title: Komisijas Regula (EK) Nr. 2214/96 (1996. gada 20. novembris) par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem: SPCI apakšindeksu pārsūtīšana un izplatīšanaDokuments attiecas uz EEZ.

text: 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 53 31996R2214 L 296/8 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 21. 11. 1996. KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2214/96 (1996. gada 20. novembris) par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem: SPCI apakšindeksu pārsūtīšana un izplatīšana (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) 2494/95 (1995. gada 23. oktobris) par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (1), tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2494/95 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu katrai dalībvalstij jāizveido saskaņotie patēriņa cenu indeksi (SPCI), sākot ar indeksu 1997. gada janvā- rim; ir tā kā Regulas (EK) Nr. 2494/95 9. pantā noteikts dalībvalstīm apstrādāt ievāktos datus, lai izveidotu SPCI, kas ietver COICOP (individuālā patēriņa veidu klasifikācija) kategorijas; tā kā ir jāpielāgo šīs kategorijas; tā kā Regulas (EK) Nr. 2494/95 11. pantā noteikts, ka Komisija (Eurostat) publicē SPCI un atbilstīgos apakšindeksus; tā kā šiem apakšindeksiem jābūt konkretizētiem; 2. pants Definīcijas Šajā regulā “SPCI apakšindeksu” definē kā cenu indeksu jebku- rai izdevumu kategorijai, kas uzskaitīta šīs regulas I pielikumā un izskaidrota II pielikumā. Tās pamatojas uz COICOP/SPCI klasifikāciju (individuālā patēriņa veidu klasifikācija, pielāgota SPCI vajadzībām) (3). “Izplatīšana” attiecas uz datu nodošanu atklātībai jebkurā formā. 3. pants Apakšindeksu izveide un pārsūtīšana Dalībvalstis katru mēnesi izveido un Komisijai (Eurostat) pārsūta visus apakšindeksus (I pielikums), kuru īpatsvars atbilst vairāk nekā vienai tūkstošdaļai no kopējiem izdevumiem, ko ietver SPCI (4) Kopā ar 1997. gada janvāra indeksu dalībvalstis Komi- sijai (Eurostat) iesniedz arī atbilstīgu vērtēšanas informāciju un dara to arī pēc tam visos gadījumos, kad maina vērtēšanas struktūru. tā kā vajadzīgi īstenošanas pasākumi, lai nodrošinātu SPCI salī- dzināšanas (EK) Nr. 2494/95 saskaņā ar Regulas iespējas 5. panta 3. punktu; 4. pants Apakšindeksu izplatīšana tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom (2) izveidotā Statistikas programmu komiteja (SPK); tā kā ir notikusi apspriede ar Eiropas Monetāro institūtu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2494/95 5. panta 3. punktu un tas ir sniedzis pozitīvu atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Mērķis Šīs regulas mērķis ir ieviest saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI) apakšindeksus, kurus dalībvalstis izveido katru mēnesi un iesniedz Komisijai (Eurostat), kas tos pārsūta un izplata. (1) OV L 257, 27. 10. 1995. , 1. lpp. (2) OV L 181, 28. 6. 1989. , 47. lpp. Komisija (Eurostat) izplata SPCI apakšindeksus kategorijām, kas uzskaitītas I pielikumā, pieņemot 1996. gadu par 100. 5. pants Kvalitātes kontrole Dalībvalstis pēc Komisijas (Eurostat) lūguma sniedz tai informā- ciju par preču un pakalpojumu sadali pa I un II pielikuma izde- lai būtu iespējams vumu kategorijām pietiekamā apjomā, novērtēt atbilstību šai regulai. 6. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. (3) Komisijas Regulas (EK) Nr. 1749/96 (1996. gada 9. septembris) par sākotnējiem īstenošanas pasākumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (OV L 229, 10. 9. 1996. , 3. lpp. ) I pielikums. (4) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1749/96 3. pantu. 54 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1996. gada 20. novembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Yves–Thibault DE SILGUY 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 55 I PIELIKUMS SPCI APAKŠINDEKSI PĀRTIKA UN BEZALKOHOLISKIE DZĒRIENI Pārtika Maize un labība Gaļa Zivis Piens, siers un olas Eļļas un tauki Augļi Dārzeņi, ieskaitot kartupeļus un citus bumbuļaugus Cukurs, ievārījums, medus, sīrupi, šokolāde un konditorejas izstrādājumi Citi pārtikas produkti Bezalkoholiskie dzērieni Kafija, tēja un kakao Minerālūdens, limonāde un sulas ALKOHOLISKIE DZĒRIENI UN TABAKA Alkoholiskie dzērieni Stiprie alkoholiskie dzērieni Vīns Alus Tabakas izstrādājumi APĢĒRBS UN APAVI Apģērbs Audumi Gatavi apģērbi Citi apģērbi un apģērba aksesuāri Apģērbu ķīmiskā tīrīšana, remonts un noma Apavi, ieskaitot remontu MĀJOKĻA ĪRE, ŪDENS, ELEKTRĪBA, GĀZE UN CITS KURINĀMAIS Faktiskā īre par mājokli Regulāra mājokļa uzturēšana un remonts Preces regulārai mājokļa uzturēšanai un remontam Pakalpojumi regulārai mājokļa uzturēšanai un remontam Citi ar mājokli saistīti pakalpojumi Elektrība, gāze un citas degvielas Elektrība Gāze Šķidrais kurināmais Cietais kurināmais Karstais ūdens, tvaiks un ledus 01. 01. 1 01. 1. 1 01. 1. 2 01. 1. 3 01. 1. 4 01. 1. 5 01. 1. 6 01. 1. 7 01. 1. 8 01. 1. 9 01. 2 01. 2. 1 01. 2. 2 02. 02. 1 02. 1. 1 02. 1. 2 02. 1. 3 02. 2 03. 03. 1 03. 1. 1 03. 1. 2 03. 1. 3 03. 1. 4 03. 2 04. 04. 1 04. 3 04. 3. 1 04. 3. 2 04. 4. A 04. 5 04. 5. 1 04. 5. 2 04. 5. 3 04. 5. 4 04. 5. 5 56 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. 05. 05. 1 05. 1. 1 05. 1. 2 05. 1. 3 05. 2. 05. 3 MĀJAS APRĪKOJUMS, MĀJSAIMNIECĪBAS PIEDERUMI UN MĀJAS REGULĀRA UZTURĒŠANA Mēbeles, aprīkojums un apdare, paklāji un citi grīdas segumi, kā arī remonts Mēbeles un aprīkojums Paklāji un citi grīdas segumi Mēbeļu, aprīkojuma un grīdas segumu remonts Mājsaimniecības tekstilmateriāli Apkures un ēdiena gatavošanas ierīces, ledusskapji, veļas mazgājamās mašīnas un citas lielas mājsaimniecības ierīces, ieskaitot uzstādīšanu un remontu 05. 3. 1/2 Lielas mājsaimniecības ierīces, elektriskas vai neelektriskas, un mazas elektriskas mājsaimniecības ierīces 05. 3. 3 Mājsaimniecības ierīču remonts 05. 4 05. 5 05. 6 05. 6. 1 05. 6. 2 06. A 07. 07. 1 07. 1. 1 07. 1. 2/3 07. 2 07. 2. 1 07. 2. 2 07. 2. 3 Stikla trauki, galda piederumi un mājturības piederumi Darbarīki un iekārtas mājai un dārzam Preces un pakalpojumi regulārai mājsaimniecības uzturēšanai Īslaicīgas lietošanas mājsaimniecības preces Mājās sniegti pakalpojumi un mājas uzkopšanas pakalpojumi VESELĪBA: Medicīnas un farmācijas preces un terapijas ierīces un iekārtas, par ko maksā patērētājs un kas nav atmaksājami izdevumi TRANSPORTS Transportlīdzekļu iegāde Jaunas un lietotas automašīnas Motocikli un velosipēdi Personīgo transportlīdzekļu ekspluatācija Rezerves daļas un piederumi Degviela un smēreļļas Uzturēšana un remonts 07. 2. 4. A Citi ar personīgajiem transportlīdzekļiem saistīti pakalpojumi 07. 3 07. 3. 1. A 07. 3. 2. A 07. 3. 3. A 07. 3. 4. A 07. 3. 5. A 07. 3. 6. A 08. 08. 1 08. 1. 1 08. 1. 2/3 09. 09. 1 09. 1. 1 09. 1. 2 09. 1. 3 09. 1. 4 09. 1. 5 Pārvadājumu pakalpojumi Pasažieru dzelzceļa pārvadājumi Pasažieru autopārvadājumi Pasažieru gaisa pārvadājumi Pasažieru jūras un iekšzemes ūdensceļu pārvadājumi Citi pirkti pārvadājumu pakalpojumi Kombinētās biļetes SAKARU LĪDZEKĻI Sakaru līdzekļi Pasta pakalpojumi Telefona un telefaksa iekārtas un pakalpojumi ATPŪTA UN KULTŪRA Iekārtas un piederumi, ieskaitot to remontu Iekārtas skaņas un attēlu uztveršanai, ierakstīšanai un reproducēšanai Fotografēšanas un kinematogrāfijas iekārtas un optiskie instrumenti Datu apstrādes iekārtas Citas lielas ilglaicīgas lietošanas preces atpūtai un kultūrai Spēles, rotaļlietas un preces vaļaspriekam, iekārtas sportam, kempingam un atpūtai svaigā gaisā 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 57 09. 1. 6 09. 1. 7 09. 1. 8 09. 1. 9 09. 2. A 09. 3 09. 4 10. A 11. 11. 1 11. 1. 1 11. 1. 2 11. 2 12. 12. 1 12. 1. 1 12. 1. 2 12. 2 12. 4. A 12. 4. 2. A 12. 4. 4. A 12. 5. A 12. 6 Skaņas un attēlu ierakstīšanas līdzekļi Dārzkopība Mājdzīvnieki Atpūtas un kultūras iekārtu remonts un piederumi Atpūtas un kultūras pasākumi Avīzes, grāmatas un kancelejas preces Kompleksi atpūtas pakalpojumi IZGLĪTĪBA — par ko parasti patērētāji dalībvalstīs maksā VIESNĪCAS, KAFEJNĪCAS UN RESTORĀNI Sabiedriskā ēdināšana Restorāni un kafejnīcas Ēdnīcas Apmešanās vietu pakalpojumi DAŽĀDAS PRECES UN PAKALPOJUMI Ķermeņa kopšana Frizētavas — saloni un skaistumkopšanas iestādes Ierīces un preces ķermeņa kopšanai Citas personīgās lietošanas preces Apdrošināšana Ar mājvietu saistītā apdrošināšana — mantas apdrošināšana Ar transportu saistītā apdrošināšana — automašīnas apdrošināšana Citur neminēti bankas pakalpojumi Citi pakalpojumi 58 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. SPCI APAKŠINDEKSU IZSKAIDROJUMS: SĪKS IZKLĀSTS PĒC IEDAĻAS (divu ciparu līmenis), GRUPAS (trīs ciparu līmenis) UN KATEGORIJAS (1) (četru ciparu līmenis) (2) II PIELIKUMS 01. PĀRTIKA UN BEZALKOHOLISKIE DZĒRIENI 01. 1 Pārtika Šeit norādītos produktus parasti pērk lietošanai mājas apstākļos. Tāpēc šajā grupā neietilpst produkti, ko parasti tirgo tūlītējam patēriņam, tādi kā sviestmaizes, karstmaizes, saldējums u. c. (11. 1. 1). Neietilpst arī pagatavotie ēdieni, kas domāti līdznešanai, kā arī pagatavoto ēdienu izplatītāju un piegādātāju produkti, pat ja tos piegādā patērētājam uz mājām (11. 1. 1). Produkti, kas tiek pārdoti īpaši kā lolojumdzīvnieku pārtika, ietilpst šajā grupā (09. 1. 8). 01. 1. 1 Maize un graudaugi (ND) — Rīsi jebkādā veidā, ieskaitot arī gadījumus, kad tie pagatavoti kopā ar gaļu, zivīm, jūras dzīvniekiem vai dārzeņiem — Kukurūza, kvieši, mieži, auzas, rudzi vai citi graudaugi graudu, miltu vai putraimu veidā — Maize un citi miltu izstrādājumi, kā rīvmaize, sausiņi, grauzdēta maize, cepumi, piparkūkas, vafeles un smalkmaizītes — Konditorejas izstrādājumi, kā kūkas, tortes, pīrāgi, pildītas mīklas ēdieni un picas — Makaronu izstrādājumi jebkādā veidā, ieskaitot tādus, kas satur gaļu, zivis, jūras dzīvniekus, sieru vai dārzeņus — Citi produkti, kā iesals, iesala milti, iesala ekstrakts, kartupeļu ciete, tapioka, sāgo, citas cietes, graudaugu pārtikas produktu sastāvdaļas (kukurūzas pārslas, auzu pārslas u. c. ) un homogenizēta zīdaiņu pārtika, diētiskie produkti un kulinārijas sastāvdaļas, kas balstītas uz miltiem, cietes vai iesala ekstrakta Ietver: tvaicētus mannas putraimus un citus miltu ēdienus, ko gatavo ar gaļu, zivīm, jūras dzīvniekiem vai dārzeņiem; maisījumus un mīklas maizes produktu vai konditorejas izstrādājumu gatavošanai. Neietver: gaļas pīrāgus (01. 1. 2); zivs pīrāgus (01. 1. 3); saldo kukurūzu (01. 1. 7); homogenizētu zīdaiņu barību, diētiskos produktus un kulinārijas sastāvdaļas, kuru sastāvā ir vismaz 50 % kakao (01. 1. 8). 01. 1. 2 Gaļa (ND) — Svaiga, dzesēta vai saldēta gaļa: — liellopu, aitas, kazas un cūkas gaļa, — mājputni un mājputnu ēdamie subprodukti, — zaķi, truši un medījums (brieži, mežacūkas, fazāni, rubeņi u. c. ), — zirgi, mūļi, ēzeļi, kamieļi un līdzīgi, — svaigi, dzesēti vai saldēti ēdami gaļas subprodukti — žāvēta, sālīta vai kūpināta gaļa un ēdami gaļas subprodukti (desiņas, žāvēta desa, speķis, šķiņķis, pastēte u. c. ), — cita veida konservēta vai apstrādāta gaļa un gaļas izstrādājumi (gaļas konservi, gaļas ekstrakti, gaļas sulas, gaļas pīrāgi u. c. ) Ietver: jūras zīdītāju (roņu, valzirgu, vaļu u. c. ) gaļu un ēdamus gaļas subproduktus. Neietver: miltu izstrādājumus, kas satur gaļu (01. 1. 1); vardes, jūras un sauszemes gliemežus (01. 1. 3); zupas, kas satur gaļu (01. 1. 9); cūku taukus un citu dzīvnieku ēdamos taukus (01. 1. 5). (1) Vairākumā kategoriju ietilpst vai nu preces, vai pakalpojumi. Kategorijas, kurās ietilpst preces, tiek apzīmētas ar (ND), (SD) vai (D), norādot, ka tās ir attiecīgi “īslaicīgas lietošanas”, “ar ierobežotu lietošanas laiku” vai “neierobežotu lietošanas laiku”. (S) apzīmē katego- rijas, kurās ietilpst “pakalpojumi”. Dažās kategorijās ir gan preces, gan pakalpojumi, jo ir sarežģīti tos sadalīt precēs un pakalpojumos. Šādas kategorijas parasti apzīmē ar (S), jo par galveno tiek uzskatīta pakalpojumu daļa. (E) norāda “enerģētika”, bet (VEA) — “sezonas preces” (2) Pamatojoties uz COICOP klasifikācijas galīgo projektu, ko pieņēma ANO/EEK, ESAO un Eiropas Kopienu Statistikas biroja kopējā sanāksmē par tautsaimniecības pārskatiem, kura notika Ženēvā no 1996. gada 30. aprīļa līdz 3. maijam. 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 59 01. 1. 3 Zivis (ND) (VEA) — Svaigas, atdzesētas vai saldētas zivis — Svaigi, dzesēti vai saldēti jūras dzīvnieki (vēžveidīgie, vēžveidīgos, sauszemes un jūras gliemeži, vardes) ieskaitot sauszemes krabjus, moluskus un citus — Žāvētas, kūpinātas vai sālītas zivis un jūras dzīvnieki — Citādi konservētas vai apstrādātas zivis un jūras dzīvnieki un zivju un jūras dzīvnieku izstrādājumi (zivju un jūras dzīvnieku konservi, kaviārs un cita veida cietie ikri, zivs gaļas pīrāgi u. c. ) Neietver: miltu izstrādājumus, kas satur zivs gaļu (01. 1. 1); zivju zupas (01. 1. 9). 01. 1. 4 Piens, siers un olas (ND) — Svaigs, pasterizēts vai sterilizēts pilnpiens un piens ar zemu tauku saturu — Konservēts piens (kondensēts, tvaicēts piens vai piena pulveris) — Jogurts, krējums, piena deserti, piena dzērieni un citi līdzīgi piena produkti — Siers un biezpiens — Mājputnu olas, olu pulveris un citi olu produkti Ietver: pienu, krējumu un jogurtu, kas satur cukuru, kakao, augļus vai aromatizētājvielas. 01. 1. 5 Eļļas un tauki (ND) — Sviests — Margarīns un citi augu tauki, ieskaitot zemesriekstu sviestu — Uzturā lietojamās eļļas (olīveļļa, kukurūzas eļļa, saulespuķu eļļa, kokvilnas sēklu eļļa, sojas pupu eļļa, zemesriekstu eļļa u. c. ) — Uzturā lietojamie dzīvnieku tauki (cūku tauki u. c. ) Neietver: mencas vai ātes aknu eļļu (06. A). 01. 1. 6 Augļi (ND) (VEA) — Svaigi vai atdzesēti augļi — Žāvēti augļi, augļu mizas, augļu sēklas, rieksti un uzturā lietojamās sēklas — Saldēti un citādi iekonservēti augļi un augļu produkti, ieskaitot homogenizētu zīdaiņu pārtiku, tikai no augļiem gatavotus diētiskos produktus un kulinārijas sastāvdaļas Neietver: dārzeņus, ko audzē kā augļus, kā tomātus, gurķus un baklažānus (01. 1. 7); ievārījumus, marmelādes, kompotus, želejas, augļu biezeņus un pastas (01. 1. 8); cukurā konservētas augu daļas (01. 1. 8); augļu sulas (01. 2. 2); augļu koncentrātus un sīrupus, ko izmanto kulinārijā (01. 1. 9) vai dzērienu pagatavošanā (01. 2. 2). 01. 1. 7 Dārzeņi, ieskaitot kartupeļus un citus bumbuļaugus (ND) (VEA) — Svaigi vai atdzesēti dārzeņi — Saldēti dārzeņi — Žāvēti dārzeņi — Citādi konservēti vai apstrādāti dārzeņi vai dārzeņu produkti, ieskaitot homogenizētu zīdaiņu pārtiku, diētiskie produkti un kulinārijas sastāvdaļas, kas bāzēti tikai uz dārzeņiem — svaigiem vai dzesētiem kar- tupeļiem un citiem bumbuļaugiem (manioka, niedru maranta, saldie kartupeļi un citas cieti saturošas saknes) — Bumbuļaugu produkti (milti, ēdieni, pārslas, biezeņi un čipsi), ieskaitot saldētus produktus, kā grieztus kartupeļus Ietver: saldo kukurūzu, jūras fenheli un citas uzturā lietojamas jūras zāles, kulinārijas augus (pētersīli, roz- marīnu, timiānu u. c. ); sēnes. Neietver: kartupeļu cieti, tapioku, sāgo un citas cietes (01. 1. 1); zupas, viras un buljonu (01. 1. 9); ķiplokus, ing- veru, Jamaikas piparus un citas garšvielas (01. 1. 9); dārzeņu sulas (01. 2. 2). 60 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. 01. 1. 8 Cukurs, ievārījums, medus, sīrups, šokolāde un konditorejas izstrādājumi (ND) — Niedru vai biešu cukurs, nerafinēts vai rafinēts, pulvera veidā, kristalizēts vai graudos — Ievārījumi, marmelādes, kompoti, želejas, augļu biezeņi un pastētes, dabīgais un mākslīgais medus, sīrups un melase, ieskaitot cukurā konservētas augu daļas — Šokolādes batoniņi vai tāfelītes, košļājamās gumijas, konfektes, karameles, pastilas un citi konditorejas izstrādājumi — Deserta izstrādājumi, homogenizēta zīdaiņu barība, diētiskie produkti un kulinārijas sastāvdaļas, kuru sastāvā ir vismaz 90 % kakao — Pārtikas ledus un saldējums Ietver: mākslīgos cukura aizstājējus. Neietver: kakao un šokolādes pulveri (01. 2. 1); sīrupus, kas domāti dzērienu pagatavošanai (01. 2. 2). 01. 1. 9 Citi pārtikas produkti (ND) — Sāls, garšvielas (sinepes, majonēze, kečups, sojas mērce u. c. ), mērces, etiķis, sagatavoti cepamie pulveri, maizes raugs, deserta izstrādājumi, zupas, viras, buljons, augļu koncentrāti un sīrupi, kas domāti kulinā- rijas vajadzībām u. c. Ietver: ķiplokus, ingveru, Jamaikas piparus; homogenizētu zīdaiņu barību, diētiskos produktus un kulinārijas sastāvdaļas, izņemot tās, kas gatavotas uz miltu cietes un iesala ekstrakta pamata (01. 1. 1) vai tikai uz augļu (01. 1. 6) vai dārzeņu pamata (01. 1. 7), vai tās, kas satur vismaz 50 % kakao (01. 1. 8). Neietver: kulinārijai domātos augus (01. 1. 7); deserta izstrādājumus, kas satur vismaz 50 % kakao (01. 1. 8). 01. 2 Bezalkoholiskie dzērieni Bezalkoholiskie dzērieni, kas tiek pasniegti tūlītējam patēriņam, ieskaitot dzērienu automātos iegādājamus dzērienus, ir ietverti 11. 1. 1. un 11. 1. 2. grupā. 01. 2. 1 Kafija, tēja un kakao (ND) — Kafija, ar kofeīnu vai bez tā, grauzdēta vai malta, ieskaitot šķīstošo kafiju, kafijas ekstraktus un esences un kafijas aizstājējus — Tēja, mate un citi augu produkti uzlējumiem — Kakao, saldināts vai nesaldināts, un šokolādes pulveris Ietver: dzērienu pagatavošanai paredzētus produktus, kas satur kakao, pienu, iesalu u. c. kafijas un tējas aiz- stājējus; kafijas un tējas ekstraktus un esences. 01. 2. 2 Minerālūdens, bezalkoholiskie dzērieni un sulas (ND) — Minerālūdens — Bezalkoholiskie dzērieni, kā limonāde un kola — Augļu un dārzeņu sulas — Sīrupi un koncentrāti, kas domāti dzērienu pagatavošanai Neietver: stipros bezalkoholiskos dzērienus, liķierus u. c. (02. 1. 1); bezalkoholisko vīnu, sidru u. c. (02. 1. 2), kā arī bezalkoholisko alu (02. 1. 3). 02. ALKOHOLISKIE DZĒRIENI UN TABAKA 02. 1 Alkoholiskie dzērieni Alkoholiskie dzērieni, kas tiek pasniegti tūlītējam patēriņam, ieskaitot dzērienu automātos iegādājamos, ir iet- verti 11. 1. 1. un 11. 1. 2. grupā. 02. 1. 1 Stiprie alkoholiskie dzērieni (ND) — Stiprie alkoholiskie dzērieni un liķieri Ietver: medalu; aperitīvus, kas nav bāzēti uz vīna; enerģijas dzērienus, liķierus u. c. 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 61 02. 1. 2 Vīns (ND) — Vīnogu vai citu augļu vīns, ieskaitot sidru un raudzētu bumbieru sulu — Aperitīvi uz vīna pamata, spirtotais vīns, šampanietis un citi dzirkstošie vīni, sakē un tamlīdzīgi Ietver: bezalkoholisko vīnu, sidru u. c. 02. 1. 3 Alus (ND) — Visi alus veidi, kā gaišais, tumšais un porteris Ietver: mazalkoholisku alu un bezalkoholisko alu. 02. 2 Tabakas izstrādājumi (ND) — Cigaretes un cigarešu papīrs — Cigāri, pīpju tabaka, zelējamā tabaka un šņaucamā tabaka Ietver: tabakas tirgošanu kafejnīcās, bāros, restorānos, degvielas uzpildes stacijās u. c. Neietver: citus smēķēšanas piederumus (12. 2). 03. APĢĒRBS UN APAVI 03. 1 Apģērbs 03. 1. 1 Audumi (SD) — Dabīgo šķiedru audumi, mākslīgo šķiedru audumi un dabīgo un mākslīgo šķiedru sajaukuma audumi Neietver: mēbeļu audumus (05. 2). 03. 1. 2 Apģērbi (SD) — Vīriešu, sieviešu, bērnu (no 3 līdz 13 gadiem) un zīdaiņu (no 0 līdz 2 gadiem) apģērbi, kas ir gatavi val- kāšanai vai šūti pēc pasūtījuma, no jebkura materiāla (ieskaitot ādu, kažokādu, plastmasu un gumiju) ikdienas valkāšanai, sportam vai darbam: — apmetņi, mēteļi, lietusmēteļi, virsjakas, siltās virsjakas, bluzoni u. c. , — žaketes, bikses, vestes, kleitas, svārki, kostīmi, uzvalki u. c. , — krekli, blūzes, puloveri, džemperi, jakas u. c. , — “T” veida krekli, vestes, apakšbikses, zeķes garās zeķes, zeķbikses, krūšturi, biksītes, zeķturi, korsetes, — pidžamas, naktskrekli, halāti un peldmēteļi, — bērnu apģērbs, ieskaitot auduma autiņus un bērnu auduma zābaciņus. Neietver: medicīnas trikotāžas izstrādājumus, kā elastīgās zeķes (06. A); bērnu autiņus no papīra un vates (12. 1. 2). 03. 1. 3 Citi apģērbi un aksesuāri (SD) — Kaklasaites, kabatlakatiņi, šalles, lakati, pirkstainie cimdi, dūraiņi, uzroči, jostas, bikšturi, priekšauti, prie- kšautiņi, piedurkņu aizsargi, platmales, beretes, sieviešu cepures, aizsargķiveres — Šūšanas diegi, adīšanas dzija un aksesuāri, kā sprādzes, pogas, kniedes, rāvējslēdzēji, lentes, mežģīnes, rotājumi u. c. Neietver: cimdus un citus izstrādājumus, kas ražoti no gumijas (05. 6. 1); kniepadatas, šujamadatas un adāma- datas (05. 6. 1); sporta aizsargķiveres (hokejā, amerikāņu futbolā, beisbolā, kriketā, velosportā, boksā u. c. izmantojamās) (09. 1. 5); citus sporta aizsargtērpus, kā glābšanas vestes, boksa cimdi, apakšstilbu aizsargi, pol- steri, aizsargbrilles, jostas u. c. (09. 1. 5); papīra kabatlakatiņus (12. 1. 2); rokas pulksteņus, juvelierizstrādāju- mus, aproču pogas, kaklasaišu piespraudes (12. 2); spieķus, lietussargus, vēdekļus, atslēgu riņķus (12. 2). 03. 1. 4 Apģērba ķīmiskā tīrīšana, remonts un noma (S) — Ķīmiskā tīrīšana, mazgāšana un krāsošana — Apģērba lāpīšana, labošana, remonts un pāršūšana — Apģērba noma Neietver: gultasveļas nomu (5. 6. 2). 62 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. 03. 2 Apavi, ieskaitot remontu (SD) — Vīriešu, sieviešu, bērnu (no 3 līdz 13 gadiem) un zīdaiņu (no 0 līdz 2 gadiem) apavi, ieskaitot sporta ikdienas valkāšanai vai atpūtai (skriešanas kurpes, tenisa, basketbola, airēšanas apavus, kas piemēroti u. c. apavi) — Apavu daļas (papēži, zoles u. c. ) — Apavu remonts, ieskaitot kurpju tīrīšanas pakalpojumus — Apavu noma, izņemot īpašu sporta spēļu apavu nomu (boulinga kurpes, futbola zābaki, naglenes, slēpju zābaki, slidas vai skrituļslidas u. c. ) (09. 2) Ietver: getras, bezpēdu zeķbikses un līdzīgus izstrādājumus; apavu aksesuārus, kā kurpju ieliktņus. Neietver: bērnu zābaciņus, ko gatavo no auduma, (03. 1. 2); ortopēdiskos apavus (06. A); īpašus sporta spēļu apavus (boulinga kurpes, futbola zābakus, naglenes, slēpju zābakus, slidas un skrituļslidas u. c. ) (09. 1. 5); apakšstilbu aizsargus, kriketa polsterus un citus sporta aizsargelementus (09. 1. 5). 04. MĀJOKĻA ĪRE, ŪDENS, ELEKTRĪBA UN APKURE 04. 1 Faktiskā mājokļa īre (S) Īres maksā parasti iekļauj maksājumus par zemes izmantošanu, uz kuras atrodas īpašums, par izmantoto platību un par apkures, kanalizācijas, elektroinstalāciju iekārtām u. c. Īres maksā iekļauj arī maksājumus par garāžas izmantošanu, lai nodrošinātu telpu automašīnas novietošanai, kas saistīta ar mājokli. Garāžai nav jābūt fiziski saistītai ar mājokli; to var arī neizīrēt tas pats saimnieks. Īres maksā neiekļauj maksu par elektroenerģiju, gāzi, apkuri, ūdeni, karsto ūdeni un atkritumu izvešanu. Ietver: — īres maksu, ko maksā īrnieki vai apakšīrnieki par mēbelētu vai nemēbelētu telpu izmantošanu kā gal- veno dzīvesvietu, — īres maksu, kas tiek maksāta par citām dzīvesvietām. Ietver: maksājumus par mēbelēm, ja mājoklis ir izīrēts kopā ar mēbelēm; to mājsaimniecības priekšmetu nomu uz brīvdienu laiku, kas atrodas apmešanās vietā (NB: ja to pārdod ekonomiskajā teritorijā, iekļautā tiem pašiem mērķiem kā kompleksiem atpūtas pakalpojumiem); maksājumus par mājsaimniecības priekšme- tiem viesnīcas istabā vai pansijā kā galvenajā dzīvesvietā. Neietver: īres maksu par garāžām vai stāvvietām, kas nenodrošina automašīnas novietošanu saistībā ar mājokli (07. 2. 4. A); īres maksu, kas tiek maksāta par dzīvošanu kopmītnēs un līdzīgās iestādēs (11. 2); īres maksu, kas tiek maksāta par dzīvošanu atpūtas pilsētiņās un atpūtas centros (11. 2). 04. 3 Mājokļa regulāra uzturēšana un remonts Mājokļa regulāru uzturēšanu no remonta atšķir divas pazīmes: pirmkārt, tās ir darbības, kas regulāri obligāti jāveic īpašniekam vai īrniekam, lai saglabātu mājokli labā stāvoklī; otrkārt, šīs darbības nemaina mājokļa īpatnības, ietilpību vai paredzēto kalpošanas ilgumu. Visi īrnieka izdevumi, kas saistīti ar materiālu iegādi vai pakalpojumiem, lai nodrošinātu mājokļa uzturēšanu vai remontu, ir mājsaimniecības individuālā patēriņa izdevumu daļa. Īpašnieka, kas pats ir mājokļa iemītnieks, izdevumi par materiāliem, lai nodrošinātu mājokļa regulāru uztu- rēšanu vai remontu, ko veic šī persona pati, ir mājsaimniecības individuālā patēriņa izdevumu daļa. Īpašnieka, kas pats ir mājokļa iemītnieks, izdevumi par pakalpojumiem, lai nodrošinātu mājokļa regulāru uzturēšanu vai remontu, kas ir līdzvērtīgi līdzīgiem īrnieka izdevumiem, arī ir individuālā patēriņa izdevumu daļa. Īpašnieka, kas pats ir mājokļa iemītnieks, citi izdevumi par pakalpojumiem, lai nodrošinātu mājokļa regulāru uzturēšanu vai remontu, veido starppatēriņu. Materiālu iegāde, ko veic īrnieks vai īpašnieks, kas pats ir mājokļa iemītnieks, ar nolūku pašam veikt mājokļa uzturēšanu vai remontu, īpašnieks, kas pats ir mājokļa iemītnieks, nolīgst iestādi, kas veic mājokļa uzturēšanu vai remontu, kopējā šā pakalpojuma vērtība, ieskaitot izmantoto materiālu izmaksas, jāuzrāda 04. 3. 2. grupā. jāuzrāda 04. 3. 1. grupā. Ja īrnieks vai 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 63 04. 3. 1 Mājokļa regulārai uzturēšanai un remontam paredzētās preces (ND) — Tādas preces kā krāsa, laka, apmetums, tapetes, auduma tapetes, logu paneļi, ģipša java, ķite, tapešu līme. Nelieli santehnikas priekšmeti (caurules, lentes, savienojumi u. c. ) un virsmas materiāli (grīdas dēļi, keramikas flīzes u. c. ) ir ietvertas Neietver: mīkstos grīdas segumus un linoleju (05. 1. 2); rokas instrumentus, durvju piederumus, kontaktligzdas, vadus un spuldzes (05. 5); slotas, asās un putekļu birstes un tīrīšanas līdzekļus (05. 6. 1); preces, kas izmantoja- mas lielam mājokļa remontam, paplašināšanai un pārveidošanai (kapitālajam remontam). 04. 3. 2 Mājokļa regulārai uzturēšanai un remontam paredzētie pakalpojumi (S) — Mājokļa uzturēšanā un remontā iesaistīti santehniķu, elektriķu, namdaru, stiklinieku, krāsotāju, iekšējās apdares meistaru, grīdas slīpētāju u. c. pakalpojumi. Ietver kopējo šādu pakalpojumu vērtību, ieskaitot darba un materiālu izmaksas Neietver: lielam mājokļa remontam, paplašināšanai un pārveidošanai (kapitālajai pārbūvei) paredzētos pakal- pojumus. 04. 4. A Citi ar mājokli saistīti pakalpojumi (S) (1) — Atkritumu izvešana — patērētājs maksā atkarībā no patēriņa (04. 4. 1. A) — Kanalizācijas pakalpojumi — patērētājs maksā atkarībā no patēriņa (04. 4. 2. A) — Ūdens apgāde — patērētājs maksā atkarībā no patēriņa (04. 4. 3. A) — Citi ar mājokli saistītie pakalpojumi (04. 4. 4): — uzraudzība, dārza apkopšana, kāpņutelpu tīrīšana un apgaismojums, liftu un atkritumu cauruļu apkope daudzdzīvokļu mājās, — sniega tīrīšana un skursteņu tīrīšana, — ielas tīrīšana Ietver: saistītos izdevumus, kā skaitītāju nomu, skaitītāju rādītāju nolasīšanu, pastāvīgos maksājumus u. c. Neietver: karstā ūdens vai tvaika piegādi (04. 5. 5); dezinfekciju un deratizāciju (05. 6. 2). 04. 5 Elektrība, gāze un cits kurināmais 04. 5. 1 Elektrība (ND) (E) Ietver: saistītos izdevumus, kā skaitītāju nomu, skaitītāju rādītāju nolasīšanu, pastāvīgos maksājumus u. c. 04. 5. 2 Gāze (ND) (E) — Pilsētas gāze un dabas gāze — Sašķidrināti ogļūdeņraži (butāns, propāns u. c. ) Ietver: saistītos izdevumus, kā skaitītāju nomu, skaitītāju rādītāju nolasīšanu, konteineru uzglabāšanu, pastāvī- gos maksājumus u. c. 04. 5. 3 Šķidrais kurināmais (ND) (E) — Mazuts un petroleja 04. 5. 4 Cietais kurināmais (ND) (E) — Ogles, kokss, briketes, malka, koka ogles, kūdra u. tml. 04. 5. 5 Karstais ūdens, tvaiks un ledus (ND) (E) — Pirkts karstais ūdens un tvaiks — Ledus, kas paredzēts dzesēšanai un zemas temperatūras uzturēšanai 05. MĀJAS APRĪKOJUMS, MĀJSAIMNIECĪBAS PIEDERUMI UN MĀJAS REGULĀRA UZTURĒŠANA 05. 1 Mēbeles, aprīkojums un apdare, paklāji un citi grīdas segumi, kā arī remonts 05. 1. 1 Mēbeles un aprīkojums (D) — Gultas, dīvāni, tahtas, galdi, krēsli, bufetes, kumodes un grāmatplaukti — Apgaismes ierīces, kā griestu lampas, stāvlampas, kupolveida lampas, naktslampiņas (1) “Patērētāji maksā atkarībā no patēriņa”: i) kad maksā saskaņā ar skaitītāja rādītājiem; ii) kad maksā noteiktu samaksu, kas var tikt uzskatīta par pakalpojumu izmantošanas aprēķinu, vai iii) kad maksā pieslēguma maksu (abonēšanas maksu), kas pieļauj noteikta daudzuma pakalpojuma izmantošanu; patērētājs nemaksā atkarībā no patēriņa, ja pakalpojumu finansē no nodokļu ieņēmumiem. 64 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. — Attēli, skulptūras, gravējumi un citi mākslas priekšmeti, ieskaitot mākslas darbu reprodukcijas un citas dekorācijas — Aizslietņi, salokāmās starpsienas, kā arī citas mēbeles un ierīces Ietver: uzstādīšanu vajadzības gadījumā; gultu matračus, tatami; vannas istabas skapīšus; bērnu mēbeles, kā izņemot auduma žalūzijas (05. 2); kempinga un dārza mēbeles, šūpulīšus, krēsliņus un sētiņas; žalūzijas, izņemot saulessargus (05. 2); spoguļus, svečturus. Neietver: seifus (05. 3. 1/2); pulksteņus (12. 2); sienas termometrus un barometrus, bērnu ratiņus un sēžamra- tiņus (12. 2). 05. 1. 2 Paklāji un citi grīdas segumi (D) — Tepiķi, mīkstie grīdas segumi, linolejs un citi līdzīgi grīdas segumi Ietver: grīdas segumu ieklāšanu. Neietver: grīdas dēļus un keramikas grīdas flīzes (04. 3. 1); vannas istabas paklājiņus, niedru paklājiņus un kājslauķus (05. 2). 05. 1. 3 Mēbeļu, aprīkojuma un grīdas segumu remonts (S) Ietver: antīko mēbeļu un mākslas darbu restaurēšanu; mēbeļu, aprīkojuma un grīdas segumu tīrīšanu. Neietver: uzstādīšanu 05. 1. 1. vai 05. 1. 2. grupā. 05. 2 Mājsaimniecības tekstilizstrādājumi (SD) — Mēbeļu audums, aizkari, dubultie aizkari, logu nojumes, durvju aizkari un auduma žalūzijas — Gultas piederumi, kā matrači, kokvilnas slāņu grīdas matrači, spilveni, pagalvji un šūpuļtīkli — Gultasveļa, kā palagi, spilvendrānas, segas, ceļojumu matrači, pledi, dūnu segas, vatētās segas un odu tīkli — Galda un tualetes veļa, kā galdauti un salvetes, peldmēteļi, vannas dvieļi un sejas dvieļi — Citi mājsaimniecības tekstilizstrādājumi, kā iepirkumu somas, netīrās veļas maisi, apģērba un mēbeļu pārsegi, karogi, saulessargi u. c. — Mājsaimniecības tekstilizstrādājumu remonts Ietver: gabalā pirktu drēbi; vaskadrānu; vannas istabas paklājiņus, niedru paklājiņus un durvju paklājiņus. Neietver: auduma tapetes (04. 3. 1); grīdas segumus, kā paklājus un mīkstos grīdas segumus (05. 1. 2); mājsaim- niecības veļas nomu (05. 6. 2); pārsegus automašīnām, motocikliem u. c. (07. 2. 1); piepūšamos matračus un guļammaisus (09. 1. 5). 05. 3 Sildīšanas un gatavošanas ierīces, ledusskapji, veļas mašīnas un līdzīgas mājsaimniecības ierīces, ieskaitot uzstādīšanu un remontu 05. 3. 1/2 Lielas elektriskas vai neelektriskas mājsaimniecības ierīces (D) un mazas mājsaimniecības elektroierīces (SD) — Ledusskapji, saldētavas un ledusskapji ar saldētavām — Veļas mazgāšanas mašīnas, veļas žāvēšanas mašīnas, trauku mazgāšanas mašīnas, kā arī gludināšanas un presēšanas mašīnas — Plītis, ogļu krāsniņas, plaukti kamīnā ēdiena uzsildīšanai, pavardi, plītis un mikroviļņu krāsnis — Gaisa kondicionētāji, mitrinātāji, sildītāji, ūdens sildītāji, ventilatori un tvaika nosūcēji — Putekļu sūcēji, tvaika tīrīšanas ierīces, paklāju mazgāšanas ierīces un ierīces, kas paredzētas grīdu maz- gāšanai, vaskošanai un pulēšanai — Citas lielas mājsaimniecības ierīces, kā seifi, šujmašīnas un adāmās mašīnas, ūdens mīkstinātāji un žāvētāji — Kafijas dzirnaviņas, kafijas automāti, sulu spiedes, konservu attaisāmie, mikseri, sautējamās pannas, grila jogurta mašīnas, sildvirsmas, gludekļi, tējkannas, krāsnis, naži, tosteri, saldējuma un šerbeta mašīnas, ventilatori, mājsaimniecības svari Ietver: ierīču uzstādīšanu. Neietver: iekārtas, kas iebūvētas ēkas struktūrā (kapitālas būves); mazas neelektriskas mājsaimniecības ierīces un piederumus (05. 4); pieaugušo svarus un zīdaiņu svarus (12. 1. 2). 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 65 05. 3. 3 Mājsaimniecības ierīču remonts (S) Neietver: lielu mājsaimniecības ierīču uzstādīšanu. 05. 4 Stikla trauki, galda piederumi un mājsaimniecības piederumi (SD) — Stikla un kristāla priekšmeti mājsaimniecībai, birojam un dekorēšanai — Galda piederumi un mājsaimniecības vai tualetes priekšmeti no porcelāna, keramikas, māla, terakotas — Griežamie instrumenti, trauki un sudrablietas — Visu materiālu neelektriski virtuves piederumi, kā kastroļi, sautēšanas kastroļi, cepšanas pannas, grila krāsnis, kafijas dzirnaviņas, stampas, gaļasmašīnas, sildvirsmas, mājsaimniecības svari un citas mehāni- skas ierīces — Citi visu materiālu mājsaimniecības priekšmeti, kā maizes kastes, kafijas, garšvielu trauki u. c. , atkritumu tvertnes, papīrgrozi, veļas grozi, pārnēsājamas naudas kastītes un seifi, dvieļu pakaramie, pudeļu statīvi, gludekļi un gludināmie dēļi, vēstuļu kastes, zīdaiņu pudelītes, termosi un ledus kastes — Šo priekšmetu remonts Neietver: apgaismošanas ierīces (05. 1. 1); elektriskas mājsaimniecības ierīces (05. 3. 1/2); vienreizējas lietošanas traukus (05. 6. 1); pieaugušo svarus un bērnu svarus (12. 1. 2). 05. 5. Darbarīki un aprīkojums mājai un dārzam (D, SD) — Motorizēti darbarīki un aprīkojums, kā elektriskie urbji, zāģi, slīpmašīnas, dzīvžoga šķēres, dārza traktori, motorizētas mauriņa pļaujmašīnas, kultivatori, ķēžu motorzāģi un ūdens pumpji — Rokas instrumenti, kā āmuri, skrūvgrieži, uzgriežņu atslēgas un knīpstangas — Dārzkopības darbarīki, kā zāles pļāvēji, ķerras, lāpstas, liekšķeres, grābekļi, dakšas, izkaptis, sirpji un dārza šķēres — Pieslienamās kāpnes un stalažu kāpnes — Durvju piederumi (eņģes, rokturi un atslēgas), piederumi radiatoriem un kamīniem un citi metāla priekš- meti mājai (aizkaru stangas, metāla stieņi grīdsegu nostiprināšanai uz kāpnēm, āķi u. c. ) vai dārzam (ķēdes, režģi, mieti un stīpas nožogošanai un norobežošanai) — Mazi elektrības aksesuāri, kā kontaktligzdas, slēdži, vadi, elektriskās spuldzes, fluorescējošas apgaismes elektronu lampas, lāpas, kabatas lukturi, vispārējas lietošanas baterijas, zvani un trauksmes signāli — Šo priekšmetu remonts 05. 6 Preces un pakalpojumi mājokļa regulārai uzturēšanai 05. 6. 1 Neuzglabājamas mājsaimniecības preces (ND) — Tīrīšanas un uzturēšanas preces, kā ziepes, mazgāšanas pulveri, ķīmiskas tīrīšanas pulveri, tīrīšanas un dezinfekcijas līdzekļi, dezinficējoši balinātāji, kondicionētāji, stikla tīrīšanas līdzekļi, vaskošanas līdzekļi, krāsas, vaski, politūras, krāsas, kanalizācijas cauruļu šķīdinātāji, dezinficētāji, insekticīdi, fungicīdi un des- tilēts ūdens — Papīra preces, kā filtri, papīra galdauti un salvetes, virtuves papīrs, putekļu sūcēju maisiņi un vienreizējās lietošanas preces, ieskaitot alumīniju foliju un plastikāta atkritumu maisiņi — Preces tīrīšanai, kā slotas, asas sukas, liekšķeres un birstes, putekļu lupatas, trauku dvieļi, grīdas lupatas, sūkļi, asie sūkļi, stieplīšu kastroļu beržamie un zamšāda — Citi īsa kalpošanas laika mājsaimniecības priekšmeti, kā sērkociņi, sveces, lampu degļi, denaturāti, spailī- tes, pakaramie, šujamadatas un adāmadatas, uzpirksteņi, drošības adatas, naglas, skrūves, uzmavas un aizbīdņi, kniepadatas, smailnaglas, paplāksnes, līmes un līmlentes mājsaimniecībai, auklas, virves un gumijas cimdi Neietver: preces dekoratīvā dārza uzturēšanai (09. 1. 7); papīra kabatlakatiņus, tualetes papīru, tualetes ziepes un citas personīgās higiēnas preces (12. 1. 2). 05. 6. 2 Mājās sniegti pakalpojumi un mājas aprūpes pakalpojumi (S) — Algota darbaspēka nodarbināšana privātu pakalpojumu sniegšanā, kā miesnieki, pavāri, istabenes, apkopēji, šoferi, dārznieki, guvernantes, sekretāri, privātskolotāji un aukles — Mājās sniegti pakalpojumi, ieskaitot bērnu pieskatīšanu, ko sniedz aģentūras un pašnodarbinātas perso- nas — Mēbeļu, mājas aprīkojuma un mājsaimniecības veļas noma — Citi mājas aprūpes pakalpojumi, kā logu tīrīšana, dezinficēšana, kvēpināšana un parazītu iznīcināšana 66 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. Neietver: ķīmisko tīrīšanu, veļas mazgāšanu un krāsošanu (03. 1. 4); mēbelētu mājokļu īrnieku maksājumus par mēbeļu nomu (04. 1); atkritumu izvešanu un kanalizācijas pakalpojumus (04. 4. 1/2. A); uzraudzību, dārzkopību, kāpņu telpas tīrīšanu un apgaismošanu, liftu un atkritumu cauruļu uzturēšanu daudzdzīvokļu namos (04. 4. 4); sniega tīrīšanu un skursteņu tīrīšanu (04. 4. 4); ielu tīrīšanu (04. 4. 4); mēbeļu un grīdas segumu remontu un uzstādīšanu (05. 1); mājsaimniecības ierīču remontu un uzstādīšanu (05. 3); zīdītājas, mazbērnu novietnes, bērnistabu, dienas aprūpes centru un citu bērnu pieskatīšanas iestāžu pakalpojumus (nav indeksā). 06. A VESELĪBA: Medicīnas un farmācijas preces un terapijas iekārtas un ierīces, par ko maksā patērētājs un kas nav atmaksājami izdevumi (ND, SD, D) Ietver medicīnas un farmācijas preces un terapijas iekārtas un ierīces, kas nav iekļautas dalībvalsts sociālās drošības sistēmā; ietvertās preces nav atmaksājamas gada laikā. Var ietvert, piemēram: — vitamīnus un minerālvielas, sāpes remdējošus līdzekļus, pretklepus zāles, mencu aknu eļļu un ātes aknu eļļu, — klīniskos termometrus, līpošos un nelīpošos apsējus, šļirces zemādas infekcijām, pirmās palīdzības kom- plektus, termoforus un ledus somas, medicīnas trikotāžas izstrādājumus, kā elastīgās zeķes un ceļgalu sargus, — prezervatīvus un citus kontracepcijas līdzekļus, — koriģējošās brilles un kontaktlēcas, dzirdes aparātus, stikla acis, ortopēdiskās skavas un balstus, ķiru- rģiskās jostas, bandāžas un balstus, kakla skavas, medicīniskās masāžas iekārtas un veselības lampas, motora un bezmotora riteņkrēslus un invalīdu ratus, — zobu protēzes, bet ne to ielikšanas izmaksas, — ortopēdiskos apavus. Neietver: medicīnas un farmācijas preces un terapijas iekārtas un ierīces, kas ir daļēji vai pilnīgi atmaksājami izdevumi vai ko sedz dalībvalsts sociālās drošības sistēma (nav indeksā); visus pakalpojumus, piemēram, tera- pijas iekārtu nomu (nav indeksā); saulesbrilles, kurās nav koriģējošo lēcu (12. 2); aizsargbrilles, jostas un atbal- stus sportam (09. 1. 5); medicīniskās ziepes (12. 1. 2); veterinārās preces (09. 1. 8). 07. TRANSPORTS 07. 1 Transportlīdzekļu iegāde Atpūtas transportlīdzekļu iegāde, kā autofurgoni, autopiekabes, sarakstā ietverti ar numuru 09. 1. 4. grupā. treileri, lidmašīnas un laivas/kuģi, kas Jaunu un lietotu automašīnu īpatsvars atspoguļo attiecīgās sabiedrības neto ieguvumu. Dalībvalstis var izvēlēties: i) ii) jaunu automašīnu neto īpatsvaru (bruto vērtība mīnus lietotas automašīnas vērtība) un neto īpatsvaru lietotām automašīnām, kas atspoguļo visus attiecīgās sabiedrības pirkumus no vai caur starpniekiem, kas parasti ir garāžu vai automašīnu starpnieki, zemāk par ietirgotu lietotu automašīnu vērtību; jaunu mašīnu bruto vērtību (neņemot vērā ietirgotās lietotās automašīnas) un lietotu automašīnu īpat- svars, kas atspoguļo attiecīgās sabiedrības pirkumus no biznesa sektora, pieskaitot tirdzniecības starpību lietotām automašīnām, kam mainās īpašnieki attiecīgās sabiedrības robežās; pieņemot, ka ietirgotās lie- totās automašīnas tiek pārdotas attiecīgajai sabiedrībai, kas tādējādi ir darījums attiecīgās sabiedrības robežās. 07. 1. 1 Jaunas un lietotas automašīnas (D) — Jaunas automašīnas, daudzvietīgas pasažieru automašīnas, mikroautobusi, furgona tipa vieglās automašī- nas un citas šāda veida divu riteņu piedziņas vai pilnas piedziņas automašīnas — Lietotas automašīnas, daudzvietīgas pasažieru automašīnas, mikroautobusi, furgona tipa vieglās auto- mašīnas un citas šāda veida divu riteņu piedziņas vai pilnas piedziņas automašīnas Neietver: invalīdu ratiņus (06. A); autofurgonus (09. 1. 4); golfa mašīnas (09. 1. 4). 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 67 07. 1. 2/3 Motocikli un velosipēdi (D) — Visu veidu motocikli, motorolleri un mopēdi — Visu veidu divriteņu un trīsriteņu velosipēdi, izņemot rotaļu divriteņu un trīsriteņu velosipēdus (09. 1. 5) Ietver: blakusvāģus; sniega motociklus. Neietver: invalīdu ratiņus (06. A); golfa mašīnas (09. 1. 4). 07. 2 Personīgā transporta iekārtu ekspluatācija Mājsaimniecību veikti materiālu pirkumi ar nolūku uzņemties uzturēšanu vai labošanu jāuzrāda 07. 2. 1. vai 07. 2. 2. grupā. Taču, ja mājsaimniecības maksā iestādei, lai tā veiktu uzturēšanu vai remontu, kopējā pakalpo- juma vērtība, ieskaitot izmantoto materiālu izmaksas, jāuzrāda 07. 2. 3. grupā. 07. 2. 1 Rezerves daļas un piederumi (SD) — Riepas (jaunas, lietotas un atjaunotas), kameras, aizdedzes sveces, akumulatori, amortizatori, filtri, sūkņi un citas rezerves daļas personīgā transporta iekārtām Ietver: preces speciāli transportlīdzekļu tīrīšanai un uzturēšanai, kā krāsas, hroma tīrīšanas līdzekļus, vaskus un korpusa politūras; pārsegumus automašīnām, motocikliem u. c. Neietver: nespecializētas preces tīrīšanai un uzturēšanai, kā destilētu ūdeni, sūkļus, zamšādu, mazgāšanas līdzekļus u. c. (05. 6. 1); maksu par rezerves daļu un aksesuāru uzstādīšanu un par korpusa krāsošanu, maz- gāšanu un pulēšanu (07. 2. 3); automašīnu radio (09. 1. 1) un radiotelefonus (8. 1. 2/3). 07. 2. 2 Degviela un smēreļļas (ND) (E) — Benzīns un cita degviela, kā dīzeļdegviela, šķidrā naftas gāze, spirts un maisījumi — Smēreļļas, bremžu un pārnesumu šķidrumi, dzesēšanas šķidrumi un piedevas Ietver: degvielu atpūtas transportlīdzekļiem, kas ietverti 09. 1. 4. grupā. Neietver: maksu par eļļas maiņu un eļļošanu (07. 2. 3). 07. 2. 3 Uzturēšana un remonts (S) (1) — Pakalpojumi, kas iegādāti transportlīdzekļu uzturēšanai un remontam, kā rezerves daļu un aksesuāru uzlikšana, riteņu līdzsvarošana, tehniskā apskate, avārijas tehniskā palīdzība, eļļas maiņa, eļļošana un mazgāšana. Ietver kopējās pakalpojuma izmaksas, tas ir, gan darbu, gan izmantotos materiālus 07. 2. 4. A Citi pakalpojumi, kas saistīti ar personīgajiem transportlīdzekļiem (S) Sekojot ESA 1995 [Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma Kopienā] konvencijām, ir ietverti mājsaim- niecību maksājumi par licencēm, atļaujām u. c. , kas tiek uzskatīti par pakalpojumu pirkumiem no valdības (ESA 1995, 3. 76. h punkts). Šajos gadījumos valdība izdod licences kā kādas regulējošas funkcijas, piemēram, attiecīgo personu kompetences vai kvalifikācijas pārbaudes, sastāvdaļu (ESA 1995, 4. 80. d punkts un tā atsauce). — Personīgo transportlīdzekļu īre bez šofera — Garāžu vai stāvvietu īre, nenodrošinot transportlīdzekļa novietošanu saistībā ar mājokli — Transportlīdzekļa vadīšanas nodarbības (automašīnām vai motocikliem), vadīšanas prasmju pārbaude un vadītāja apliecība — Maksas ceļi (tilti, tuneļi, prāmji, autostrādes) un stāvvietu skaitītāji — Ceļa drošības pārbaude Neietver: automašīnas īri ar šoferi (07. 3. 2); garāžas īri, lai nodrošinātu transportlīdzekļa novietošanu saistībā ar mājokli (4. 1); atļaujas turēt vai lietot transportlīdzekļus (nav indeksā). 07. 3 Pārvadājumu pakalpojumi Pārvadājumu pakalpojumu iegāde ir klasificēta pēc pārvadājumu veida. Ja biļetē ietverti divi vai vairāki trans- porta veidi — piemēram, pilsētas autobuss un metro vai pilsētas vilciens un pārceltuve –, šādā gadījumā pir- kums būtu jāklasificē kā 07. 3. 6. A grupai piederīgs. (1) Šīs grupas īpatsvars jāpielāgo tā, lai tas ietvertu remonta izmaksas, ko izmaksā apdrošināšanas kompānijas uz pieprasījumu pamata (sk. arī 12. 4. A). 68 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. 07. 3. 1. A Pasažieru dzelzceļa pārvadājumi (S) — Atsevišķu personu vai personu grupu un bagāžas vietējie un tālsatiksmes pārvadājumi ar vilcienu, tram- vaju un metro Ietver: privātu transportlīdzekļu transportu; apmešanās pakalpojumus. Neietver: trošu transportu (07. 3. 5. A); ēdiena un atspirdzinājumu izdevumus, ja vien tie nav iekļauti biļetes cenā (11. 1. 1). 07. 3. 2. A Pasažieru autopārvadājumi (S) — Atsevišķu personu vai personu grupu un bagāžas vietējie un tālsatiksmes pārvadājumi ar autobusu, tak- sometru un īrētu mašīnu ar šoferi Neietver: medicīnisko palīdzību (nav indeksā); ēdiena un atspirdzinājumu izdevumus, ja vien tie nav iekļauti biļetes cenā (11. 1. 1). 07. 3. 3. A Pasažieru gaisa pārvadājumi (S) — Atsevišķu personu vai personu grupu un bagāžas pārvadājumi ar lidmašīnu un helikopteru Neietver: medicīnisko palīdzību (nav indeksā); ēdiena un atspirdzinājumu izdevumus, ja vien tie nav iekļauti biļetes cenā (11. 1. 1). 07. 3. 4A Pasažieru jūras un iekšējo ūdensceļu pārvadājumi (S) — Atsevišķu personu vai personu grupu un bagāžas pārvadājumi ar kuģi, laivu, prāmi, transportlīdzekli uz gaisa spilvena un kuģi ar zemūdens spārniem Ietver: transportu ar privātiem transportlīdzekļiem; apmešanās pakalpojumus. Neietver: medicīnisko palīdzību (nav indeksā); ēdiena un atspirdzinājumu izdevumus, ja vien tie nav iekļauti biļetes cenā (11. 1. 1). 07. 3. 5. A Citi pirkti pārvadājumu pakalpojumi (S) — Trošu, vadu transportlīdzekļi un vadu vagoni — Mājsaimniecības priekšmetu pārvietošana un glabāšana — Nesēju pakalpojumi un bagāžas glabātavas un bagāžas ekspeditori — Ceļojumu biroju komisijas maksa Neietver: medicīnisko palīdzību (nav indeksā); vadu transportlīdzekļus un vadu vagonus slēpošanas kūrortos un atpūtas centros (09. 2). 07. 3. 6. A Kombinētās biļetes (S) — Biļete, kas aptver divus vai vairākus transporta veidus, un izdevumus nevar sadalīt pa šiem transporta veidiem Neietver: Medicīnisko palīdzību (nav indeksā); vadu transportlīdzekļus un vadu vagonus slēpošanas kūrortos un atpūtas centros (09. 2). 08. SAKARU LĪDZEKĻI 08. 01 Sakaru līdzekļi 08. 1. 1 Pasta pakalpojumi (S) — Maksājumi par vēstuļu, pastkaršu un paku piegādi Ietver: jaunu pastmarku iegādi, piegādi. iepriekš apmaksātas pastkartes un aerogrammas; privāta pasta un paku Neietver: lietotu vai dzēstu pastmarku iegādi (09. 1. 5); pasta nodaļu finanšu pakalpojumus (12. 5. A). 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 69 08. 1. 2/3 Telefona un telefaksa iekārtas un telefona, telegrāfa un telefaksa pakalpojumi (S) — Telefonu, radiotelefonu, telefaksa aparātu, telefona autoatbildētāju un telefona skaļruņu iegāde — Personisku telefona iekārtu uzstādīšana un abonēšana — Telefona zvani no privātas vai publiskas līnijas — Telefona, teleksa un telefaksa pakalpojumi — Datu pārraides pakalpojumi telefona zvanus viesnīcās, Ietver: šādu iekārtu remontu; kafejnīcās vai restorānos; telefonu, telefaksa aparātu, telefona autoatbildētāju un telefona skaļruņu nomu, pie- eju Internetam. radiotelegrāfu un radioteleksu; radiotelefonu, Neietver: telefaksu un telefona atbildēšanas iekārtas, ko nodrošina personālie datori (09. 1. 3). 09. ATPŪTA UN KULTŪRA 09. 1 Iekārtas un aksesuāri, ieskaitot remontu 09. 1. 1 Iekārtas skaņu un attēlu uztveršanai, ierakstīšanai un reproducēšanai (D) — Radioaparāti, automašīnu radio, radiopulksteņi, radio, kas gan saņem, gan pārraida signālus, un amatieru radio uztvērēji un raidītāji — Televizori, videokasešu atskaņotāji un ierakstītāji, visu veidu televīzijas antenas — Gramofoni, magnetofona lenšu atskaņotāji un ierakstītāji, kasešu atskaņotāji un ierakstītāji, kompaktdi- sku atskaņotāji, personiskie stereoatskaņotāji, stereosistēmas un to sastāvdaļas (diski, atskaņotāji, pasti- prinātāji, skaļruņi u. c. ), mikrofoni un austiņas Neietver: videokameras, rokas videokameras un skaņas ierakstīšanas kameras (09. 1. 2); šādu iekārtu remontu (09. 1. 9); šādu iekārtu nomu, maksu par licenci un nodokļus šādām audiovizuālām iekārtām, privātu televīzi- jas tīklu abonēšanu (09. 2). 09. 1. 2 Fotografēšanas un kinematogrāfijas iekārtas un optiskie instrumenti (D) — Stacionārās kameras, kinokameras un skaņu ierakstīšanas kameras, videokameras un rokas videokameras, filmu un diapozitīvu projektori, palielinātāji un filmu apstrādes iekārtas, kā arī aksesuāri, kā ekrāni, aparāti filmas formāta attēlu apskatei, lēcas, zibspuldzes, filtri un gaismas intensitātes mērītāji — Binokļi, mikroskopi, teleskopi un kompasi 09. 1. 3 Datu apstrādes iekārtas (D) — Personālie datori un vizuālās ekrānpultis, printeri, programmatūra un dažādi papildu piederumi — Kalkulatori, ieskaitot kabatas kalkulatorus — Rakstāmmašīnas un teksta procesori Ietver: telefaksu un telefona autoatbildētājus, ko nodrošina personālie datori. Neietver: videospēļu programmatūru, videospēļu kasetes un spēļu datorus, ko pievieno televizoriem (09. 1. 5); rakstāmmašīnu lentes (09. 3); logaritmiskos lineālus (09. 3). 09. 1. 4 Citas ilglaicīgas lietošanas preces atpūtai un kultūrai (D) — Autofurgoni, autopiekabes un treileri — Lidmašīnas, vieglā gaisa tehnika un planieri — Izklaides kuģi/laivas, pārnēsājamie laivas motori, burāšanas takelāža un virsbūve — Lielākie priekšmeti spēlēm un sportam, kā kanoe laivas, kajaki, vējdēļi, trenažieri, niršanas aprīkojums, biljarda galdi, tenisa galdi, pinbola aparāti, spēļu automāti un golfa mašīnas — Baseini, kas nav pastāvīgas būves — Mūzikas instrumenti, ieskaitot elektroniskos mūzikas instrumentus, kā klavieres, ērģeles, vijoles, ģitāras, trompetes, klarnetes un flautas — Zirgi un poniji 70 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. Neietver: mazus mūzikas instrumentus, kā magnetofonus, ermoņikas u. c. (09. 1. 5); piepūšamās laivas un baseinus (09. 1. 5). 09. 1. 5 Spēles, rotaļlietas un preces vaļaspriekam, aprīkojums sportam, tūrismam un atpūtai brīvā dabā (SD) — Kāršu spēles, viesību spēles, šaha komplekti u. tml. — Visu veidu rotaļlietas, ieskaitot lelles, mīkstās rotaļlietas, rotaļu mašīnas un vilcienus, rotaļu divriteņus un trīsriteņus, rotaļu konstruktorus, gabalmīklas, plastilīnu, elektroniskās spēles, maskas, joku spēles, spēļu priekšmetus, uguņošanas piederumus, vītnes un eglīšu rotājumus — Pastmarku kolekcionēšanas piederumi, kā lietotas vai dzēstas pastmarkas un pastmarku albumi, kā arī citi kolekcionāru piederumi (mineraloģija, zooloģija, botānika u. c. ) — Vingrošanas, fiziskās izglītības un sporta aprīkojums, kā bumbas, raketes, nūjas, slēpes, slidas, skrituļsli- das, kārtis, svaru bumbas, diski, šķēpi, hanteles un elastīgās lentes — Ieroči un munīcija medībām un sportam, makšķeres un citi makšķerēšanas piederumi — Aprīkojums pludmales spēlēm un spēlēm svaigā gaisā, kā ķegļi, krikets, frīzbijs, ieskaitot piepūšamos baseinus, laivas un plostus — Tūrisma piederumi, kā teltis un to piederumi, guļammaisi un mugursomas. Piepūšamie matrači un gaisa sūkņi, tūristu plītiņas un gaļas restes Ietver: mūzikas kastītes un mazus mūzikas instrumentus, kā magnetofonus, ermoņikas, svilpes u. c. ; video pēļu programmatūru, videospēļu kasetes un spēļu datorus, ko pievieno televizoriem; īpašus sporta apavus, kā boulinga kurpes, futbola zābakus, naglenes, slēpju zābakus, slidas un skrituļslidas; sporta aizsargķiveres (kā hokejā, amerikāņu futbolā, beisbolā, kriketā, velosportā, boksā u. c. izmantojamās); citus sporta aiz- sargtērpus, kā glābšanas vestes, boksa cimdus, stilbu aizsargus, polsterus, aizsargbrilles, jostas u. c. Neietver: kempinga un dārza mēbeles (05. 1. 1); kolekciju priekšmetus, kas pieder antīku mākslu darbu katego- rijai (05. 1. 1); trenažierus (09. 1. 4); Ziemassvētku eglītes (09. 1. 7); bērnu skiču albumus (09. 3); nelietotas past- markas (8. 1. 1). 09. 1. 6 Attēlu un skaņu ierakstīšanas līdzekļi (SD) — Ieraksti un kompaktdiski — Ierakstītas lentes, kasetes, videokasetes, disketes un CD–ROM iekārtas lenšu magnetofoniem ar ieraksta funkciju, kasešu magnetofoniem ar ieraksta funkciju, videomagnetofoniem ar ieraksta funkciju un per- sonālajiem datoriem — Neierakstītas lentes, kasetes, videokasetes, disketes un CD–ROM iekārtas lenšu magnetofoniem ar ieraksta funkciju, kasešu magnetofoniem ar ieraksta funkciju, videomagnetofoniem ar ieraksta funkciju un per- sonālajiem datoriem — Tukšas filmas, kasetes un diski fotografēšanai un kinematogrāfiskai izmantošanai Ietver: fotografēšanas piederumus, kā papīru un zibspuldzes. Neietver: baterijas (05. 5); videospēļu kasetes (09. 1. 5); apstrādātas fotogrāfijas un transparentus (09. 2). 09. 1. 7 Dārzkopība (ND) — Augi, krūmi, augu sīpoli, bumbuļi, sēklas, mākslīgais mēslojums, komposts, speciāli apstrādāta augsne dekoratīvajiem dārziem, dabiskie un mākslīgie ziedi un lapas, podi un podu turētāji Ietver: dabiskās un mākslīgās Ziemassvētku eglītes. Neietver: dārzkopības darbarīkus (05. 5). 09. 1. 8 Mājdzīvnieki (ND) — Mājdzīvnieki, mājdzīvnieku barība, veterinārās un kopšanas preces mājdzīvniekiem, kaklasiksnas, siksnas, suņu būdas, putnu būri, akvāriji, kaķu kastīšu granulas u. c. Neietver: zirgus un ponijus (09. 1. 4); veterināros pakalpojumus (09. 2). 09. 1. 9. Atpūtas un kultūras iekārtu un piederumu remonts (S) — Audiovizuālo iekārtu, personālo datoru, mūzikas instrumentu, atpūtas lidmašīnu un laivu, spēļu, rotaļ- lietu remonts, kā arī sportam, medībām, makšķerēšanai un tūrismam paredzēta aprīkojuma remonts 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 71 09. 2. A Atpūtas un kultūras pakalpojumi (S) — Pakalpojumi, ko sniedz: — kinoteātri, teātri, operas nami, koncertzāles, varietē, — sporta stadioni, velotrases, zirgu sacensību trases u. c. , — muzeji, bibliotēkas, mākslas galerijas, izstādes, — vēstures pieminekļi, nacionālie parki, zooloģiskie un botāniskie dārzi, — skaņas un gaismas izrādes, — cirki, gadatirgi un atrakciju parki, — karuseļi, šūpošanās dēļi un citas rotaļu iekārtas bērniem, — pinbola mašīnas un citas pieaugušo spēles, izņemot veiksmes spēles (piemēram, ruleti), — slēpošanas trases un slēpošanas pacēlāji — Atpūtas un kultūras iekārtu un aksesuāru noma, jo īpaši televizoru, videokasešu, lidmašīnu, laivu/kuģi, zirgu, slēpošanas un tūrisma aprīkojuma noma — Ieeja peldbaseinos un tenisa kortu, skvoša kortu un boulinga celiņu noma — Ārpusskolas individuālās vai grupu nodarbības bridžā, dejošanā, mūzikā, slēpošanā, peldēšanā un citās spēlēs un laika kavēkļos — Muzikantu, klaunu un aktieru pakalpojumi privātām izklaidēm — Fotogrāfu pakalpojumi, kā attīstīšana, fotogrāfiju izgatavošana, palielināšana un fotogrāfijas dokumen- tiem — Veterinārie un citi pakalpojumi mājdzīvniekiem, kā kopšana un mājdzīvnieku viesnīcas — Kalnu gidu, ekskursiju gidu u. c. pakalpojumi Ietver: vadu transportlīdzekļus un vadu vagonus slēpošanas kūrortos un atpūtas centros; televīzijas un radio pārraides, jo īpaši maksas par licenci un televīzijas tīklu abonēšanu; maksas TV; īpašu sporta apavu, tādu kā boulinga kurpes, futbola zābaki, naglenes, slēpju zābaki, slidas un skrituļslidas, nomu. Neietver: vadu transportlīdzekļus un vadu vagonus, kas nav slēpošanas kūrortos un atpūtas centros (07. 3. 5. A); izklaides bārus (11. 1. 1); datoru kursus, valodas kursus, mašīnrakstīšanas kursus u. c. (10. A); pakal- pojumu maksu par loterijām, bukmeikeriem, totalizatoriem, kazino un citām azartspēļu iestādēm, spēļu automātiem, bingo zālēm, momentloterijas, zirgu skriešanās sacīkstes ar derībām u. c. (nav sarakstā). 09. 3 Avīzes, grāmatas un kancelejas preces (SD, ND) — Grāmatas, ieskaitot atlantus, vārdnīcas, enciklopēdijas un mācību grāmatas — Avīzes, žurnāli un citi periodiski izdevumi — Katalogi un reklāmas materiāli — Plakāti, apsveikumu kartītes un vizītkartes, paziņojumu un ziņojumu kartes, vienkāršas pastkartes un pastkartes ar attēliem, kalendāri — Ceļu kartes, pasaules kartes un globusi — Rakstāmpapīrs, aploksnes, rēķinu grāmatas, piezīmju grāmatiņas, dienasgrāmatas u. c. — Pildspalvas, zīmuļi, tintes pildspalvas, lodīšu pildspalvas, flomāsteri, tintes, tintes dzēsēji, dzēšgumijas, zīmuļu asināmie u. c. — Trafareti, koppapīrs, rakstāmmašīnas lentes, zīmogspilventiņi, korektori u. c. — Papīra caurumotāji, papīra griezēji, papīra šķēres, biroja līmes un līmlentes, papīra skavotāji un skavas, papīra saspraudes, piespraudes u. c. — Zīmēšanas un gleznošanas materiāli, kā audekli, papīrs, kartons, krāsas, krītiņi, pastelis un otas Ietver: bērnu skiču albumus un albumus, mācību materiālus, kā mācību grāmatas, vingrinājumu grāmatas, logaritmu lineālusi, kompasusi, taisnstūru lineālus, transportieri, tāfeles, krītus un penāļus. Neietver: marku albumus (09. 1. 5), apmaksātas pastkartes un aerogrammas (8. 1. 1), kabatas kalkulatorus (09. 1. 3). 09. 4 Kompleksi atpūtas pakalpojumi (S) — Visi brīvdienu vai ekskursiju kompleksi ārpus mājas, kur ietverts ceļš, ēdienreizes, apmešanās, gida pakalpojumi u. c. Ietver: nepilnas dienas un vienas dienas ekskursijas. Neietver: ceļojumu apdrošināšanu (nav indeksā); mājsaimniecības piederumu nomu apmešanās vietās uz brīvdienu laiku (04. 1); apmešanās vietu īri atpūtas pilsētiņās un atpūtas centros (11. 2). 72 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. 10. A IZGLĪTĪBA — par ko dalībvalstu patērētāji parasti maksā (S) Ietver izglītības pakalpojumus, par kuriem dalībvalstu patērētāji parasti maksā; kurus dalībvalsts par tādiem noteikusi šādā līmenī: — Starptautiskās izglītības standarta klasifikācijas (Isced) 9. līmenis: izglītības programmas, parasti pieau- gušajiem, kam nav nepieciešamas īpašas priekšzināšanas, jo īpaši arodmācība un kultūras attīstība. Ietver: datoru kursus, valodu kursus, mašīnrakstīšanas kursus u. c. Neietver: izglītību, par ko dalībvalstu patērētāji parasti nemaksā; tie ir Isced 0. un 1. līmenis, t. i. , sākumskola, pamatskola, lasīt un rakstītprasmes programmas visu vecumu bērniem, Isced 2. un 3. līmenis, t. i. , vispārējā, arodizglītība un vidējā tehniskā izglītība, kā arī Isced 5. , 6. un 7. līmenis, t. i. , trešā līmeņa izglītība, univer- sitātē vai citur (nav indeksā); atpūtas, sporta vai tūrisma nodarbības, kas nav organizētu progresējošu mācību kursu sastāvdaļa, piemēram, mūzikas, sporta vai bridža nodarbības pie privātskolotājiem (09. 2. A); mācību materiālus (09. 3); ēdnīcas skolās, universitātēs un citās mācību iestādēs (11. 1. 2); apmešanās vietu pakalpoju- mus skolās, universitātēs un citās mācību iestādēs (11. 2). 11. VIESNĪCAS, KAFEJNĪCAS UN RESTORĀNI 11. 1 Sabiedriskā ēdināšana 11. 1. 1. Restorāni un kafejnīcas (S) — Sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumi (ēdieni, dzērieni un atspirdzinājumi), ko sniedz kafejnīcas, restorāni, bufetes, bāri, tējnīcas u. c. , ieskaitot tos, ko sniedz: — vietās, kas sniedz atpūtas, kultūras un sporta pakalpojumus, teātros, kinoteātros, sporta stadionos, peldbaseinos, sporta kompleksos, muzejos, mākslas galerijās u. c. , — sabiedriskajā transportā (autobusos, vilcienos, uz kuģiem, lidmašīnās), izņemot, ja pārtikas cena ir iekļauta biļetes cenā (piemēram, pārtika lidmašīnā), — vietās, kur dzērieni tiek servēti saistībā ar izklaidi: kabarē teātros, naktsklubos, dejošanas iestādēs ar bāriem u. c. — Ietver arī: — produktu pārdošana tūlītējam patēriņam, kā sviestmaizes, karstmaizes, saldējums u. c. , — pārtikas un uzkodu pārdošana, ko veic gatava ēdiena piegādātāji un sabiedriskās ēdināšanas līgumslēdzēji, ar piegādi vai bez tās, — gatavoti ēdieni līdzi nešanai, — patēriņam sagatavoti automātu izsniegti produkti (sviestmaizes, šokolādes batoniņi, bezalkoholiskie dzērieni, kafija u. c. ) Ietver: dzeramnaudu. Neietver: tabakas izstrādājumu pirkumus (02. 2). 11. 1. 2 Ēdnīcas (S) Sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumi rūpnīcu ēdnīcās, biroju ēdnīcās un ēdnīcās skolās, universitātēs un citās izglītības iestādēs Neietver: pārtiku un dzērienus, ko pasniedz slimnīcu pacientiem (nav indeksā). 11. 2 Apmešanās vietas pakalpojumi (S) (1) — Apmešanās vietas pakalpojumi viesnīcās, pansijās, moteļos un viesu namos — Apmešanās vietas pakalpojumi atpūtas pilsētiņās un atpūtas centros, kempingos, jaunatnes kopmītnēs un kalnu namiņos — Apmešanās vietas pakalpojumi internātskolās, universitātēs un citās izglītības iestādēs Ietver: dzeramnaudu, nesēju pakalpojumus. Neietver: mājsaimniecības priekšmetu nomu viesnīcas vai pansijas istabā, ja tā ir galvenā dzīvesvieta (04. 1); mājsaimniecības priekšmetu nomu uzturēšanās vietā uz brīvdienu laiku (04. 1); sabiedriskās ēdināšanas pakal- pojumus šādās iestādēs, izņemot brokastis, ja tās ir iekļautas apmešanās vietas cenā (11. 1. 1); personas, kas dzīvo bāreņu namos, nespējnieku namos, jaunu strādnieku vai imigrantu viesnīcās (nav indeksā). (1) Ietver visus apmešanās vietu pakalpojumu pirkumus, kas pieejami iegādei dalībvalstu ekonomiskajā teritorijā. 10/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 73 12. DAŽĀDAS PRECES UN PAKALPOJUMI 12. 1 Ķermeņa kopšana 12. 1. 1 Frizētavas un skaistumkopšanas iestādes (S) — Vīriešu un sieviešu frizētavu pakalpojumi, skaistumkopšanas salonu, manikīra pakalpojumi, vannas un pirtis, solāriji, nemedicīniskās masāžas u. c. 12. 1. 2 Ierīces, priekšmeti un preces ķermeņa kopšanai (ND) — Elektroierīces: elektriskie skūšanās aparāti, matu griešanas aparāti, rokas un stacionārie matu žāvējamie aparāti, lokšķēres un ieveidošanas ķemmes, iedeguma lampas, vibratori, elektriskās zobu sukas un citas elektroierīces zobu higiēnai u. c. — Neelektriskās ierīces: neelektriskie skuvekļi un matu griezēji, kā arī tiem paredzētās žiletes, šķēres, nagu vīlītes, ķemmes, skūšanās birstītes, matu sukas, zobu sukas, nagu birstītes, matadatas, ruļļi, svari, zīdaiņu svari u. c. — Personiskās higiēnas priekšmeti: tualetes ziepes, medicīnas ziepes, tīrīšanas eļļa un pieniņš, skūšanās zie- pes, skūšanās krēms un putas, zobu pasta u. c. — Skaistumkopšanas preces, smaržas un dezodoranti: lūpu krāsa, nagu laka, dekoratīvā kosmētika un deko- ratīvās kosmētikas noņemšanas līdzekļi (ieskaitot kompakto pūderi, pūderslotiņas un spilventiņus), matu lakas un losjoni, pirms skūšanās un pēcskūšanās līdzekļi, sauļošanās līdzekļi, depilācijas līdzekļi, smaržas un tualetes ūdeņi, personiskie dezodoranti un vannas līdzekļi — Citas preces: tualetes papīrs, papīra kabatlakatiņi, papīra dvieļi, sanitārie dvieļi, kokvilna, higiēniskie kociņi, vienreizējie zīdaiņu autiņi Ietver: šādu ierīču remontu. Neietver: zīdaiņu autiņus, kas izgatavoti no auduma (03. 1. 2); auduma kabatlakatiņus (03. 1. 3). 12. 2 Citas personiskās lietošanas preces (D, SD) — Dārgakmeņi, adatas juvelierizstrādājumi, ieskaitot neīstus juvelierizstrādājumus, aproču pogas un kaklasaites — Pulksteņi, rokas pulksteņi, hronometri, modinātājpulksteņi — Šādu priekšmetu remonts — Priekšmeti smēķētājiem: pīpes, šķiltavas, cigarešu etvijas u. c. — Priekšmeti zīdaiņiem: bērnu ratiņi, sēžamratiņi, dīvāniņi, automašīnu gultiņas un krēsliņi, somas zīdaiņu pārnēsāšanai uz muguras vai uz vēdera, pastaigas aukliņas u. c. — Ceļojumu preces un citi līdzekļi personīgo lietu pārnēsāšanai: čemodāni, sporta somas, ceļojumu somas, dokumentu mapes, mugursomas, rokassomas, kabatas portfeļi, naudas maki u. c. — Dažādi personiski priekšmeti; saulesbrilles, spieķi, lietussargi, vēdekļi, atslēgu riņķi u. c. — Bēru piederumi, kā urnas, zārki un kapu pieminekļi Ietver: ceļojumu modinātājpulksteņus; sienas termometrus un barometrus. Neietver: rotājumus (05. 1. 1 vai 05. 4); radiopulksteņus (09. 1. 1); bērnu mēbeles (05. 1. 1); penāļus (09. 3. 4); iepir- kumu somas (05. 2). 12. 4. A Apdrošināšana (S) (1) Pakalpojumu maksa par apdrošināšanu ir klasificēta pēc apdrošināšanas veida. Pakalpojumu maksa par daudzrisku apdrošināšanu, kas ietver vairākus riskus, nav atsevišķi klasificēti. Šādai apdrošināšanai, ja nav iespējams sadalīt pakalpojumu maksas pa ietvertajiem riskiem, pakalpojumu maksu vajadzētu klasificēt uz galvenā riska maksas pamata. 12. 4. 2. A Ar dzīvesvietu saistīta apdrošināšana: Saturs (S) — Pakalpojumu maksa, ko maksā īpašnieki, kas ir arī mājokļa iemītnieki, kā arī īrnieki par apdrošināšanas veidiem, ko parasti izmanto īrnieki, apdrošinoties pret ugunsgrēku, zādzību, plūdiem u. c. Neietver: pakalpojumu maksu, ko maksā īpašnieki, kas ir arī mājokļa iemītnieki, par apdrošināšanas veidiem, ko parasti izmanto izīrētāji (starppatēriņš). (1) Šīs grupas īpatsvaram un cenām jābūt pieprasījumu neto. Taču bruto prēmiju cenu indeksu var izmantot kā pilnvaru vai tāmi neto prēmiju maiņai. Citu grupu īpatsvars jāpielāgo remontam, kas apmaksāts pēc pieprasījuma tieši no apdrošināšanas kompānijas, piemēram, uzturēšana un remonts (07. 2. 3), un jaunas un lietotas automašīnas (07. 1. 1). 74 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 10/1. sēj. 12. 4. 4. A Ar transportu saistīta apdrošināšana: Automašīnas (S) — Pakalpojumu maksas par apdrošināšanu attiecībā uz personīgajiem transportlīdzekļiem. Neietver: pakalpojumu maksas par ceļojumu apdrošināšanu un bagāžas apdrošināšanu (nav indeksā). 12. 5. A Citur neminēti bankas pakalpojumi (S) — Faktiskā maksa par bankas pakalpojumiem — Pakalpojumi par naudas pārvedumiem un citiem pasta un krājbanku finanšu pakalpojumiem Neietver: procentu maksājumus un maksu, kas izteikta darījuma vērtības procentos. 12. 6. A Citi neminēti pakalpojumi (S) — Maksa par juridiskiem pakalpojumiem, nodarbinātības aģentūrām u. c. — Maksa par apbedīšanu un citi bēru pakalpojumi — Maksājumi par īpašuma pārvaldnieku un aģentu, izsoļu organizētāju un dažādu starpnieku pakalpoju- miem — Maksājumi par fotokopēšanu un citu dokumentu reproducēšanu — Maksas par pasu, dzimšanas, laulības vai miršanas apliecību izdošanu — saskaņā ar ESA 1995 konven- cijām (5. atsauce 4. 79. punktam) un valsts norēķinu sistēmu (8. 54. punkts) šādus maksājumus uzskata par pakalpojumu pirkšanu no valdības, un tādējādi tie ir iekļauti SPCI — Maksājumi par avīžu paziņojumiem un sludinājumiem — Maksājumi par grafologu, astrologu, privātdetektīvu, precību aģentūru un laulības padomdevēju, nolīgtu rakstnieku pakalpojumiem, dažādu ērtību izmantošana (sēdvietas, tualetes, garderobes) u. c. Neietver: saskaņā ar ESA 1995 konvencijā, neietver iemaksas un biedra naudas par dalību profesionālās apvienībās, baznīcā un sociālos, kultūras, atpūtas un sporta klubos (ESA 1995, 3. 77. e punkts)


title: Recueil de textes adoptés par le Conseil dans sa formation des ministres de la coopération au développement.

eurovoc_concepts:
EU policy
development aid


VERORDNUNG (EG) Nr. 2221/96 DER KOMMISSION vom 20. November 1996 zur Festsetzung der landwirtschaftlichen Umrechnungskurse


title: DOCUMENTO DE TRABAJO DE LA COMISION - "Hacia el V Programa Marco: complemento para el debate sobre las orientaciones"

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
research and development
research programme
technological change

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 20. 11. 1996 COM(96) 595 final DOCUMENTO DE TRABAJO DE LA COMISIÓN "Hacia el V Programa Marco: complemento para el debate sobre las orientaciones" Introducción Con el título "Inventar el mañana", la Comisión presentó el 10 de julio de 1996 las orientaciones que propone para el V Programa Marco de Investigación y Desarrollo Tecnológico. Dichas orientaciones se presentaron al Consejo de Investigación el 7 de octubre y están siendo estudiadas actualmente por el Parlamento Europeo. Para que pueda avanzar y profundizarse el debate que se ha puesto en marcha en las instituciones comunitarias sobre el V Programa Marco, conviene en estos momentos dar un paso más. Ése es el objetivo del presente documento, ideado como primer documento de trabajo. La finalidad concreta del presente documento es clarificar y precisar las ideas de la Comisión en cuanto a estructura, objetivos e instrumentos de aplicación. A la espera de las conclusiones del informe de evaluación de las actividades de investigación de la Unión durante los últimos 5 años y del informe de iniciativa del Parlamento Europeo, de lo que se trata fundamentalmente en el momento actual es de precisar antes del Consejo de Investigación del 5 de diciembre las orientaciones propuestas. El contenido detallado propuesto para el V Programa Marco se expondrá en un segundo documento de trabajo, que la Comisión presentará a principios de 1997. Este segundo documento prefigurará la propuesta formal, que la Comisión presentará en marzo de 1997. Hay un amplio acuerdo sobre el hecho de que la preparación del V Programa Marco debería aprovecharse para volver a plantearse determinados aspectos de la política de investigación de la Unión. El enfoque general propuesto en el documento "Inventar el mañana ", que se caracteriza por una mayor orientación hacia las necesidades sociales y económicas, cuenta con un respaldo general, al igual que la idea de que la política de investigación de la Unión debe disponer de los medios necesarios para dar una respuesta apropiada y a su debido tiempo a los cambios constantes y rápidos que se producen en la actualidad. Con objeto de contribuir a precisar el modo de aplicación de dicho enfoque, el texto que figura a continuación se ocupa de los siguientes aspectos: la estructura, los objetivos, los instrumentos de aplicación (incluida la gestión), los mejUos financieros y el calendario. L Estructura A fin de facilitar la consecución de los objetivos sociales y económicos generales propuestos y de garantizar que funcione de manera eficaz y sea de fácil comprensión, el V Programa Marco deberá tener una estructura sencilla. La sencillez deberá mantenerse en la parte dispositiva de la propuesta formal de la Comisión (hasta donde sea posible dada la utilización necesaria de dos fundamentos jurídicos distintos, el Tratado CE y el Tratado CEEA). Una posibilidad de estructura sencilla puede ser la señalada en el documento "Inventar el mañana", en el que la Comisión propone estructurar el V Programa Marco en seis programas correspondientes a las seis prioridades indicadas en dicho documento. Esos programas están ideados de manera que se tomen en consideración los siguientes puntos: el interés público y las necesidades económicas y sociales europeas globales, la integración, con ese fin, de los nuevos conocimientos y de las tecnologías en desarrollo, la concentración de la labor en objetivos precisos y la utilización, con este último fin, de todas las disciplinas y competencias correspondientes. Programas - Aspectos temáticos Estos programas podrían ocuparse de los siguientes temas: • • • "Descubrir los recursos de los seres vivos y del ecosistema" "Desarrollar una sociedad de la información accesible" "Impulsar un crecimiento competitivo y sostenible". Estos temas, que se señalan como prioritarios y se exponen en líneas generales en la Comunicación "Inventar el mañana" (COM(96) 332 final), se están estudiando actualmente en los servicios de la Comisión a fin de precisar su contenido1. Las actividades relacionadas con el uso de !a energía nuclear se incluirán más adelante, según las disposiciones jurídicas establecidas en el artículo 7 del Tratado CEEA. En cada uno de esos programas deberían realizarse las siguientes actividades: # # # Varias actividades específicas de investigación y desarrollo con un elevado componente de coordinación e integración y actividades de demostración que demuestren la viabilidad técnica y económica de las tecnologías Actividades de desarrollo de tecnologías genéricas y de investigación más fundamental, que deberían mantenerse a un nivel suficiente en el V Programa Marco Las actividades específicas de dichos programas correspondientes a los objetivos generales de la política aplicada en lo que respecta a la cooperación internacional, la innovación y la difusión y utilización de los resultados, el apoyo a las PYME, la formación y la movilidad, el estudio y seguimiento de los aspectos socioeconómicos y la utilización de los conocimientos y las tecnologías resultantes de los proyectos financiados. Por otra parte, las PYME, gracias a las actividades de ayuda a las mismas realizadas dentro de los programas dedicados a los aspectos temáticos (a lo que contribuirá el establecimiento de una "ventanilla única" y la racionalización de las redes de información), podrán beneficiarse de los vínculos creados con las grandes empresas, los centros de investigación y las universidades al llevar a cabo los proyectos. - Aspectos horizontales Estos programas podrían ocuparse de los temas siguientes: # # # "Consolidar el papel internacional de la investigación europea" "Innovar y facilitar la participación de las PYME "Incrementar el potencial humano". Estos programas deberían contribuir a la realización de políticas coherentes y estructuradas de cooperación científica y tecnológica internacional, de innovación y de fomento de los recursos humanos. Al igual que en el caso de los tres temas señalados anteriormente, los servicios de la Comisión siguen estudiando e1 modo de precisar el cor • ^ildo de esos temas. Con este fin, los programas deben impulsar lo siguiente: # La labor de coordinación y respaldo de las actividades realizadas en los mismos campos en los programas dedicados a los aspectos temáticos # Las iniciativas de carácter más general en cada uno de los tres temas. Una estructura de este tipo, con la que debe poderse aumentar notablemente la eficacia global del Programa Marco, corresponde al modo en que se organizan las actividades de IDT de la Unión en el Título XV del Tratado. Centro Común de Investigación Como lo ha venido haciendo en los programas marco anteriores, el Centro Común de Investigación contribuirá a la realización del V Programa Marco. Mediante los recursos únicos de que dispone en numerosos campos y de la capacidad obtemda y mantenida gracias a sus actividades de investigación exploratoria, el Centro contribuirá con sus conocimientos neutros e independientes a la realización de las políticas de la Unión, siguiendo, al mismo tiempo, con el fortalecimiento de sus lazos con la industria. Las actividades del CCI en relación con el V Programa Marco deberán ajustarse a los criterios de necesidad clara, competencia reconocida y valor añadido europeo. Además, una parte de sus actividades seguirá llevándose a cabo en un entorno de competencia, utilizando nuevos modos de intervención en el mercado, como, en especial, nuevos tipos de asociación con la industria. IL Objetivos En el documento "Inventar el mañana" se subrayó que es necesario concentrar la labor de investigación de la Unión. Esa necesidad se destaca asimismo en numerosas contribuciones a las reflexiones sobre el V Programa Marco enviadas por algunos Estados miembros u organizaciones de investigación y organizaciones industriales. En concreto, ello significa, sin duda, que conviene adoptar iniciativas en un número limitado de temas que correspondan a las necesidades sociales y económicas europeas. Como se acaba de ver, ése es el objetivo que se propone alcanzar. Sin embargo, concentrar la labor significa asimismo tener que elegir en cada tema general y realizar una selección entre los objetivos científicos y tecnológicos posibles. ¿En qué basarse para efectuar esta selección?. La Comisión propone un enfoque general y la aplicación sistemática de una tabla de criterios. En todos los casos, los objetivos científicos y tecnológicos elegidos deberán corresponder a actividades de elevado valor añadido europeo que busquen el interés público y la aceptabilidad social. Además de cumplir ese requisito fundamental, dichos objetivos deberán cumplir otros dos criterios: # # Opciones políticas principales señaladas en el documento "Inventar el mañana". En primer lugar, los objetivos científicos y tecnológicos que se elijan deberán contribuir claramente a la consecución de los objetivos sociales y económicos señalados en el documento "Inventar el mañana", a saber, calidad de vida, de salud y del medio ambiente (objetivos cuya importancia social debería conducir a que se les preste especial atención), desarrollo de la sociedad de la información, competitividad industrial, desarrrollo sostenible y crecimiento con gran creación de empleo, mantenimiento y fortalecimiento de Europa como lugar de excelencia científica y como emplazamiento que atraiga las inversiones y la innovación (la utilización de los recursos humanos y la movilidad merecen un esfuerzo especial) y contribución a la realización de las políticas generales de la Unión. Avance de los conocimientos y las tecnologías y lugar de Europa en los campos correspondientes. Sólo se aceptarán los objetivos que correspondan a campos en que se abran nuevos caminos de investigación o en que haya escasos conocimientos o también en los que Europa cuente con una capacidad real que pueda aprovecharse o en los que, por el contrario, falten medios y éstos puedan conseguirse con iniciativas a nivel europeo. Debería utilizarse como guía el eje central de la política de investigación de la Unión, a saber el apoyo a la competitividad europea. En cuanto a los objetivos correspondientes a temas de los que ya se ocupa el IV Programa Marco, antes de proponer su continuación, se analizarán en detalle los resultados de las actividades realizadas sobre esos temas (teniendo en cuenta, ante todo, los informes de evaluación elaborados por expertos independientes) y se comprobará asimismo que las razones que justificaban dichas actividades en el momento en que se pusieron en marcha siguen siendo válidas. Conviene añadir que los objetivos deberán ser comprobables y, si es posible, cuantificados y que su consecución deberá vincularse a un período determinado de tiempo. TU. instrumentos El éxito del V Programa Marco dependerá, en gran medida, del modo en que se lleve a cabo realmente, modo que, a su vez, dependerá notablemente de la calidad de los instrumentos que se utilicen al efecto. De las orientaciones señaladas en el documento "Inventar el mañana" y de los numerosos debates y reflexiones que han tenido lugar sobre el tema se desprenden cuatro temas principales en los que debe centrarse la labor. Dichos temas son los siguientes: # Mejora de la coordinación # Aumento de la flexibilidad y de la capacidad de respuesta # Mejora de los efectos de la investigación en la competitividad # Gestión. Mejora de la coordinación La cuestión de la coordinación reviste tres formas: la coordinación dentro de cada programa de investigación y entre los distintos programas, la coordinación entre los programas de investigación y otras actividades de la Unión y la coordinación entre las iniciativas nacionales y las iniciativas europeas. # Coordinación dentro de cada programa de investigación y entre los distintos programas Debido al número reducido de interfaces, la limitación del número de programas crea condiciones favorables para la mejora de la coordinación dentro de cada programa y entre los distintos programas. Las actividades de investigación que están estrechamente vinculadas a distintos campos de uno o varios programas se coordinarán mediante mecanismos que garanticen la complementariedad y la coherencia. este A investigación/industria podrían desempeñar una función especial. operativas respecto, unidades ("task las forces") La creación de unidades operativas ha supuesto una innovación notable (validada por la consulta acerca del Libro Verde sobre Innovación) en la realización del IV Programa Marco. Las unidades operativas, que son instrumentos de actuación de la Comisión, deben diseñarse como herramientas de conocimientos, coordinación, consulta y determinación de las directrices de investigación que deben seguirse a nivel europeo para lograr las tecnologías clave necesarias para el bienestar de los ciudadanos. La experiencia conseguida con su utilización ha resultado ser positiva y puede aprovecharse en el V Programa Marco. Las unidades operativas actuarán como "catalizadores" que garanticen la puesta en marcha de iniciativas específicas y como instrumento de coordinación de los programas y servicios correspondientes. Por otro lado, articulando los programas dedicados a los aspectos temáticos y los programas dedicados a los aspectos horizontales se podrá aumentar la coordinación de la totalidad del Programa Marco. # Coordinación entre los programas de actividades o políticas de la Unión investigación y otras La complementariedad y la coherencia respecto a los objetivos de las demás políticas comunitarias deberán garantizarse de manera adecuada. La cuestión de la coordinación entre las actividades de investigación y las demás actividades de la Unión consiste en especial en las relaciones entre el Programa Marco y los fondos estructurales, por un lado, y entre el Programa Marco y los programas más importantes y marcos de asistencia económica y técnica a los terceros países (PHARE, TACIS, MED A, FED e iniciativa PVD-ALA) por otro lado. Al respecto, cabe señalar lo siguiente: Las sinergias creadas en los últimos años entre la política de IDT y la política regional siguen desarrollándose. Los fondos estructurales se utilizan de manera bastante sistemática para aumentar la capacidad de investigación en los países beneficiarios, tanto respecto a las infraestructuras de investigación como respecto a los recursos humanos (actividades de formación). Tras un análisis en profundidad, la Comisión tiene la intención de presentar próximamente una Comunicación sobre el tema "Investigación y cohesión", la cual, entre otras cosas, debería contribuir a que se desarrollen aún más las sinergias existentes entre ambas políticas. Los instrumentos de cooperación técnica y financiera y de cooperación económica con los terceros países ya contribuyen considerablemente al desarrollo sostenible en los países beneficiarios y a la cooperación económica de éstos con la Unión, incluida la cooperación en investigación y en transferencia y adaptación tecnológicas. Mediante las posibilidades que ofrecen dichos instrumentos, debe animarse a estos países a que establezcan mayores sinergias con las actividades específicas del Programa Marco que respondan a sus necesidades. Deberá hacerse una distinción clara entre, por un lado, la ayuda política a la financiación de la participación de terceros países en el Programa Marco, que, por ejemplo, podría correr a cargo de los instrumentos de cooperación internacional de la Unión, y, por otro lado, la financiación resultante de la negociación de acuerdos internacionales de investigación, cuyas normas deberán determinarse en cada caso. Se reforzará asimismo la coordinación entre el Programa Marco y otras actividades y programas como los dedicados a la educación y la formación profesional. • Coordinación de las iniciativas nacionales y las iniciativas europeas Como es sabido, el Programa Marco no es más que una parte de la labor europea total de investigación. Por tanto, el potencial europeo de investigación sólo podrá aprovecharse completamente mediante una coordinación efectiva de la labor llevada a cabo en los distintos marcos. Ante todo, debería avanzarse en este sentido en relación con objetivos concretos. Podría lograrse avanzar utilizando tanto los instrumentos existentes como mecanismos nuevos: Instrumentos existentes. Los marcos de actuación EUREKA (investigación (investigación cercana al mercado) y COST fundamental orientada) son especialmente adecuados para la coordinación entre las iniciativas nacionales y las iniciativas de la Unión. Deben aumentarse los intercambios de información entre los distintos marcos y debe animarse a los Estados miembros a que mejoren la coordinación a nivel nacional. De igual modo, deben fortalecerse los vínculos existentes con el fin de conseguir una mayor operatividad, para lo cual deben establecerse mecanismos de articulación sencillos. artículos 130 K comunes) Mecanismos nuevos. Los (programas complementarios), L (participación en iniciativas nacionales) y N (empresas instrumentos del Tratado complementarios a los programas de tipo clásico (que deben seguir siendo la parte fundamental de la actuación de la Unión). Estos instrumentos pueden utilizarse en circunstancias especiales en que pueden aportar un valor añadido adicional. ofrecen Los artículos 130 K y L crean posibilidades de actuación en temas de investigación que tengan un interés especial para algunos Estados miembros. Las iniciativas que se adopten aprovechando esas posibilidades deben ser un complemento de las demás iniciativas del Programa Marco, cuyo equilibrio general debe garantizarse. Dichas iniciativas deben ser, ante todo, iniciativas específicas que tengan un interés claro para toda la Unión. Aumento de la flexibilidad y de la capacidad de respuesta Es evidente, y se ha subrayado con frecuencia, que es necesario mejorar la flexibilidad de los programas y la capacidad de respuesta de la Unión a los avances científicos y tecnológicos imprevistos o a la aparición de problemas inesperados. Es imposible prever desde el inicio de un programa marco de 4 años todas las necesidades que van a surgir o las evoluciones que van a producirse durante el período correspondiente. El problema de la adaptación constante de la labor europea de investigación tiene dos vertientes: el seguimiento en tiempo real de las evoluciones y cambios y los mecanismos de adaptación de la respuesta y de reacción: 0 El seguimiento en tiempo real de los avances científicos y tecnológicos y de la evolución de las necesidades sociales e industriales puede garantizarse mediante el refuerzo de las actividades de "vigilancia tecnológica" y una relación más estrecha de dichas actividades con las actividades de los programas. Las necesidades, sobre todo las relativas a actividades específicas adicionales, podrían analizarse continuamente basándose en los informes de evaluación y de seguimiento y las consultas periódicas con la industria, la comunidad científica y los usuarios. • Para conseguir una respuesta rápida y flexible se podrían utilizar distintos medios, en especial los siguientes: adaptación periódica de los programas de trabajo, a ser posible todos los años creación de un "espacio libre" de tamaño limitado, con un sistema de decisión riguroso y pensado expresamente para dar una respuesta rápida a necesidades no previstas inicialmente. Conviene añadir que la limitación del número de programas es, por sí misma, un medio considerable para conseguir una mayor flexibilidad. Ante todo, es preciso subrayar que la existencia de mecanismos adecuados no basta para garantizar una buena flexibilidad; es necesario, además, que exista la voluntad política de utilizar dichos mecanismos. 10 Mejora de los efectos de la investigación en la competitividad La Unión debe facilitar la realización de actividades de investigación que tengan efectos positivos en la competitividad, sobre todo mediante actividades de demostración que se caractericen por una participación más elevada de la financiación privada que en los proyectos clásicos de gastos compartidos y mediante disposiciones de propiedad intelectual adaptadas que ofrezcan mayores incentivos para la utilización de los resultados. Gestión Todas las opiniones coinciden en que llevar a cabo con éxito los programas de IDT de la Unión depende de que haya una gestión sana y eficaz. A fin de continuar mejorando la gestión de los proyectos y programas, la Comisión seguirá ajustándose a los principios nindamentales que se aplican actualmente, a saber, eficacia, calidad, igualdad de oportunidades y administración sana de fondos públicos. Basándose en los avances logrados en el IV Programa Marco, la Comisión procurará aumentar la coherencia y la calidad de la gestión de programas. El objetivo principal debe ser, sin duda, corregir la actual situación de exceso de propuestas para los programas, lo que contribuye a dificultar considerablemente la gestión de los mismos. Para lograr ese objetivo, se adoptarán medidas de tres tipos: • • • Concentración : la limitación de los programas de trabajo mediante el establecimiento de un número reducido de objetivos prioritarios definidos con precisión dará como resultado una reducción del número de propuestas presentadas. Transparencia : la Comisión procurará facilitar una información que sea suficientemente precisa para evitar que se presenten propuestas sin la suficiente justificación y que no entren dentro del ámbito de los programas; los Estados miembros y las organizaciones establecidas a nivel nacional con la función de difundir información sobre los programas deben ayudar a la Comisión en esa labor. "Comprobación previa de la conformidad de las propuestas" : se informará en una fase temprana a los participantes, sobre todo a las pequeñas y medianas empresas, sobre la conformidad y la orientación 11 de su propuesta respecto a las condiciones de participación y a los objetivos del programa. Por otra parte, al organizar el Programa Marco en un número limitado de programas de carácter pluridisciplinar, será preciso pasar de un método de gestión centrado en los programas a un método de gestión más global. TV. Presupuesto y calendario La financiación del V Programa Marco estará limitada por una "cantidad total máxima" determinada por el poder legislativo. Durante el período en que se hagan los compromisos (1999-2002), dicha cantidad no podrá sobrepasar el límite máximo que se fije anualmente en las perspectivas financieras de la Unión. En la actualidad, los gastos de investigación figuran en la rúbrica 3 (políticas internas) de las perspectivas financieras, de la que constituyen la mayor parte, puesto que representan el 60% de los fondos disponibles en esa rúbrica, de acuerdo con el espíritu de los acuerdos de Edimburgo (entre la mitad y las dos terceras partes de la rúbrica 3 de las perspectivas financieras). Podrían seguir aplicándose esos porcentajes en el V Programa Marco. Al efectuar las previsiones de lo que podría ser un nivel apropiado de gastos de investigación en la Unión, se tomará en consideración el crecimiento previsto del PIB. Deberá tenerse en cuenta asimismo que la labor de investigación de las demás grandes potencias tecnológicas, Estados Unidos y Japón, no decae. Japón dedica a la investigación el 3% de su PIB y Estados Unidos el 2,5%, mientras que el gasto de la Unión Europea en investigación se limita desde hace varios años a un promedio del 2%. El presupuesto público estadounidense de investigación, que ha disminuido en los últimos años, aumentará en 1997 en cerca de 3. 000 millones de dólares (el presupuesto de los NIH, por citar un ejemplo, aumentará un 6,9%) y el de los organismos públicos japoneses de investigación seguirá experimentando el notable aumento de los últimos años ( + 8,3% en el caso del Organismo de Ciencia y Tecnología y +16,4% en el caso del MITI). Frente a esa labor de investigación de nuestros competidores y socios 12 comerciales, es fundamental garantizar un elevado porcentaje de inversión en investigación, pública y privada, en Europa. Conclusión En resumen, es urgente y forzoso aplicar el V Programa Marco en los plazos previstos. Teniendo en cuenta la duración probable del proceso decisorio, si, como está previsto, se desea que dicho Programa se ponga en marcha en 1999, deberá mantenerse un ritmo bastante elevado. Como se ha indicado al principio de la presente Comunicación, la Comisión tiene el propósito de presentar un documento de trabajo detallado a principios de 1997 y una propuesta formal en marzo de 1997. que, sin embargo, no podrá determinar previamente las propuestas posteriores de la Comisión acerca del marco financiero futuro de la Comunidad, las cuales se presentarán inmediatamente después de que finalice la CIG. El objetivo fijado es lograr una aprobación formal a principios de 1998. En la elaboración del V Programa Marco, la Comisión ha optado expresamente por un avance por etapas, de manera que pueda garantizarse en todo momento que las orientaciones propuestas se entienden y apoyan suficientemente. Ajustándose a ese planteamiento, el presente documento se ha elaborado con el fin de contribuir a que el debate se lleve a cabo con orientaciones claras. Basándose en las conclusiones del debate, la Comisión espera elaborar y, acto seguido, presentar lo antes posible el documento de trabajado detallado previsto y, a continuación, su propuesta formal. Mediante ambos documentos se podrá tener una idea aún más precisa sobre el modo concreto en que se podrán conseguir los objetivos sociales y económicos presentados en el documento "Inventar el mañana" y que cuentan con un amplio acuerdo. 13 ISSN 0257-9545 COM(96) 595 final DOCUMENTOS ES 15 N* de catálogo : CB-CO-96-613-ES-C ISBN 92-78-11888-5 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo M


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2215/96 av den 20 november 1996 om fastställande av undantagsåtgärder för "Glühwein"

eurovoc_concepts:
derogation from EU law
flavoured wine
food technology
fruit product
labelling
preparation for market

formats: html pdfa1b print