgionen; • sikring af transitordninger for olie og gas, som er vigtige både for at opfylde Den Europæiske Unions energiimportbehov og for at give Ukraine en indtægtskilde: støtte til Ukraines deltagelse i NIS- rehabilitering, vedrørende arbejdsgrupper modernisering olie- og rationalisering gasledninger; og af • tilskyndelse til udvikling af lovgivningsmæssige og finansielle industrielt samarbejde og joint ventures på energiområdet. for oprettelse af rammer Kommissionen + medlemsstaterne: af traktaten om energichartret med henblik på at virkeliggøre disse mål. ratifikation 32 Iværksatte aktioner : Aktioner, som skal iværksættes Tidsplan 6. b) nuklear sikkerhed Tjernobyl nedlukning af af handlingsplanen EF spiller en væsentlig rolle i iværksættelsen af EU/G7-planen, som blev vedtaget i Napoli i 1994, vedrørende omstruktureringen af den især nedlukningen af nukleare sektor og Tjernobyl. Fællesskabet har som medlem af G7- arbejdsgruppen om nuklear sikkerhed deltaget i og udarbejdelsen forhandlingerne. Fællesskabet har finansielt forpligtet sig til at bistå Ukraine med at gennemføre planen. Fællesskabet har finansieret undersøgelser på følgende områder: ^nedlukning af reaktor 1, 2 og 3 i Tjernobyl værket, * sikring af den ødelagte reaktor (sarkofag) ^færdiggørelse af reaktorerne Rovno 4 og Khmelnitsky 2 (projektforvaltning, inspektion på stedet, arbejde med henblik på opnåelse af lån) Fællesskabet: • bidrag til iværksættelse af aftalen om nedlukning af Tjernobyl-værket i år 2000. Medio 1997 • afgørelse inden for rammerne af G7 om supplerende finansiering, der forudses: (i) ydelse af Euratom-lån til finansiering af færdiggørelsen af de to reaktorer Rovno og Khmelnitsky, såfremt den igangværende undersøgelse bekræfter, at dette er den mindst omkostningskrævende løsning, således som det kræves i aftalememorandummet; (ii) Fællesskabet vil sammen med G7-partnerne skulle træffe betydningsfulde politiske beslutninger: gennemførelse af de fornødne foranstaltninger for at sikre, at beskyttelseskappen er sikker (Tjernobyl enhed 4). (iii)Ukraincs bidrag, fastsat der er i aftalememorandummet, bor ligeledes konkretiseres. Medio 1997 Medio 1997 Medio 1997 • Videreførelse af igangværende programmer for at sikre et højere beskyttelses- og sikkerhedsniveau i de eksisterende atomkraftværker. Fællesskabet har deltaget {finansieringen af de nye installationer, der er nødvendige for nedlukningen af Tjernobyl. EBRD deltager i finansieringen af aktioner under G7-planen for Tjernobyl og administrerer fonden for nuklear sikkerhed på 200 mio. $ (NSA). 1996-1999 33 Iværksatte aktioner : Aktioner, søm skal iværksættes : Tidsplan 6. c) økonomisk, social og miljømæssig regenerering og sekundære medicinske følger af Tjernobyl EF vil yderligere bidrage til etableringen af et program, der tager sigte på at mildne de største sociale konsekvenser af nedlukningen af Tjernobyl værket, samt oprettelsen af en struktur til forvaltning af gennem uddannelsesordninger, undersøgelser (af befolkningen, kompensationsmekanismer), arbejdskraftsmobilitet, informationskampagner til at oplyse befolkningen om, hvorledes den vil blive bcrort aflukningen. "luknings-pakken" initiativerne i som finde en Der vil gennem Tacis-programmet videreførelse af tidligere aktiviteter sted på regionalt niveau, de primære især vil omfatte forureningsramte befolkningsgrupper og områder i Ukraine, Hviderusland og Rusland, med henblik på at søge at definere en overordnet langsigtet strategi til at takle disse spørgsmål. 1996/1997 1997 følger af nedlukningen • Det fælles EU/Ukraine/USA-projekt for udvikling af en handlingsplan for de af sociale Tjernobyl-atomkraftværket (CNPP) startede i oktober 1995 som svar på anmodningen fra Ukraine om at medtage i dette aftalememorandummet mellem G7 og Ukraine. Der er blevet iværksat en række initiativer på lokal plan, feks. i Slavutich- regionen og CNPP. De har udmøntet sig i et samarbejde med de centrale lokale aktører, som vil blive mest berørt aflukningen. spørgsmål aktuelle under Tacis' • Oprensning og sekundære medicinske følger af Tjernobyl-ulykken blev allerede taklet nukleare sikkerhedsprogram fra 1991 til 1995, der især omfattede undersøgelser om anvendelse jordbund, behandling af af radioaktivt af affald, skjoldbruskkirtelkræft og behandling heraf, til indvinding husholdningernes drikkevandsforsyning og anvendelse af forurenet skovbrugsaffald. grundvand udvikling forurenet af 34 Bilag I : TACIS-PROGRAMMET 1996-99 INDEN FOR RAMMERNE AF DEN NYE TACIS-FORORDNING Den nye Tacis-forordning, der blev vedtaget i juni 1996, ændrer på ingen måde den tidligere forordnings generelle approach, idet der stadig fokuseres på overførsel af knowhow inden for centrale reformsektorer. Der er imidlertid en række vigtige nye elementer, der giver Tacis-programmet en bredere vifte af instrumenter til at bistå de nye uafhængige stater i deres reformproces hen imod åben markedsøkonomi med demokratiske institutioner. Disse elementer er specielt relevante for et land som Ukraine og omfatter primært følgende: • bistanden kan dække omkostninger i forbindelse med mindre infrastrukturprojekter inden for rammerne af grænseoverskridende faciliteter; • programmet vil støtte oprettelse af joint ventures gennem finansiering af kapitalinteresser i små og mellemstore selskaber; • der skal lægges behørigt vægt på fremme af lige muligheder for kvinder i modtagerstaterne og på miljømæssige hensyn i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af programmer; • der skal udvises særlig opmærksomhed om grænseovergangsfaciliteter ved grænserne mellem de nye uafhængige stater og Unionen, og de nye uafhængige stater og Centraleuropa, samt om foranstaltninger ved den finsk-russiske grænse. Desuden anspores der i forordningen på ny til koordination og samarbejde med de internationale finansieringsinstitutioner om disse spørgsmål. Det vejledende Tacis-program for Ukraine for 1996-1999 er forberedt, drøftet, godkendt og undertegnet den 11. september 1996. Det vil blive koncentreret om tre prioriterede områder: institutionel reform og udvikling, støtte til økonomiske reformer og udvikling af den private sektor, samt energi og miljø. I forbindelse med den første prioritering vil de planlagte aktioner tage sigte på at gennemføre PCA-bestemmelserne og tilpasse de institutionelle rammer med henblik på et demokratisk og markedsorienteret samfund, forme administrationen og udvikle det civile samfund. Under den anden prioritering vil der blive forfulgt tre mål: overførsel af eksisterende økonomiske aktiviteter fra den offentlige til den private sektor, omstrukturering og udvikling af privatiserede selskaber og igangsætning og udvikling af nye økonomiske aktiviteter i den private sektor. Under det tredje prioriterede område skal bistanden koncentreres om støtte til en generel sektorreformpolitik og samtidig mindskelse af Ukraines energiafhængighed, idet der planlægges aktiviteter inden for miljø samt på horisontalt og vertikalt plan inden for forordningens anvendelsesområde, med udgangspunkt i projekter, der skal forøge offentlighedens bevidsthed på dette område. I Tacis-programmet 1996-1999 for projekter til fordel for Ukraine er der taget behørigt hensyn til disse innoverende elementer i den nye Tacis-forordning. Der vil således absolut blive taget miljømæssige hensyn i udviklingen af projekter på nationalt og regionalt plan; JOP-programmet vil, forhåbentlig med succes, blive gennemført i Ukraine med sigte på at udvikle joint ventures baseret på de specifikke, lokale behov; under de regionale programmer for fælles miljøprojekter vil man støtte såvel det grænseoverskridende samarbejde og aktioner, der fremmes på decentralt niveau af lokale og regionale aktører i Ukraine, som forvaltningen af grænseovergange og udviklingen af TENs over hele Europa. I forbindelse hermed kan der eventuelt forudses omfattende anvendelse af mindre infrastrukturprojekter. 35 Kommissionen vil derfor stille faglig bistand og mindre infrastrukturfaciliteter for grænseovergange til rådighed for Ukraine i perioden 1996-1999. Effektiviteten og den optimale anvendelse af disse instrumenter vil i høj grad bero på den reformproces, som Ukraine gennemgår i denne periode. 36 Bilag II : INTERNATIONAL BISTAND TIL UKRAINE gavebistand International bistand 1991-1995 Den Europæiske Union (mio. ECU): heraf: Fællesskabet 1 115 •(dertil kommer den del, der tilkommer Ukraine under mellemstatslige Tacis-programmer (i alt 60 mio. ECU) og den humanitære bistand fra ECHO (ca. 4 mio. ECU)). Medlemsstaterne USA ($ omregnet til mio. ECU) 1 033 494 556 558 1 589 1052 2 744 1436 340* I alt 871 815 lån 1. Unionens bistand: EF har iværksat en række instrumenter for at støtte Ukraines overgang til markedsorienteret økonomi og demokratisk samfund. Den faglige og finansielle bistand anslås for samtlige instrumenters vedkommende til 2,8 mia. ECU over 5 år (1991-95), heraf 1,215 fra Fællesskabet (Tacis: 400 mio. ECU (gavebistand); lån til betalingsbalancen: op til 285 mio. ECU for 1995-96) og resten fra medlemsstaterne (1,589 mia. ECU, heraf 556 mio. ECU som gavebistand og 1,033 mia. ECU som lån). Visse medlemsstater er særdeles engagerede i Ukraine på bilateralt plan, og alle er det gennem deres bidrag til de internationale institutioner som IMF, Verdensbanken eller EBRD. a) faglig bistand; Tacis-programmet tegner sig for 400 mio. ECU for 1992-95, heraf 105 mio. til nuklear sikkerhed og 62,5 mio. som EU's bidrag til G7-planen for Tjernobyl. Der er for 1996-99 forudset ca. 538 mio. til følgende prioriteringer: støtte til institutionerne og reform af de lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer, reform af virksomhedssektoren og udvikling af den private sektor samt reform af energi- og miljøsektoren. De samlede Tacis-forpligtelser til fordel for Ukraine på 1996-budgettet er anslået til ca. 108 mio. ECU i form af gavebistand. Der er allerede truffet forpligtelse for den nationale tildeling (38,5 mio. ECU), ligesom også for Tacis 1996-bidraget til EU/G7-planen for nedlukningen af Tjernobyl (37,5 mio. ECU). Dertil kommer de aktioner, der er planlagt inden for rammerne af de tematiske programmer, herunder programmerne for demokrati, nuklear sikkerhed, mellemstatslige programmer osv. , som anslås til 32 mio. ECU. b) bistanden til omstrukturering af energisektoren har lige fra starten været et prioriteret område for Fællesskabets bistand. Denne holdning indgår som led i G7- strategien, hvori der er fastlagt en komplementær forbindelse mellem indsatsen for at lukke Tjernobyl og den langsigtede reform af energisektoren i Ukraine. Fællesskabets bistand er koncentreret om omstrukturering af energisektoren, forbedring af effektiviteten inden for produktion af olie, gas og kul samt energibesparende foranstaltninger, for i alt 55 mio. ECU Hvad angår den nukleare energi, deltager EF i den G7-plan, der blev vedtaget i Napoli i 1994. Heri forudses der en samlet aktion med henblik på omstrukturering af den nukleare sektor og navnlig lukningen af Tjernobyl inden for rammerne af det aftalememorandum, der blev undertegnet med Ukraine den 20. 12. 95. Finansieringerne omfatter gavebistand, lån og lokale finansieringer. Det Europæiske Fællesskab har forpligtet sig til at yde 500 mio. ECU til denne aktion, fordelt over tre år (100 mio. fra Tacis og 400 mio. som Euratom-lån). EF's effektive bidrag, som der allerede er truffet afgørelse om: 1994: 25 mio. ECU; 1995: 37,5 mio. ECU; 1996: 37,5 mio. ECU i form af Tacis-bevillinger. 37 c) makrofinansiel bistand: EF udbetalte i 1995 et første lån på 85 mio. ECU til støtte for Ukraines betalingsbalance. Kommissionen er i færd med at gennemføre Rådets afgørelse af oktober 95 om ydelse af et 2. lån på højst 200 mio. ECU. Denne bistand hænger sammen med de fremskridt, der er konstateret på det nukleare område, samt videreførelsen af de økonomiske reformer. Lånet ydes på særligt gunstige finansielle vilkår og er underlagt betingelsen om, at bistandsbyrden deles mellem de internationale donorer. d) humanitær bistand - ECHO finansierede humanitære aktioner i Ukraine for i alt 3,3 mio. ECU i 1994, 0,5 mio. ECU i 1995 og 0,8 mio. ECU i 1996. Disse aktioner med henblik på at rette op på følgerne af atomulykken i Tjernobyl har primært bestået i levering af materiel og lægemidler til opsporing og behandling af cancertilfælde. Ukraine har ligeledes nydt fordel af flerlandeprogrammer (Rusland, Ukraine og Hviderusland) for et beløb på i alt 0,9 mio. ECU i 1994, 1,4 mio. ECU i 1995 og 0,5 mio. ECU i 1996. 2. Bistand fra USA: 1,405 mia. $ fra 1991 til 1995, primært med sigte på at støtte demokratiet, omstrukturering af økonomien, den private sektor, energisektoren samt finansiering i tilknytning til ikke-spredning af kernevåben (403 mio. $ fra 1992 til 96). Dertil kommer 400 mio. $ i form af handelskreditter fra 1992 til 96. Der er forudset en bistand på 225 mio. $ for 1997. 3. Andre bistandskilder (international bistand) - bistand fra Verdensbanken og IMF: 3,5 mia. $ i form af lån siden 1994, heraf 2 mia. $ i 1996; for 1997 er der forudset et betalingsbalancelån på 550 mio. $ samt lån for 200 mio. $ i tilknytning til projekter; der er drøftelser i gang med IMF om et lån på 3,1 mia. $ over 3 år samt en stabiliseringsfond på 1,5 mia. $ i forbindelse med indførelse af en ny mønt. - bistand fra EBRD: i 1995 blev der disponeret over 150 mio. ECU i Ukraine, og i 1996 vil der skulle disponeres over 200 mio. ECU, især i den private sektor. EBRD deltager i finansieringen af aktioner under G7-planen for Tjernobyl samt gennem fonden for nuklear sikkerhed på 200 mio. $ (NSA), der administreres af banken. - lån i tilknytning til reformen af energisektoren og nuklear sikkerhed: godkendt eller under forhandling for perioden 1996-97: Verdensbanken: 1,409 mia. $, EBRD: 975 mio. ECU (pm. : Euratom: 400 mio. ECU). - lån i forbindelse med nedrustning: 234 mio. $ lovet i november 1994 af flere forskellige europæiske lande (omstilling af forsvarsindustrien, personaleuddannelse osv. ), 350 mio. $ som forpligtelse fra USA + 1 mia. $ lovet af USA og Rusland som kompensation (især nukleart brændstof). 38 Bilag IH : ØKONOMISK SITUATION I UKRAINE 1. Økonomisk situation a) Den ukrainske økonomi står over for store udfordringer: overgang til markedsøkonomi fra en planøkonomi med en kraftig forekomst af svær- eller militærindustri med kommandocentraler udenlands; energichok af endnu større omfang end det, de vestlige lande oplevede i 70'erne; tvivl vedrørende afsætningsmuligheder. Disse udfordringer er blevet forværret af mangelen på reformer mellem 1991 og 1994, hvor der fandt en mærkbar tilbagegang sted (aktiviteten var i 1994 faldet til 50% af niveauet i 1990), hyperinflation (over 10 000 % i 93) og budgetunderskud. Hvis uafhængigheden skal bevares, vil det være en afgørende forudsætning, at der gennemføres en vellykket økonomisk overgang, hvilket også er den bekymring, der optager befolkningen mest. b) den makroøkonomiske stabiliseringspolitik, der siden oktober 1994 er blevet ført, har udmøntet sig i reelle resultater: mindskelse af inflationen til 0,1% om måneden i juli 96, nedbringelse af budgetunderskudet til 4,2% i første halvår af 96 samt relativ monetær stabilisering. Imidlertid har der udviklet sig en alvorlig krise i de disponible budgetmidler (1,5 mia. i ubetalt løn til offentlig ansatte i august 96). c) den mikroøkonomi ske liberalisering er i gang (liberalisering af den interne og eksterne interventioner). samhandel, Strukturreformerne (privatisering og omstrukturering af virksomheder, reform af administrationen og af den fiskale sektor) er blevet påbegyndt. og mindskelse prisliberalisering offentlige af EU anerkendte i maj 96, at Ukraine var et land i økonomisk overgang. Det ligger dog endnu bagerst blandt de 28 overgangslande, for hvilke Verdensbanken i juli 96 foretog en undersøgelse vedrørende økonomisk liberalisering og den private sektors andel ("From plan to market"). Det forholder sig nemlig således, at den økonomiske omstrukturering støder på kraftig modstand fra politisk side (konservativt parlament) og af administrativ og korporativ art, og ligeledes hæmmes af befolkningens beskedne levestandard og mangelen på disponibel kapital til investeringer. d) Konjunkturen er fortsat usikker: det faktiske BNP ligger på 42% af niveauet i 1989, produktionen falder fortsat (til under 35% af niveauet i 1990 for industrien og til 65% for landbruget). Disse tal afspejler imidlertid ikke den dynamiske undergrundsøkonomi, som anslås til 50% af BNI og tjenesteydelserne. e) Investeringerne er utilstrækkelige (udenlandske investeringer: ca. 200 mio. $ i 1995, 950 mio. $ i beholdning siden 1989, sammenlignet med 3,9 mia. $ i Rusland), hvilket skal ses på baggrund af, at den økonomiske liberalisering og privatiseringen ikke er afsluttet, og at der hersker usikkerhed om behandlingen (ustabile lovgivningsmæssige rammer, vilkårlig administrativ praksis, mangel på pålidelige handelsdomstole). Denne situation har hidtil forhindret Ukraine i at nyde fordel af et væsentligt bidrag til den økonomiske dynamik. af udenlandske virksomheder f) Befolkningen er kraftigt ramt, hvilket i mærkbar grad mindsker det økonomipolitiske manøvrerum. Reallønnen ligger på 35% af niveauet i 1990 (gennemsnitsløn: 78 $ om måneden, hvilket er lavere end eksistensminimummet, der er anslået til 100 $). I marts 95 39 blev der indført et "socialt sikkerhedsnet", og pensionerne blev i april 96 fordoblet for at give de fattigste grupper en delvis kompensation for indførelsen af markedsmekanismer. For at genoprette tilliden til regeringens økonomiske politik, er det absolut nødvendigt, at lønningerne udbetales til tiden. 2. Situation med hensyn til reformens gennemførelse: - makroøkonomisk stabilisering: mindskelse af budgetunderskuddet (fra 23% af BNI i 1992 til 4,2% i første halvår af 96 (IMF-regnskab). De offentlige udgifter er reduceret fra 58% af BNI i 92 til 40% i 96); indførelse af en stram pengepolitik (begrænset pengeskabelse, fastfrysning af bankkreditter til den private sektor); skattereform (indførelse af moms, lov om selskabsbeskatning). - prisliberaliseringen af især offentlige takster, leje og lejeudgifter (80% af den faktiske pris faktureres), energi og basisvarer er fuldført for virksomhederne og delvis gennemført for privatpersoners vedkommende. Regeringen holdt fra januar 96 op med at dække misligholdte betalinger fra forbrugernes side. Da disse - herunder især virksomhederne - imidlertid stadig ikke betaler deres energiregninger, er leverandørerne ved at akkumulere en betydelig gæld. - liberaliseringen af udenrigshandelen og valutamarkedet et skredet godt frem, selvom der fortsat findes administrative hindringer. Forhandlingerne om Ukraines tiltrædelse af WTO skrider fremad. Den relative stabilisering af landets valuta har betydet, at det i september var muligt at indføre en national mønt, hryvnia'en. - privatiseringen af virksomheder er blevet forsinket på grund af den komplekse fremgangsmåde, der er vedtaget, og den politiske modstand i parlamentet. I juli 96 vedtog dette for fjerde gang et lovforslag, der går imod privatiseringen af hele landbrugsfødevare- industrien. Inden for "småprivatiseringen" er der gjort gode fremskridt: pr. 1 juli 1996 var der privatiseret 33 000 små virksomheder (ud af 45 000) og 2 100 mellemstore og store virksomheder (ud af 8 000). Privatiseringen af jord er fortsat begrænset (33 000 private landbrugsbedrifter, svarende til 1,8% af landets landbrugsareal). De udenlandske investorers adgang er begrænset: i princippet er adgangen sikret ved lov (national behandling), men i virkeligheden støder den på adskillige restriktioner (fortrinsret til ansatte, staten forbeholdt retten til en del af aktierne, korte offentliggørelsesfrister, udelukkelse m. h. t. jord). Der findes ikke noget sekundært marked, og konkursloven er mangelfuld. 1 000 virksomheder er udelukket fra privatiseringsprocessen. Foruden privatiseringen er arbejdsvilkårene i den private sektor fortsat særdeles vanskelige: høj beskatning, som er kompleks og diskriminerende, restriktiv holdning fra administrationens side og afgifter til mafiaen. 3. Regeringen har for 1997 bebudet et omfattende reformprogram, der sigter mod mikroøkonomisk af undergrundsøkonomien i det legale kredsløb. Parlamentet har dog endnu ikke godkendt dette program. Blandt de igangværende eller planlagte foranstaltninger kan nævnes: administrative reformer: forenkling af regeringens organisationsplan, udvikling af liberalisering, genskabelse integration vækst og af 40 satser skattereform beskatningsgrundlag, retsstaten på det økonomiske område (indførelse af konkursret og et pålideligt system med og vedrørende handelsdomstole); opkrævningsmidler med henblik på at forbedre budgetligevægten og mindske undergrundsøkonomiens andel; omstrukturering af statens budget, herunder navnlig mindskelse af økonomiske tilskud og bedre tildeling af ressourcer til udgifter til sundhed og uddannelse, reform af pensionssystemet (bl. a. oprettelse af selvstændige pensionsfonde, der ikke er afhængige af statsbudgettet); reform af det finansielle system (styrkelse af centralbankens uafhængighed, indførelse af en pålidelig ordning for regulering af og tilsyn med bankvirksomhed), udvikling af børs- og obligationsmarkedet med henblik på at mobilisere den indenlandske opsparing og de udenlandske investeringer; videreførelse af privatiseringen jord og handel sakti ver), nedlukning af underskudsgivende miner, videreførelse af den handelsmæssige liberalisering, forbedring af de udenlandske produkters og investeringers adgang til det ukrainske marked, tilvejebringelse af de lovgivnings- og forskriftsmæssige betingelser for tiltrædelse af WTO. (store virksomheder, 4. Nøgletal for den ukrainske økonomi: BNP: 44,3 mia. $ i 96. Det faktiske BNP faldende siden 1989 (- 40% fra 1989 til 1993, -24,3% i 1994, -12% i 1995, - 8% forventet i 96). Undergrundsøkonomi anslået til 50% af BNP. IMF forudser et genopsving i 1997 (+3%). Produktion: konstant faldende siden 1990. Den reelle industriproduktion ligger 35% og landbrugsproduktionen 65% under niveauet i 1990. Inflationen er i klar tilbagegang: 2% om måneden i september 96. Den årlige inflation er faldet fra 375% i 1995 (første år uden hyperinflation) til 45% i 96. Udenrigshandel: SNG 61%; EF 14,9%; USA 5,7%; se bilag IV. Betalingsbalance: Underskud på 5,7 mia. $ i 95 i tilknytning til energiimporten; underskud på 3,2 mia. $ forudset for 1996 og på 3,6 mia. $ for 97, før international finansiering. Udlandsgæld i forbindelse med energiproblemet: 4 mia. $ til Rusland (aftale om gældsomlægning gik igennem i februar 95), 500 mio. $ til diverse kreditorer i 95. Beskæftigelse: Det officielle arbejdsløshedstal er lavt (1%). I en nylig ILO- undersøgelse vurderes den skjulte arbejdsløshed til 34% (orlov uden løn, nedsat arbejdstid). Almindeligvis sikres livets ophold gennem ekstrajobs. Beskæftigelsesstruktur: landbrug: 20%. 41 Bilag IV : HANDELS- OG INVESTERINGSANLIGGENDER MELLEM EF OG UKRAINE 1. Fordeling af Ukraines udenrigshandel: SNG 61%, EF 15% USA 5,7% Ukraine har i væsentlig grad omlagt sine handelsforbindelser siden 1991. Det har øget eksporten til Vesten og har nu en positiv handelsbalance i almindelighed, men dog ikke med EF. Ukraine er dog fortsat meget afhængig af SNG-landene og har et betydeligt underskud (-2,8 mia. USD i 1995, 4,5 mia. USD i 1996) hovedsagelig som følge af energiimport. EF er allerede Ukraines største handelspartner uden for SNG med en andel af ukraines udenrigshandel på 15%. EF's voksende positive handelsbalance er et problem for Ukraine, men EF's import er også stigende (+35% i 1994, +15% i 1995). Det er fire gange så meget som tallene for USA. Handelen med EF omfatter i hovedsagen værktøjsmaskiner, elektriske maskiner (EF-eksport), stål og metal, malm, kemiske produkter og tekstilvarer (EF- import). Handelsdataene skal tages med forsigtighed, da de kun afspejler en del af realiteterne. Der forekommer en stor del uregistreret handel og byttehandel (ca. 30%). Seneste EF-Ukraine handelsdata (i mio. ecu. 12 medlemsstater) EF-import EF-eksport EF-handelsbalance 1993 934,6 1 474,8 +540 1994 1 253,6 1 667,7 +414 1995 1 452,6 (+15,6%) 2 061,8 (+23,6%) +609 (+47%) 15 medlemsstater (1995): import: 1 518,7 mio. ecu, eksport: 2 214 mio. ecu, balance: +695,2 mio. ecu. 2. Handelslovgivning: Den ukrainske handel var i princippet liberaliseret (ingen statshandel længere, afskaffelse af toldforanstaltninger og eksportkontingenter, afskaffelse af importkontingenter). Men der består et kraftigt pres fra visse ministeriers side for en strategi baseret på eksportstøtte og importsubstitution for at beskytte indenlandske produkter. Administrationen er derfor generelt indstillet på at forhindre frihandel. Blandt de fortsatte konkrete foranstaltninger kan nævnes vejledende eksportpriser, importlicensordninger for nogle produkter, som indebærer en besværlig og ofte vilkårlig administrativ kontrol. Der blev endog for nylig genindført eksporttold for visse produkter så som jernholdigt skrot og nonferro-metaller; efter en henvendelse fra EF lovede de ukrainske myndigheder hurtigt at afskaffe den. Sådanne eksportrestriktioner skaber en uimelig fordel for indenlandske producenter, da de har adgang til subsidierede råvarer, og de kan forsikre industriomstruktureringsprocessen. De er i strid med WTO's regler og med betingelsen for EF's makrofinansielle lån om, at der ikke må ske noget omslag i den liberaliserede handel og prisordningen. Fællesskabets mål er at fa afskaffet disse handelsrestriktioner, og det vil betragte et omslag fra liberalisering som noget meget negativt. 3. Verserende spørgsmål i de bilaterale handelsforbindelser - Der kommer tilbagevendende klager fra de ukrainske myndigheder over, at EF-handelen ikke er åben nok. Der henvises til EF-positive handelsbalance, til områder af handelen, der 42 er genstand for kvantitative lofter som feks. stål, tekstilvarer, landbrugsprodukter samt tillige til antidumpingpolitikken. - EF er urolig over de utilfredsstillende markedsadgangsbetingelser i Ukraine for EF- produkter og -tjenesteydelser, idet europæiske virksomheder udsættes for talrige problemer med adgang til markedet som feks. toldbeskyttelse, diskriminerende punktafgiftsordninger, tekniske hindringer så som uigennemsigtige eller diskriminerende prøvnings- og certificeringskrav, ren lovgivningsmæssig diskrimination så som den nye lov om offentlige indkøb, som udelukker udenlandske leverandører. Disse emner blev drøftet indgående med en udveksling af argumenter på Det Blandede Udvalgs møde i maj, og Kommissionen gik i september 1996 med til at nedsætte en fælles arbejdsgruppe til at se nærmere på, hvordan handelsforbindelserne kunne forbedres. 4. Detaljeret beskrivelse af de bilaterale handelsanliggender i) anliggender vedrørende markedsadgang i EF for ukrainske produkter a) EF's positive handelsbalance: stigningen i EF-importtallene antyder, at EF- markedsadgangen ikke er så restriktiv. Et handelsoverskud er et normalt fænomen i forbindelse med økonomier under omstilling, da de endnu ikke har en produktion, der kan konkurrere på vestlige markeder. Den konstant faldende tendens i den ukrainske industriproduktion siden 1990 antyder, at der i vid udstrækning består et industriproblem. Desuden har EF gjort store handelsindrømmelser (mestbegunstigelsesbehandling, den generelle præferenceordning). b) stålprodukter: den gældende aftale om handel med stålprodukter, der blev undertegnet i januar 1995 (for to år og forlænget til juni 1997), omfatter en forhøjelse på 35% af stålkontingenterne i 1995 og 15% i 1996. Kontingenterne for 1995 er fuldt ud opbrugt for flade varer men ikke for lange varer. Kommissionen havde sine første drøftelser om en ny aftale med de ukrainske myndigheder i oktober 1996 inden for rammerne af EKSF- kontaktgruppen; den vil indlede forhandlingerne om en ny EKSF-aftale den 28. -29. november 1996 (se sidste del af hoveddokumentet). c) tekstilvarer: med den nye aftale, der blev indgået med Ukraine i november 1995, opretholdes de bestående kvantitative lofter, undtagen for fem tekstilkategorier, som er blevet afskaffet. Kontingentet blev forhøjet med 20%. Dette må betragtes som værende et godt resultat for Ukraine. Tekstilhandelen med Ukraine voksede kraftigt i 1994 med et mindre overskud for EF: EF- import = 117,8 mio. ecu, eksport = 124 mio. ecu, overskud = 6,2 mio. ecu ned fra 15,5 mio. ecu. d\ GSP: kritikken af GSP kan hovedsagelig tilskrives manglende forståelse hos de ukrainske mndigheder af, hvordan GSP-ordningen fungerer, og hvilke muligheder den byder på. Kommissionen har derfor i Det Blandede Udvalg foreslået at afholde et informationsseminar. Hvad angår substansen, er Rådet blevet forelagt et forslag til revision af præferenceniveauerne med en nedsættelse på 50% af præferencerne for produkter i kapitel 12 og udelukkelse af disse produkter i 1999. Der forventes ingen ændringer for industriprodukter. 43 e) antidumpingpolitik: antidumping er et tilbagevendende emne for de ukrainske myndigheder, som bliver ved med at pege på de "negative" virkninger af antidumpingpolitikken i forbindelse med EF's handelsåbning. Kommissionen har redegjort for sin holdning i Det Blandede Udvalg i maj 1996: antidumpingpolitikken udgør en integrerende del af de multilaterale handelsregler, og sålænge Ukraine ikke er anerkendt som en markedsøkonomi, gælder reglerne om beregning af den faktiske værdi svarende til statshandelsøkonomier. Kommissionen anførte til gengæld i maj 1996 over for de ukrainske myndigheder, at der var mulighed for individuel behandling af producenter, som var i stand til at bevise, at de opererede uden indblanding fra de offentlige myndigheder. ii) anliggender vedrørende markedsadgang -tienstevdelser i Ukraine for EF-produkter og Dette er et større spørgsmål for EF, da europæiske virksomheder udsættes for talrige problemer med hensyn til markedsadgang. De ukrainske myndigheder fik på mødet i Det Blandede Udvalg i maj udleveret et udtømmende notat om handelshindringerne i Ukraine. Dette problem med markedsadgang for EF-produkter er indbyrdes forbundet med adgangen for udenlandske investeringer. Årsagen er den samme i begge tilfælde, nemlig manglende forståelse for de fri markedsøkonomiske principper, tilbageholdenhed med at tillade konkurrence og kontradiktoriske reguleringsbeslutninger. Følgerne er også indbyrdes forbundet: de virker afskrækkende på potentielle udenlandske investorer, og manglen på konkurrence og udenlandske investeringer forsinker opsvinget i den ukrainske økonomi. Kommissionen mener, at den ukrainske økonomi selv har interesse i, at disse hindringer fjernes, da de hæmmer landets integration i verdensøkonomien. De er desuden i strid med PCA og WTO-reglerne, og Ukraine vil blive forpligtet til at afskaffe dem. Fællesskabet har tilbudt støtte hertil med faglig bistand, som det allerede er tilfældet med Tacis-bistanden til Derzstandardt og processen for tiltrædelse af WTO. Vigtigste hindringer § toldbeskyttelse: flere toldsatser er blevet hævet i de seneste måneder, hvorimod en standstill ville have været hensigtsmæssig under WTO-forhandlingerne, og underretning af EF ville have været ønskelig. § diskrimerende punktafgiftsordninger. Mange punktafgiftssatser virker diskriminerende for importerede varer. Det er i strid med princippet om national behandling af varer (interimsaftalen). § tekniske hindringer, som feks. uigennemsigtige eller diskriminerende prøvnings- og certificeringskrav. Her kan nævnes særskilt certificering af reservedele til allerede certificerede typer motorkøretøjer. Det er usædvanligt og unyttigt og tillige i strid med princippet om national behandling af varer (interimsaftalen). § diskrimination via lovgivningen, som feks. den nye lov om offentlige indkøb, som udelukker udenlandske leverandører. Det er i strid med princippet om national behandling af virksomheders drift (artikel 30 i PCA, når den er ratificeret) og WTO-reglerne. Den ukrainske delegation i Det Blandede Udvalg har oplyst, at loven er til revision, således at udenlandske leverandører også far adgang. Et andet tilfælde er afgifter på luftfartstjenesteydelser. Ukraine anvender en diskriminerende afgift for udenlandske selskaber, der opererer en rute til og fra Ukraine, når den ikke drives 44 af det ukrainske selskab. En sådan afgift er i strid med de almindeligt accepterede luftfartspolitiske principper og hæmmer en udvikling af luftfartsydelser med Ukraine. Den ukrainske delegation i Det Blandede Udvalg henviste til en plan for prioriterede foranstaltninger vedrørende Ukraines tiltrædelse af WTO, som blev godkendt af ministerrådet den 18. marts 1996, og som navnlig forudser, at den ukrainske lovgivning skal bringes i overensstemmelse med WTO-reglerne, hvad angår importlicensordninger, offentlige indkøb og intellektuel ejendomsret, men der er ikke fastsat nogen tidsfrist for dens gennemførelse. iii) WTO : udsigterne for Ukraines ansøgning Processen for Ukraines tiltrædelse af WTO er i gang med støtte i faglig bistand fra Tacis. Blandt de problemer, som WTO rejste sidste år, kan nævnes landets store aghængighed af byttehandel (i øjeblikket 30% af Ukraines udenrigshandel), særlig inden for landbrug, statsmonopolernes rolle, eksportrestriktioner og høje importbarrierer. Der blev i december 1993 nedsat en WTO-arbejdsgruppe til at bestemme betingelserne for Ukraines optagelse, og denne mødtes for tredje gang i juni 1996 for at undersøge Ukraines handelspolitik. På dette sidste møde drøftede man toldsatsstrukturen i Ukraine samt markedsadgangen i Ukraine for varer og tjenesteydelser. Om førstnævnte emne gav Ukraine et tilbud med et ret højt toldsatsniveau, der ville skulle nedsættes til 14% på et vægtet grundlag indtil 2005. 5. Investeringsundersøgelse: udviklingen i investeringsstrømmene og den gældende investeringslovgivning i Ukraine lidt med hensyn til privatisering, og fordi Dette er et vigtigt spørgsmål for EF og burde også være det for Ukraine, da investeringer er af grundlæggende betydning for en befordring af omstruktureringen af økonomien. (Investeringsfremme og -beskyttelse er omhandlet i artikel 54 i PCA). Kommissionen er urolig over, at de undelandske investeringer fortsat er for ringe i Ukraine (en tilstrømning af direkte udenlandske investeringer sidste år af størrelsesordenen 150-200 mio. USD), fordi lovgivningen og der er sket meget beskatningsbestemmelserne fortsat betragtes som uforudsigelige. Det bringer de samlede udenlandske direkte investeringer siden 1989 op på 950 mio. USD, heraf ca. 80% i form af udstyr, og joint ventures mellem Ukraine og G7-lande tegner sig for en betydelig del heraf. Den nye lov om ordningen for udenlandske investeringer, som blev godkendt af Werchowna Rada i marts 1996 byder tilsyneladende ikke på passende bestemmelser og garantier, der kan tiltrække udenlandske investeringer. Der er for mange undtagelser i denne lov, som rejser tvivl om dens reglers pålidelighed og troværdighed med hensyn til national behandling af udenlandske direkte investeringer, skatte- og toldprivilegier, beskyttelse på længere sigt at udenlandske direkte investeringer og hjemtagelse. Der kan forventes visse forbedringer som følge af den foreslåede oprettelse af det nationale agentur for fremme af udenlandske investeringer og politisk pres udefra, feks. fra vestlige erhvervsgrupper, herunder den europæiske erhvervsklub, der er baseret i Kiev. Med mindre der sker et radikalt omslag i tankegang, som giver sig udtryk i ny gennemsitig lovgivning, vil insidermentaliteten og den monopolistiske holdning fortsætte med at afskrække udenlandske investorer og således forsinke den nødvendige omstrukturering og modernisering af den ukrainske økonomi betydeligt. 45 Bilag V: NUKLEAR SIKKERHED I UKRAINE Dette er en prioritet for Fællesskabet som led i den globale reform af energisektoren i Ukraine. Bistanden til forbedring af den nukleare sikkerhed berører hovedsagelig reaktorer af VVER-typen, som er i drift, på basis af programmet for bistand på stedet, styrkelse af sikkerhedsmyndigheden og støtte til Tjernobyl på stedet. i) Aftalememorandummet om nedlukningen af Tjernobyl-kernekraftværket, der blev undertegnet den 21. december 1995, er en politisk aftale mellem G7 og Ukraine til støtte af præsident Kutsjmas beslutning om at lukke Tjernobyl kernekraftværket i 2000. - Det samarbejde, der er omhandlet i aftalememorandummet, vedrører: omstrukturering af el-sektoren, et energi investeringsprogram, nuklear sikkerhed og en plan for imødegåelse af de sociale konsekvenser. Aftalememorandummet indeholder en liste over specifikke projekter, som skal gennemføres, nemlig sarkofagen, opgradering på kort sigt af Tjernobyls enhed 3, forberedelser til nedlukningen af enhed 1-3, ny el-produktionskapacitet til erstatning af Tjernobyl. - Aftalememorandummet indeholder desuden bestemmelser om de finansielle ressourcer. De aftalte principper for eventuel vestlig finansieringsbistand til supplering af de indenlandske ukrainske ressourcer er som følger: indtægtsgivende projekter skal finansieres med lån, ikke-indtægtsgivende projekter vil kunne finansieres med gavebistand. Tallene i aftalememorandummet for den vestlige finansielle støtte er: 1 809 mio USD som lånefinansiering, 498 mio. USD som gavebistand. Disse tal gælder lån og gavebistand, hvorom der på tidspunktet for aftalememorandummets undertegnelse var afgivet et fast tilsagn, eller som ville kunne tilvejebringes fra G7-medlemmerne (herunder Tacis og Euratom), fra Verdensbanken og fra EBRD til områder omfattet af aftalememorandummet. Tallene omfatter ikke beløb til sarkofagen. - På G7-topmødet i Moskva den 26. april 1996 bekræftede G7-lederne og præsident Kutsjma, at aftalememorandummet skulle gennemføres i alle enkeltheder. De bestemte desuden, at der skulle finde specifikke drøftelser sted vedrørende sarkofagen, når EF's Tacis-finansierede undersøgelse var afsluttet (inden udgangen af 1996). ii) Det Europæiske Fællesskab bidrager aktivt til gennemførelsen af aftalen og er stærkt indstillet på, at fristerne skal overholdes. På basis af de forundersøgelser, der er finansieret af EF med 100 mio. ecu (1994: 25 mio. ecu, 1995: 37,5 mio. ecu, 1996: 37,5 mio ecu, vil der i 1997 inden for G7 tages tilling til supplerende finansiering pr. projekt. De ukrainske bidrag, der er omhandlet i aftalememorandummet, skal også konkretiseres. Der er to foranstaltninger af særlig betydning for Fællesskabet i perioden indtil medio 1997 for at sikre et fast og betingelsesløst tilsagn fra Ukraine om lukning af Tjernobyl-værket i 2000. Det drejer sig om finansiering af færdiggørelsen af to reaktorer, der er under opførelse, og de nødvendige foranstaltninger til at garantere sikkerheden ved sarkofagen. - Hvad angår færdiggørelsen af de to reaktorer, skal 70% af investeringen (ca. 1 000 mio. USD) dækkes med Euratom-lån (op til 400 mio. ecu) og lån fra EBRD. Forberedelserne til finansieringsafgørelserne er under vejs. Der skal udvises den største omhu i sikkerhedsmæssig, økonomisk, miljømæssig og finansiel henseende. EBRD og Kommissionen har aftalt at pålægge et panel af eksperter at fremkomme med en ny investeringsanalyse over de laveste omkostninger. Den fornødne finansielle omhu kommer til at afhænge af Ukaines beslutninger vedrørende kernekraftsektoren, hvori det skal sikres, at låntageren er i stand til at tilbagebetale lånene. Ifølge planlægningen skal lånebeslutningerne forelægges Kommissionen og EBRD's bestyrelse medio 1997. 46 - Hvad angår sarkofagen, vil en Tacis-undersøgelse, der gennemføres af eksperter fra EF og Ukraine med deltagelse af amerikanske og japanske eksperter, udmunde i forslag til foranstaltninger på kort og lang sigt ved udgangen af 1996. På basis af resultaterne af denne undersøgelse vil G7 skulle drøfte eventuelle problemer med Ukraine. Det forventes, at omkostningerne herved kommer til at beløbe sig til flere hundrede tusinde ecu over de næste 10 år. Der er i øjeblikket ikke indkredset nogen rede finansieringskilde. Spørgsmålet skal dog drøftes af G7 i de kommende måneder, særlig i 1997, hvor formanskabet i G7 overtages af USA (se sidste del af hoveddokumentet). 47 FINANSIERINGSOVERSIGT De foreslåede foranstaltninger har ingen særlige budgetmæssige implikationer. Forslagene vedrørende Fællesskabets bistand er dækket af budgetpost B7-52: fagligt samarbejde med det tidligere Sovjetunionens uafhængige stater (Tacis-programmet). Bevillinger opført på budgetposten for Ukraine for regnskabsåret 1996: 38,5 mio. ecu, Tacis-bidrag til EU/G7-planen for nedlukning af Tjernobyl: 37,5 mio. ecu. Hertil kommer foranstaltninger i forbindelse med de tematiske programmer: Demokrati, nuklear sikkerhed, mellemstatslige programmer osv. , der anslås til 32 mio. ecu. G7 skal i øvrigt tage stilling til finansieringen af Tjernobyl-sagen i 1997. Den eventuelle makrofinansielle bistand for 1997 skal Rådet træffe afgørelse om (for 15% af det beløb, der endnu skal fastlægges, skal der stilles sikkerhed via budgettet). il 9- ISSN 0254-1459 KOM(96) 593 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 Katalognummer : CB-CO-96-608-DA-C ISBN 92-78-11834-6 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg