title: Grönbok om handel

eurovoc_concepts:
communications policy
freedom to provide services
marketing
single market
theory of marketing

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20. 11. 1996 KOM(96)530 slutlig GRÖNBOK OM HANDEL (framlagt av kommissionen) INNEHÅLLSFÖRTECKNING I - INLEDNING II - HANDELNS STRUKTUR OCH UTVECKLING /- Handelns sociala och ekonomiska betydelse 2- Koncentration och konkurrens inom handeln 3- Utvecklingen av självständig organiserad handel 4- Utvecklingen av den inre marknaden och internationalisering 4. 1- Handel över gränserna på den inre marknaden 4. 2- Handel över gränserna med länder utanför EU III - MEDLEMSSTATERNAS OCH EU:S ROLL OCH ÅTGÄRDER FÖR HANDELN i- Medlemsstaternas åtgärder 2- EU:s roll och åtgärder 2. 1- Stödåtgärder för handeln 2. 2- Ramen för samråd IV- NYA UTMANINGAR FÖR HANDELN 1- Att säkra effektiviteten på den inre marknaden 1. 1- Den inre marknadens barriärer 1. 2- Konsumenternas intressen 1. 3- Införandet av euron 2- Företagens villkor 2. 1- Administrativa bördor och förenkling av lagstiftningen 2. 3 Statistik J- Sysselsättning, konkurrens och sammanhållning 3. 1- Landsbygden 3. 2- Stadsmiljön 4- Informationssamhället och handeln V- MÖJLIGHETER FÖR FRAMTIDEN BILAGOR BILAGA A: STATISTIK BILAGA B: OMRÅDEN SOM DIREKT BERÖR HANDEL OCH SOM LYDER UNDER NATIONELLA BESTÄMMELSER BILAGA C: UTFÖRLIG FÖRTECKNING ÖVER GEMENSKAPENS LAGSTIFTNINGSÅTGÄRDER BILAGA D: ÅTGÄRDER PÅ GEMENSKAPSNIVÅ SOM PÅVERKAR HANDELN BILAGA E: INSTITUTIONERNAS ADRESSER I- INLEDNING 1- Närmare 370 miljoner invånare i EU konsumerar och använder dagligen varor - mat, kläder, möbler, böcker, bilar, datamaskiner - som producerats av 58 miljoner människor sysselsatta inom jordbruk och produktion överallt i EU och dessutom av ytterligare flera miljoner människor utanför unionen. Men utan de 22 miljoner människor som arbetar inom handel i EU skulle dessa medborgare inte ha tillgäng till detta enorma utbud av varor var och när de vill, till rimliga priser och dessutom med service. Via handel kan varor också från andra länder komma in pä den inhemska marknaden, varigenom utbudet av varor ytterligare utvidgas. Detta gäller inte endast varor från tredje land, men även varor från andra medlemsländer som på detta sätt gynnats av utvecklingen på den inre marknaden. 2- På tröskeln till det nya årtusendet står denna livsviktiga sektor, den näst största inom gemenskapen, inför många utmaningar som måste antas omedelbart om den fortsättningsvis skall kunna bidra till medborgarnas ekonomiska och sociala välfärd. 3- Till dessa utmaningar hör den skärpta konkurrensen till följd av möjligheterna att driva handel på hela den inre marknaden, tvånget att utveckla den inre marknadens fulla potential från brokiga bestämmelser på nationell, regional och lokal nivå, införandet av en gemensam valuta, vilket medför omedelbara fördelar, men även många praktiska utmaningar särskilt för denna sektor, nya former av förhållanden mellan konsumenter och leverantörer, en oavbruten omstrukturering av sektorn till följd av anpassning till den konkurrensmässiga omgivningen och dess effekt på samhällen som är beroende av eller betjänas av befintliga strukturer, behovet av att skapa en miljö där företag kan blomstra, den snabbt ökande användningen av befintlig teknologi och utnyttjandet av nya teknologier för att rationalisera tjänster och underlätta nya former av direkt handel samt behovet av att upprätthålla en konkurrenskraftig europeisk industri mot bakgrund av handelns globalisering genom det revolutionerande informationssamhället (elektronisk handel). 4- Trots att den står i centrum av ekonomin lider sektorn av brist på lätt tillgänglig information och analytiska uppgifter. Eftersom en snabb överföring av uppgifter spelar en avgörande roll för bibehållandet av konkurrenskraften och anpassningen till marknadstrender måste denna klyfta överbryggas. 5- För att vara en verksamhetsform som så direkt berör människors dagliga liv förefaller handeln vara en sektor som tas för given. Tiden är mogen för att inleda en utförlig samrådsrunda om de utmaningar handeln står inför och vilka möjligheter det finns att svara på dessa utmaningar. Avsikten med denna grönbok är att sätta i gång denna samrådsprocess. 6- Termerna "handel" och "distribution" används ofta som synonymer, även om handel ibland anses hänvisa närmast till försäljning, medan distribution betonar den logistiska aspekten. I denna grönbok används termen "handel" som en hänvisning till de båda verksamhetsformerna, främst partihandel och detaljhandel. Den sektor inom handeln som tas upp här täcker all handelsverksamhet från inköp av varor av producenten till leverans av dessa varor till den slutliga konsumenten. Grönboken befattar sig inte uttryckligen med handel inom tjänstesektorn, även om den nämner några tjänster som direkt berör handelsprodukter, t. ex. turism och hantverk. GRÖNBOKENS MÅL 7- Syftet med denna grönbok om handel är att stimulera till en väl övervägd diskussion om sektorns betydelse för ekonomin och de utmaningar branschen står inför på tröskeln till 2000-talet. • Den undersöker handelns struktur och utveckling. • Den beskriver medlemsstaternas och EU:s åtgärder och deras respektive roller. • Den anger de utmaningar sektorn står inför och tar upp frågor till behandling som kräver offentligt samråd. 8- Diskussionen som förs till följd av denna grönbok borde leda till att företagen själva, de offentliga förvaltningarna i medlemsstaterna eller EU föreslår åtgärder som stöder branschen då den möter de utmaningar den står inför, samtidigt som branschen bibehåller sin konkurrenskraft och bidrar till sysselsättning och social sammanhållning. II- HANDELNS STRUKTUR OCH UTVECKLING /- Handelns ekonomiska och sociala betydelse 9- Handeln är den näst största ekonomiska sektorn inom Europeiska unionen. Den är en väsentlig del då man mäter nationalekonomins omfång och styrka och en nyckelsektor för skapandet av nya arbetstillfällen och tillväxt. Men förutom rent ekonomiska funktioner har handeln även viktiga sociala funktioner. Det är ett ställe för kontakt mellan medborgare och det lokala samhället, där de senaste nyheterna om livsstil, kulturmönster och samhällsaktiviteter förmedlas. Som en betydande faktor av avgörande betydelse för sociala och kulturella mönster, livsstilar och fysisk planering intar handeln en nyckelställning i den europeiska socio-ekonomiska modellen. Handelns socialt integrerande funktion kan bli allt viktigare i framtiden på grund av att befolkningen i Europa blir allt äldre. 10- Handelns framgång har viktiga följder för sysselsättningen inom hela EU eftersom mer än 22 miljoner människor i EU arbetar inom handel, vilket motsvarar 16 % av EU:s totala arbetskraft. På tio år mellan åren 1982 och 1992 skapade handeln ca 2,3 miljoner arbetstillfällen i de 15 medlemsstaterna, vilket innebär en tillväxt på 12 %. Under samma period ökade den totala sysselsättningen inom EU med 7 %. Detta innebär att handeln skapade en betydligt högre andel av arbetstillfällen än den totala ekonomin. Den ökade sysselsättningseffekten inom handeln, dvs. skapandet av nya arbetstillfällen, har varierat starkt i de olika medlemsstaterna1: Spanien + 2 5 %, Nederländerna + 23 %, Österrike + 23 %, Italien + 15 %, Tyskland + 14 %, Förenade kungariket + 10 %, Frankrike + 1 %. Siffrorna varierar kraftigt från en medlemsstat till en annan och en av de frågor som skall tas upp till debatt efter det denna grönbok Källa:Eurostat. offentliggjorts kommer att gälla en analys för att ta reda på vad dessa variationer beror på* 11- Handelns bidrag till den europeiska ekonomins BNP förblev stabil från 1982 till 1992, och var ca 13 %. Under denna period ökade den genomsnittliga BNP och handelssektorns förädlingsvärde i samma takt med ca 25 %. Handelns produktivitet ökade med ca 13 % under dessa tio år. Handeln, den näst största arbetsgivaren inom EU** år 1994: 4,5 miljoner handelsföretag en tredjedel av alla företag inom EU, varav 95 % har mindre än 10 anställda 22 miljoner arbetstillfällen 16 % av arbetskraften inom EU 55 % av de anställda inom detaljhandeln är kvinnor 3,4 miljoner detaljhandelsföretag som sysselsätter 15 miljoner människor 1,1 miljoner partihandelsföretag som sysselsätter 7 miljoner människor 13 % i genomsnitt av förädlingsvärdet i EU:s ekonomi 12- Kvinnor utgör en betydande andel av arbetskraften inom detaljhandelssektorn, dvs. 55 % av de anställda inom detaljhandeln. För många kvinnor har en arbetsplats i denna bransch varit av avgörande betydelse då de velat komma in på arbetsmarknaden. I distributionsbranschen finns det även mycket deltidstjänster. Även om många kvinnor gärna accepterar deltidsarbete som ett sätt att kombinera arbete och familjeliv, gör en tredjedel av de kvinnor som arbetar deltid det därför att det inte finns heltidstjänster. Det är värt att notera att antalet deltidstjänster har ökat under de senaste åren i många medlemsstater, i detaljhandeln på samma sätt som i andra sektorer. Det kan gynna både arbetsgivare och arbetstagare att i högre grad utnyttja deltidsarbete. Det ger arbetsgivarna möjlighet att vara flexiblare, samtidigt som många arbetstagare gärna har kortare arbetstid. Det är emellertid viktigt att se till att de som har kortare arbetstid behandlas på motsvarande sätt som de heltidsanställda. Arbetsmarknadens parter har nyligen förhandlingar på europeisk nivå om flexibla arbetstider och anställningstrygghet, dvs. frågor som även väntas täcka deltidsarbete. inlett 13- Handeln erbjuder europeiska medborgare en möjlighet att skapa och bedriva ett eget företag, vanligen efter det att de först skaffat sig branschkännedom i ett handelsföretag. Den låga kapitalsatsning som krävs för att starta ett eget företag 2 I " 1994 Report on Employment Performance" som utfördes av Mc Kinsey Global Institute tar man fram svaga punkter i skapandet av nya arbetstillfällen i Europa jämfört med Förenta Staterna och kommer fram till att de beror pä hinder som gör det svart att komma in pä arbetsmarknaden. Dessa slutsatser är värda en närmare granskning. 3 Eurostat: se bilaga A. jämfört med vad som krävs inom annan ekonomisk verksamhet bidrar i hög grad till att denna chans utnyttjas. 14- Handelssektorn täcker alla former av handel från uppköp av varor från producenten till leverans av dessa varor till konsumenten. En ytterst viktig uppgift för handelsföretagen är att tillfredsställa konsumenternas behov och därigenom förbättra lönsamheten. Utvecklingen under de senaste åren har lett till en markant ökning av handelns inflytande på tillverkarna, där konkurrenter slår sig samman för att förhandla med tillverkarna i ett starkt förhandlingsläge. 15- Dagliga kontakter mellan affärsmän och deras kunder har gjort det möjligt för handeln att anpassa sig till och på ett bättre sätt tillfredsställa efterfrågan genom att hålla minsta möjliga mängd osålda varor på lager och därigenom undvika spill av produktionsmedel. Handeln kan i hög grad bidra till att främja ett effektivt utnyttjande av tillgångar och därigenom en hållbar utveckling. Tack vare sin roll som förmedlare kan handeln dessutom påverka både tillverkare och konsumenter. De kan uppmuntra producenter att utveckla och tillverka "grönare" produkter samtidigt som de kan spela en betydelsefull roll genom att förse konsumenterna med miljöinformation. Detta förutsätter en utveckling av partnerskap med både konsumenter och leverantörer och fortsatt utveckling av regelsystemet för ett säkerställande av en acceptabel balans mellan både handelsföretagens och konsumenternas berättigade intressen. 16- I allt högre grad blir man medveten om den avgörande roll som handeln spelar för bevarandet av ett balanserat samhällsliv, det må sedan gälla att bevara stadskärnan eller närbutiker både i städer och på landsorten. Ett livligt lokalt handelscentrum blommar ofta upp även som ett kulturellt centrum i ett samhälle och ger handeln en viktig socialt enande funktion. Affärer, de må sedan var små eller stora, ger stadskärnan liv och förebygger de växande problemen med övergivna stadsdelar som bidrar till ökad brottslighet. 17- Handeln har även en viktig socio-ekonomisk funktion genom att tjäna som ett forum där människor träffas, kommunicerar, umgås och växelverkar. Den fungerar som en kontaktyta inte endast mellan olika sektorer och grupper inom samhället, men även mellan nationer, kulturer och länder. På en personlig nivå är shopping för många inte endast en uppgift som måste utföras, utan en njutbar social handling, inte minst på grund av handelsföretagens ansträngningar att göra det till en njutbar upplevelse och öka efterfrågan. För många, framför allt för åldringar eller ensamstående, kan affärer, särskilt närbutiken, vara deras enda regelbundna sociala kontakt och umgänge med andra människor och yttervärlden. 2- Koncentration och konkurrens inom handeln tillmätt koncentration och 18- Med modernisering som mål har handeln internationalisering särskild betydelse. I kommissionens meddelande från 1991 med titeln "Mot en enhetlig distributionsmarknad"^ fäste kommissionen uppmärksamhet vid att koncentrationer hör till de företeelser som troligtvis kommer att tillta till följd av den inre marknaden och påverka partihandel, detaljhandel och partihandel med industrikunder i samma utsträckning. Detta bekräftades i kommissionens färska undersökning "Effekt och verkan av integrationen på den inre marknaden på organisation och prestation inom distributionsmarknaden"5. inom livsmedelssektorn. År 19- Koncentration inom handeln verkar vara ett oåterkalleligt fenomen i alla medlemsstater, men utvecklingen har kommit mycket längre i staterna i norr än i söder, särskilt största självbetjäningsaffärerna inom livsmedelssektorn i varje medlemsland för en betydande andel av livsmedelsförsäljningen: 57% i Tyskland, 61 % i Belgien, 3 5% i Spanien, 67 % i Frankrike, 39 % i Grekland och 28 % i Italien. I Finland har den största livsmedelskedjan en marknadsandel på 40 % och de tre största livsmedelskedjorna innehar 80 % av marknaden. Dessa trender påverkas även av faktorer som andelen yrkesverksamma kvinnor, mängden privatägda bilar och utvecklingen av infrastrukturen. 1994 t. ex. stod sex de 20- Den negativa effekten av denna utveckling kan vara risken för att i praktiken etablera vertikal integration eller att tillverkaren är beroende av att vinna en viss storkund. Detta hindrar i sin tur tillverkaren från att leta efter andra kunder eller nya distributörer som konkurrerar om leveranserna. För mindre distributörer med obetydlig marknadsandel hindrar detta dem också från att köpa likadana produkter till motsvarande priser. Koncentration kan också tillverkare med marknadsmakt kan utnyttja svagare köpare genom att höja priserna och därigenom försämra köparnas konkurrenskraft och trappa upp koncentrationsprocessen på detaljhandelsnivå. till att leda 21- Denna koncentrationsprocess är endast en del av den större debatt om relationerna mellan handel och industri och de konkurrensbestämmelser som gäller mellan dem. Denna debatt pågår i många medlemsstater och kommer att föras vidare på EU-nivå. Resultatet av denna trend mot koncentration har förstärkt de främsta distributörernas ställning i förhållande till sina leverantörer och främjat utvecklingen av distributörernas egna varumärken. Ett annat viktigt tecken är att inköpssammanslutningar har bildats på nationell, europeisk eller t. o. m. global nivå sedan början av 1980-talet, vilket har lett till ökad makt för stora integrerade eller icke-integrerade distributionsgrupper och ibland till något ansträngda relationer mellan producenter och handelsföretag. 22- Förekomsten av konkurrenskraftiga handelsmarknader på samma sätt som inom andra ekonomiska områden är ett viktigt vapen i kampen mot stigande priser och gynnar konsumenten. Å andra sidan kan en koncentration av marknadsandelar till några fa företag minska konsumenternas potentiella inflytande på t. ex. produkturvalet, 4 Kommissionens meddelande "Mot en enhetlig distributionsmarknad'*. KOM(91) 41, slutlig, 11. 3. 1991. 5 " Effekt och verkan av integrationen pä den inre marknaden pä organisation och prestation inom distributionsbranschen*". Europeiska kommissionen. GD XV. 1996. valet av försäljningsställe (affärernas läge) eller marknadssignaler. Konkurrensregler spelar en viktigt roll för handeln, särskilt betydelsefulla är bestämmelserna om franchising, exklusiva inköps- och försäljningsavtal samt selektiv distribution. 3- Utvecklingen av självständig organiserad handel tydligare 23- För att bibehålla konkurrenskraften på marknaden och sin marknadsandel samarbetar små och medelstora företag i allt högre grad i nätverk i form av samarbete mellan detaljhandelsföretag såsom köpgrupper eller frivilliga kedjor som består av en eller flera partihandlare och flera detaljhandelsföretag eller en franchisingkedja. Denna ligger vid Medelhavet. företeelse är Koncentration är inget främmande för dessa former av handelssamarbete. Denna nya form av utbud som går under benämningen oberoende organiserad handel blir allt mera utbredd i EU. I en organisation av denna typ kombineras de små företagens flexibilitet och tjänster med förmånerna av en större strukturs effektiva logistik. Men formen för hur dessa koncentrationer uppstår kan väcka frågor om hur förenliga de är med unionens konkurrensregler. i de medlemsstater som inte 24- Samarbete gör det möjligt för ledare i små företag att delta i ett beslutsfattande forum, att hålla kontakt med andra affärsmän som arbetar med samma frågor, att dra nytta av utbildning och fa stöd av fackmän inom samma område med samma gemensamma intresse, särskilt inom en gemensam köpstruktur och försäljnings- och marknadsföringspolitik, vilket gör det möjligt för dem att tillsammans uppnå en tillräcklig kritisk massa. Dessa konkurrensmässiga fördelar uppväger den delvisa förlusten av autonomi för ledaren i ett litet företag, särskilt i förhållande till den övre delen i distributionskedjan, dvs. leverantörerna. 25- Det skulle vara fel att tro att självständig handel kommer att försvinna på grund av konkurrensen från stora integrerade företag. Visserligen har handelsrevolutionen som släppts lös i medlemsstaterna i norr åtföljts av en trend mot koncentration och uppkomsten av stora integrerade företag, men i sin helhet tyder trenden inte på att självständiga handelsföretag skulle försvinna. Ofta är dessa handelsföretag anslutna till de integrerade företagen genom olika former av kontrakt såsom franchising. 26- Man kan påstå att uppkomsten av självständig organiserad handel är den viktigaste utvecklingen som skett i handelsvärlden sedan övergången till storskalig distribution. I dag utgör den 22 % av detaljhandeln i Tyskland och 40 % i Nederländerna. Enbart franchising-nätverk står för 8 % av detaljhandelns omsättning i Frankrike (30 % i Förenta Staterna). 4- Utvecklingen av den inre marknaden och internationalisering 4. 1- Handel över gränserna på den inre marknaden 27- Detaljhandelns mest utmärkande kännetecken är beroendet av lokala säljställen och behovet av att beakta lokala önskemål och avogheter. Detta förklarar den mycket viktiga roll som intas av en sund miljö med nationella, regionala och lokala bestämmelser. Den förklarar också i stor utsträckning de mekanismer som handeln använder för leverans direkt till kunder i andra medlemsländer. 28- Stora detaljhandelsföretag etablerar sig främst i andra medlemsstater genom att bli majoritetsaktieägare i lokala distributionsföretag. Detta har varit särskilt utbrett under de senaste tio åren i de södra medlemsstaterna, så sent som 1994 ägdes praktiskt taget alla spanska hypermarkets av företag som huvudsakligen eller delvis styrdes av kapital i andra medlemsstater. Situationen är liknande i Portugal och Grekland och uppköp och sammanslagningar fortsätter. Vissa stora detaljhandelsföretag har även etablerat sig genom att öppna affärer, men det är fortfarande ganska ovanligt. En annan mekanism är att etablera frivilliga kedjor som stöds av partihandlare, franchi si ngkedj or och inköpsgrupper och som förenar ett stort antal små och medelstora handelsföretag. 29- På partihandelssidan är bilden annorlunda eftersom grossisterna inte är lika fast bundna vid lokala försäljningsställen. En undersökning som genomfördes på uppdrag av Europeiska kommissionen^ 1993 tyder på det och betonar att man bör skilja mellan internationalisering av partihandel och internationalisering av detaljhandel. Vad gäller partihandel är den internationella dimensionen. en integrerad del av de strategier som tillämpas i distributionskanalerna. Internationalisering av partihandeln förekommer inom alla sektorer (livsmedel, icke livsmedel, mellan olika industrier) och har viktiga konsekvenser för de producenter som verkar som motvikt till trenden mot koncentration av produktionen, vilket beror på behovet av att leverera till större marknader och göra det möjligt för små och medelstora produktionsföretag att fa tillgång till marknader utanför det egna landets gränser. förändringar strukturella svar på som 30- Internationaliseringen inom detaljhandeln då det gäller etablering av affärer är för tillfället begränsad till vissa stora detaljhandelsgrupperingar som är tillräckligt stora och innehar den nödvändiga tekniken för att kunna dra nytta av internationella marknader och anpassa sig till de speciella dragen på dessa. En av sidoeffekterna är faktiskt att man far know-how om hur olika konsumtionsmönster skall bemötas. Denna utveckling kommer antagligen att fortsätta förutsatt att då en kritisk massa uppnås till följd av samarbete mellan små och medelstora företag eller koncentration, en globalisering av marknaderna och en relativ mättnad på de inhemska marknaderna, kommer det att leda till att aktörer uppmuntras till internationalisering. Det borde fortfarande finnas möjligheter för mindre företag som letar efter nischer på marknaden via interaktiva webbplatser på Internet. sin verksamhet utanför 31- Även om vissa detaljhandlare har utvidgat till andra medlemsstater, stannar den stora majoriteten på hemmamarknaden hemmamarknaden då det gäller Europa. Kulturskillnader lever sannolikt kvar och fortsätter att begränsa en organisk utvidgning av företag och detaljhandelsgrupperingar utanför nationella territorier. Franchising-kedjor som förenar lokala handelsföretag med ett internationellt begrepp fortsätter att utvecklas och utgör säkerligen en viktig del av handelns europeisering. Trots det finns det fortfarande betydande prisskillnader "Foreign investment in retailing and wholesaling in the EC", 1993: Serie om handel och distribution. GD XXIII. internationaliseringen av mellan de olika medlemsstaterna vilket tyder på att märkesvaror inte nödvändigtvis leder till en internationalisering av utbudet eller till lika priser för konsumenterna. 31a- Hur detaljhandelns försäljningsställen är placerade förlorar i betydelse för handeln aöver gränserna då transport över gränserna blir en betydligt mindre del av produkternas kostnadsbildning. I detta hänseende är kommissionens förslag om förbättrad infrastruktur särskilt med tanke på transeuropeiska nätverk viktiga^. 4. 2 Handel över gränserna med länder utanför EU 32- Samma allmänna trender som kan observeras vid handel över gränserna inom EU kan även observeras i samband med försäljning utanför unionen. I själva verket har partihandeln uppvisat tecken på att omedelbart börja etablera sig i de europeiska länder som inte är medlemsstater och t. o. m. i Förenta Staterna och Asien, men detaljhandelns export har inte följt med i denna utveckling. Å andra sidan stimulerar lättare tillgång till information och varor på den internationella marknaden via audiovisuella nät och informationsnätverk den lokala efterfrågan som ofta kan tillfredsställas endast med utbud från områden utanför konsumentens hemland. Detta är en utmaning för den elektroniska handeln som EU måste anta så snabbt som möjligt. 33- En modernisering av handeln i Central- och Östeuropa är viktig för främjandet av dessa länders ekonomiska integration. På förslag av kommittén för handel och distribution inrättades tre paneler för fackmän 1995. De besökte Ryssland, Ukraina och Ungern för att kartlägga vilka problem det finns inom handeln i dessa länder och avgöra vilka områden som kan fa hjälp av handelns fackmän och förbund. Nya uppdrag genomförs 1996 så långt det är möjligt i samarbete med Phare- och Tacis- programmen, särskilt medfinansiering av utbildning för företagsledning och tekniskt stöd för utveckling av logistiska distributionsstrukturer som är anpassade till de lokala behoven. 34- En liknande metod kunde användas för att förstärka historiska band mellan distributionssystemen i kuststaterna kring Medelhavet. Sådana åtgärder för utbildning och tekniskt stöd kan tas med inom ramen för de principer som slagits fast i "Barcelonakonventionen" som antogs vid Europa-Medelhavskonferensen den 1 7 - 18 november 1995. 35- Det uppstår ett antal frågor om följderna för handelsföretagen. Det är fallet särskilt vad avser de nationella bestämmelsernas betydelse för handel, garantier och service efter köp. Handelsföretag som är etablerade inom gemenskapen lyder under dessa bestämmelser och skillnaderna kan hämma utvecklingen för dessa handelsföretag som är etablerade i Europa jämfört med deras internationella konkurrenter. Å andra sidan kan internationaliseringen tvinga fram ändringar av dessa nationella bestämmelser speciellt om leverantörerna är belägna utanför Europeiska unionen. Detta gäller även företagens lika tillgång till kommunikationsnät. Se bilaga D - Transportpolitik. 10 36- Här är det viktigt att ge företag av alla storlekar tillgäng till kommunikations- och försäljningsnät genom att se till att konkurrenspolitiken och principen om etableringsfrihet tillämpas effektivt. Handel över gränserna kräver av både detalj- och partihandel att de anpassar sig till konkurrens från icke-traditionellt håll. Principen om fri rörlighet för tjänster på den inre marknaden kan ge upphov till konflikter mellan lokala företag som måste följa lokala bestämmelser och utländska leverantörer som följer hemlandets mindre stränga bestämmelser. Möjligheten är uppenbarligen stor att den inre marknadens barriärer kommer att hindra uppkomsten av sådana konflikter och därför måste sådana skillnader i bestämmelserna undersökas noggrant och de kommer att utgöra en aspekt i samrådsfrågorna som skall tas upp till behandling till följd av relativt denna grönbok. Särskilt orsakerna oeuropeiserad borde undersökas närmare och lösningar bör sökas för att den inre marknaden skall kunna fungera till gagn för konsumenten särskilt med tanke på prisvariationer. till varför handelssektorn förblir III- MEDLEMSSTATERNAS OCH EU:S ROLL OCH ÅTGÄRDER FÖR HANDELN 37- Handelns flexibilitet och konkurrenskraft är inte möjlig om sektorn utsätts för alltför sträng reglering. Den fungerar bäst med lokal kännedom om marknaden och individuella initiativ, inte med central reglering. Trots det, på samma sätt som med andra ekonomiska sektorer, kräver den lokala marknaden ibland globala reaktioner och globala standarder, på samma sätt som den inre marknaden medför speciella utmaningar för företagen inom EU som måste omhändertas på europeisk nivå. 1- Medlemsstaternas åtgärder 38- Kännetecknande för handeln inom EU är de olikartade nationella ekonomiska, demografiska, rättsliga, skattemässiga, strukturella och kulturella särdragen i varje medlemsstat. Marknaden är, även om den är del av en större helhet, framför allt lokal. Handeln anpassar sig väldigt flexibelt till socio-ekonomiska strukturer och olikheterna i konsumtions- och mellan handelsstrukturerna beteendemönster. i EU förstärker variationerna 39- Den inre marknaden erbjuder nya möjligheter för handelsföretagen att komma in på nya marknader med produkter som efterfrågas överallt och att introducera nya produkter från regionala marknader till andra områden inom unionen. Viktigt är att de möjligheter som finns för att komma in på en lokal marknad inte hindras av bestämmelser som snedvrider konkurrensen och att detaljhandeln inte hindras från att söka upp icke-traditionella leverantörer eller utsätts för begränsande handelsvillkor från dominerande lokala företags håll. 40- Reglering av handeln hör till medlemsstaternas behörighet med beaktande av gemenskapslagar som antagits i fördragen, särskilt vad avser konkurrens, rätten att fritt etablera sig, fri rörlighet för varor och tjänster. 41- Det finns olika nationella bestämmelser om hur man grundar handelsföretag (såsom registrering och olika skattemässiga och sociala förpliktelser), om läge och uthyrning 11 rabatter, specialerbjudanden och av kommersiella utrymmen, om öppethällandetider, om konsumentskydd (såsom lotterier, realisationer samt konsumenternas delaktighet i distribution av produkter såsom pyramidförsäljning, försäljning vid hembjudningar, gratis gåvor), om diskriminerande åtgärder (som att vägra sälja till någon, försäljnings- och köpvillkor, högre priser, cirkapriser och maximipriser). Vissa förfaranden, till medlemsstaternas behörighet och vissa, t. ex. konsumentskydd, lyder under både EU- information om direktiv och nationella bestämmelser. Bilaga B ger närmare skillnaderna i de nationella bestämmelserna. t. ex. öppethållandetider, hör enligt EG-domstolens beslut 2- EU:s roll och åtgärder 42- Väl medveten om vilken betydelse tillkomsten av den inre marknaden har för distribution antog rådet den 14 november 1989 en resolution^ med anmodan till kommissionen att lägga fram konkreta förslag. Därefter antog kommissionen den 11 mars 1991 ett meddelande med titeln "Mot en enhetlig distributionsmarknad"^, med stöd av rådets slutsatser av den 30 juni 1992^, som betonar att den inre marknadens framgång är beroende av tillkomsten av en enhetlig distributionsmarknad. 43- En stor del av EU:s lagstiftning påverkar handeln 11. Det är även ytterst viktigt att säkra förutsättningarna för sund konkurrens mellan de ekonomiska aktörerna genom att garantera dem samma möjligheter på marknaden. Kommissionen kommer fortsättningsvis att undersöka hur man skall kunna tillåta olika former av samarbete, och särskilt grupper av handelsföretag fri tillgång till de organisations- och bruksformer som förefaller bäst lämpade för marknadssituationen. Hur man bäst skall kunna förena dessa utvecklingslinjer med behovet av att respektera principerna för öppen tillgång och lika behandling, dvs. kärnan av konkurrenspolitiken, undersöks för närvarande av kommissionens enheter. 2. 1 Stödåtgärder för handeln en modernisering 44- Kommissionen uppmuntrar via pilotverksamheten inom Commerce 2000. Dessa åtgärder, som far direkt stöd av kommissionen, försöker främja kommersiellt samarbete med hjälp av ny teknologi, framhäva goda affärsseder och erbjuda hjälp vid val av rätt teknologi med beaktande av respektive situation. De resultat man redan lyckats uppnå har visat betydelsen av den nya teknologin för utveckling av samarbete inom handel och vikten av utbildning i takt med ändringarna. av handelsföretag 8 Rådets resolution om handel med beaktande av den inre marknaden (89/C 297/02). 9 Kommissionens meddelande "Mot en enhetlig dislributionsmarknad". KOM(91) 41 slutlig. 11. 3. 1991. 10 Rådets slutsatser av den 30. 6. 1992, Bull. CE 6-1992, punkt 1. 3. 58. 1 x Se bilaga C - En utförlig förteckning över gemenskapens lagstiftningsåtgärder. 12 45- Handelsföretag drar även nytta av allmänna åtgärder till förmän lör företag inom ramen för det fleråriga programmet för gemenskapsåtgärder för att förstärka prioriterade områden och att säkerställa en fortsatt och stabil företagspolitik, särskilt för små och medelstora företag med tanke på deras betydelse för att skapa nya arbetstillfällen och stimulera tillväxten12. Eftersom ett av tre små och medelstora företag sysslar med handel, inbegriper åtgärder till förmån för små och medelstora företag vanligtvis åtgärder till förmån för företag inom handelssektorn. 46- Särskilda åtgärder har vidtagits med syfte att förbättra informationen och göra den öppnare och höja affärsmännens medvetenhet. Vidare utnyttjar kommissionen EG:s informationskontor för att distribuera utvald information om företag. 47- Förutom stöd från särskilda initiativ för företagspolitik stöder även andra gemenskapslinjer handelssektorn direkt genom strukturpolitik och utbildningsstöd. Dessa och andra relevanta gemenskapsåtgärder förklaras mera utförligt i bilaga D. 2. 2 Ramen för samråd 48- Mot bakgrund av lagstiftningens betydelse för handeln är det ytterst viktigt att kommissionen konsulterar de berörda parterna. Som svar på rådets begäran i resolutionen av den 14 november 1989 om en förstärkning av "samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna vid möten på hög nivå mellan dem som är ansvariga för intern handel" arrangerar kommissionen regelbundet möten med en grupp av regeringsexperter för intern handel samt mellan generaldirektoratet för intern handel och tjänstemän från medlemsstaterna. Dessa möten gör det lättare att främja utbyte av information mellan medlemsstaterna och kommissionen. 49- Det är lika viktigt att försäkra sig om att handeln konsulteras så högt upp i distributionskedjan som möjligt och av denna orsak konsulterar och informerar kommissionen regelbundet branschens föreningar som representerar handelsföretag på europeisk nivå. Handelsbranschen är därigenom representerad i ett antal särskilda rådgivande kommittéer t. ex. Rådgivanden kommittén för livsmedel. 50- Framför allt konsulterar kommissionen Kommittén för handel och distribution, som består av näringsidkare inom handeln, om alla rättsliga gemenskapsfrågor som gäller handel. Kommittén har arbetsgrupper om den inre marknaden, yttre handel, ekonomiska och finansiella frågor, miljö, konsumentfrågor, turism och fritid, sociala informationssamhället. Dessutom finns det flera frågor, undergrupper som behandlar frågor med speciellt intresse för handel såsom företagslagstiftning, distansköp, konkurrens samt små och medelstora företag. Kommittén hjälper kommissionen att se vilken verkan förslag till lagstiftningen har på handel och därigenom att se de bästa medlen för att uppnå målen. lärande och livslångt 51- Kommissionen ämnar främja en dialog mellan konsumenter och handelsföretag och ge den sitt fulla stöd. Man arbetar för att uppnå detta mål inom en operativ ram med 12 Beslut 93/379/EEG av den 14. 6. 1993, EGT L 161. 2. 7. 1993, och rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag (1997 - 2000). 13 syfte att uppmuntra båda parter att fundera över hur man bäst skulle kunna förbättra samarbetet. 52- En sektorbunden social dialog om handel har ägt rum mellan Europeiska förbundet (EuroCommerce) och Europeiska som representerar parti- och detaljhandeln fackförbundet för branschens anställda (Eurofiet). Dessa två organisationer har försökt föra en social dialog sedan 1983. 1993 erkände EuroCommerce och Eurofiet varandra som arbetsmarknadens parter i den mening som avses i artikel 3 och 4 i avtalet om socialpolitik. Denna sociala dialog ledde till att ett samförståndsavtal om undervisning inom detaljhandeln undertecknades 1988. Arbetsmarknadens parter har genomfört olika projekt med gemenskapsstöd på grundval av transnationellt partnerskap. Som exempel kan nämnas ett projekt inom Force-programmet om distansutbildning för handelns arbetsgivare och arbetstagare och ett annat projekt som kallas Assist om utbildning för företagsledare i små och medelstora företag samt nya arbetstagare. Den 18 september 1996 antog kommissionen ett meddelande om utvecklingen av den sociala dialogen på gemenskapsnivå^. IV -NYA UTMANINGAR FOR HANDELN 53- På tröskeln till det nya årtusendet står handeln inför många utmaningar. Det sätt på vilket handeln reagerar och anpassar sig till dessa utmaningar kommer att påverka inte endast handel utan även avspegla sig på hela ekonomin och samhället inom Europeiska unionen. Betydelsen av handeln som en källa till nya arbetstillfällen måste ständigt beaktas då nya handelsformer införs. Informationssamhällets utveckling erbjuder redskap för effektivare logistisk styrning och planering av sektorn och samtidigt ett sätt att göra direkt- och distansköp i hemmen. Även om dessa trender knappast helt kommer att ersätta traditionella handelsmetoder, kommer de att direkt påverka den typ av sysselsättning sektorn kommer att kunna erbjuda samt utbildningskraven och konkurrenskraften. /. Att säkra effektiviteten pä den inre marknaden 54- Den inre marknaden kommer att stimulera handeln och Ekonomiska och monetära unionen (EMU) kommer att ytterligare underlätta handeln över gränserna. Man måste ge akt på effekten av denna utveckling på företag och samhällen för att säkerställa att både konsumenter och företagare har nytta av den. De väntade fördelarna omfattar ett större utbud av varor från ett större antal källor till konkurrenskraftigare priser. Behovet av att behålla en livskraftig handelssektor ökar trycket på att förbättra konkurrenskraften, vilket i sin tur kan påskynda ytterligare förändringar i handelns sociala, fysiska och tekniska infrastruktur. 1. 1. Den inre marknadens barriärer 55- Som redan tydligt framgår av föreliggande fall kan olika lagar om etablering av detaljhandelsverksamhet allvarligt hindra tidigare detaljhandelsgrupperingar från att 13 KOM(96) 448 slutlig, 18. 9. 1996. 14 utvidga sin verksamhet till hela Europa eftersom avvikande bestämmelser kan innebära att de helt måste ändra sin affärsidé som de med I ramgäng utvecklat på hemmamarknaden. Dessa bestämmelser gäller allt frän bestämmelser om planering till bestämmelser om illojal konkurrens, franchising, solvens, prissättning osv. De kan vara allmänna eller sektorspecifika (t. ex. apotek). Sådana skillnader kan underminera livskraften i investeringar i etablering av ny detaljhandelsverksamhet på marknaderna i Europas grannländer. Denna fråga kräver omedelbar behandling. liknande sätt kan tillämpningen av olika nationell lagstiftning på 56- På gränsöverskridande användning av säljfrämjande åtgärder (som påverkar den gränsöverskridande användningen av såväl relativt nya koncept som kort för trogna kunder och mer traditionella säljfrämjande åtgärder) och på gränsöverskridande affärskommunikation i allmänhet begränsa möjligheterna för handeln att expandera och dra fördel av det gränslösa området. Detta påverkar aktörer som använder direktmarknadsföring och postorder som måste ändra innehållet (inte bara språket) i sitt marknadsföringsmaterial vid gränsöverskridande verksamhet. Det påverkar också affärsdrivande företag som enbart erbjuder sina tjänster till andra företag eftersom dessa är mycket beroende av direktmarknadsföring och kataloger. Slutligen kan det också utgöra en begränsning för detaljhandel nära gränsen som vill annonsera ut sina tjänster till angränsande icke inhemska regioner. Kommissionen beaktar för närvarande det fragmenterade regelverk för den inre marknaden som för närvarande förhindrar kostnadseffektiva gränsöverskridande affärskommunikationstjänster. Kommissionen gav ut en grönbok om detta i maj. 14 1. 2 Konsumenternas intressen 57- Konsumenternas ökade medvetenhet om Europa har också påverkat sektorns utveckling på den inre marknaden. Konsumenterna uppvisar en förändring i beteende vilket är en ny utmaning för handelssektorn och denna måste anpassa sig på samma sätt som av tillverkningsmetoder, men de intresserar sig också för miljön, för produktionsvillkoren i vissa mindre utvecklade länder eller för djurens välmående. tillverkningssektorn. Konsumenterna intresserade alltmer är och samt ansvar. relevanta kontroller 58- Livsmedel är ett extra känsligt område: BSE, kemikalierester, genetiska förändringar, bestrålning av mat, allt detta bidrar till en allmän osäkerhet kring matens av kvalitet gemenskapslagstiftningen om märkning har också lett till ett överflöd^ av information i märkningen. Det finns många konsumenter som inte kan förstå eller använda dessa noggranna uppgifter. Å andra sidan saknas en del information som konsumenterna skulle värdesätta, t. ex. information om säkerhet vid användning av produkten eller dess näringsvärde. Märkningen måste ge ett klart budskap till konsumenterna, som t. ex. det europeiska miljömärket. Ett alternativ till överdriven märkning är att affärerna lämnar mer information om sin policy vad avser konsumenternas intressen i fråga om t. ex. miljön, t. ex. genom att märka "gröna" produkter eller genom att uppmuntra till återvinning. Utvecklingen 14 " Affärskommunikation på den inre marknaden". KOM (96) 192 slutlig. 15 Se bilaga C - utförlig förteckning över gemenskapens lagstiftningsåtgärder. 15 59- För konsumenten innebär fler varor med internationellt ursprung att de varor som finns tillgängliga i lokala affärer ökar i mångfald. Inköpskällor inom hela EU och effektivare distributionsmetoder gör också att dessa produkter kan köpas (ill lägre pris. Alla trender som pekar mot priskonvergens kommer att innebära att färre konsumenter kommer att betala den typ av orimligt höga priser som är typiska för segmenterade marknader. 60- Konsumenter och handelsföretag har inte alltid samma intressen men det faktum att de eftersträvar olika mål bör inte ge upphov till stridigheter. Båda sidor kan dra nytta av att ha en dialog som säkerställer att alla större dispyter kan lösas. Både Rådgivande konsumentkommittén och Kommittén för handel och distribution har uttryckt en önskan om gemensamt samråd i vissa frågor. Kommissionen kommer att vidta åtgärder för att organisera ett sådant samråd. Ett antal frågor bör behandlas för att säkerställa att handelssektorn helt och fullt far del av fördelarna med den inre marknaden: - Vad kan man göra för att uppmuntra eller underlätta för grossister och detaljister att i större omfattning bedriva verksamhet över gränserna? - Vilken typ av samarbete gör det möjligt för små affärsidkare att kunna konkurrera på den inre marknaden? 1. 3 Införandet av euron 61- Den inre marknadens dynamiska effekt kommer att späs på ytterligare i och med införandet av en gemensam valuta som delvis kommer att undanröja den instabilitet som beror på fluktuerande växelkurser och de därmed förknippade administrativa kostnaderna särskilt för handelsföretag som är direkt involverade i gränsöverskridande handel. Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 godkände ett scenario i tre faser för införandet av den gemensamma valutan. EMU kommer att inledas den 1 januari 1999 då växelkurserna kommer att låsas och euron kommer att bli gemensam valuta för den monetära unionen. Eurosedlar och -mynt kommer att tas i bruk senast vid utgången av 2001. 62- Införandet av en gemensam valuta är mycket viktigt för distributionskedjan eftersom den kommer att vara ett av de områden i ekonomin som påverkas mest. Handelsföretagens roll kommer att vara mycket viktig eftersom det är de som kommer att "sälja" euron till konsumenterna och göra medborgarna bekanta med euron. I praktiken kommer många medborgare inom unionen att komma i kontakt med euron först när de går och handlar. 63- Förberedelserna för EMU sker i allt snabbare takt. Den 16 oktober 1996 antog kommissionen ett utkast till förordning om införandet av euron '6 i syfte att skapa rättssäkerhet för de ekonomiska aktörerna. Den föreslagna lagstiftningen fastställer bland annat den rättsliga statusen för euron och säkerställer att euron och de nationella valutaenheterna rättsligt sett är fullt likvärdiga under övergångsperioden. Dessutom bekräftar den på nytt kontinuitetsprincipen för avtal och fastställer allmänna regler för avrundning. Förhoppningen är att en överenskommelse kan nås om dessa förslag vid Europeiska rådets kommande möte i Dublin i december 1996. 16 KOM(96) 499. 16. 10. 1996. 16 64- Detaljhandeln kommer att bli tvungen att räkna om sina priser från den nationella valutan till euro. Att upprätta en prislista i euro handlar inte bara om att multiplicera med den fastställda omräkningskursen. Priserna kommer att sättas så att de är effektiva ur marknadsföringssynpunkt och det är oundvikligt att en del priser kan komma att behöva justeras i reella termer. 1 affärerna kommer kunderna att behöva hjälp med att anpassa sig till de nya och obekanta priserna i euro. Särskild uppmärksamhet måste ges till de medborgare som har flest svårigheter med att räkna om priser, såsom äldre och synskadade. En möjlighet att göra kunderna bekanta med euron skulle vara att ha prisangivelser både i den gamla valutan och i euro. En annan möjlighet skulle vara att ha omräkningstabeller, distribuera informationsbroschyrer eller ge kunderna tillgång till enkla miniräknare. Kommissionen kommer inom kort att föreslå lämpliga åtgärder på detta särskilda område. 65- Det kommer att uppkomma ett nytt behov av att utbilda den personal som har kontakt med allmänheten. De kommer också att behöva utbildning i hur de skall handskas med den förändrade bokföringen och använda ny utrustning, särskilt under övergångsperioden. Arrangemangen i samband med att införa eurosedlar och -mynt samt att ta nationella sedlar och mynt ur omlopp blir en logistisk utmaning. Denna fas kommer att vara i högst sex månader och skall vara slutförd den 1 juli 2002. Utrustning för hantering av kontanter såsom varuautomater och kassa-apparater kommer att behöva anpassas tekniskt till eurosedlar och -mynt. 66- EMU kommer att leda till ökad tydlighet och klarhet i fråga om pris mellan länderna eftersom konsumenterna lättare kan jämföra priser i euro. Detta skulle kunna ha till följd att handeln över gränserna ökar, särskilt om det är stora prisskillnader mellan medlemsstaterna. Det skulle kunna vara till omedelbar fördel för handeln och särskilt för distansförsäljare samt kunna uppmuntra till en snabbare utveckling för den elektroniska handeln. 67- Inom handelssektorn behöver förberedelser vidtas för att ta till vara de potentiella möjligheter som en bättre fungerande inre marknad medför. Information och hjälp till kunderna bör ses som ett viktigt marknadsföringsinstrument för att fa en större marknadsandel. 68- De offentliga myndigheterna har en nyckelroll för att hjälpa privata ekonomiska aktörer att införa euron, särskilt genom att tillhandahålla exakta tidsuppgifter. För egen en del har kommissionen informationskampanj om EMU. För att programmet skall bli framgångsrikt är det av avgörande betydelse att alla grupper av valutaanvändare, såsom affärsorganisationer, deltar. Med tanke på deras centrala roll när det gäller att hjälpa medborgare att övergå till euron måste de organisationer som representerar handeln knytas till detta initiativ. Kommissionen undersöker hur detta mål bäst kan uppnås. samarbete med Europaparlamentet startat i 17 Nationella myndigheter och kommissionen är själva skyldiga all beakta hur den pågående informationskampanjen kan komma till rätta med informationsbehoven inom denna sektor och hur de kan underlätta den nödvändiga anpassningsprocessen. De kan särskilt önska att ta itu med frågor som om det finns en särskild roll för medlemsstaterna, bankerna, de stora affärskedjorna, yrkesorganisationerna, andra särskilda grupper och vilka av sektorns anpassningsproblem som är sektorsspecifika 2. Företagens villkor 2. 1 Administrativa bördor och förenkling av lagstiftningen 69- Det har tidigare nämnts ^att, eftersom ett av tre små och medelstora företag är involverat i handel, kommer åtgärder som vidtas till fördel för små och medelstora företag att direkt gynna handelssektorn. Kommissionen har nyligen utfärdat ett antal meddelanden och rekommendationer på detta område som inte är rättsligt bindande men som fungerar som signaler och indikationer att uppmuntra medlemsstaterna att låta sig inspireras av varandras bästa praxis. Kommissionen har hittills ingripit vad avser förbättring av skattelagstiftningen och överlåtelse av små och medelstora företag, tidsfrister för betalning vid affärstransaktioner och definitionen av små och medelstora företag. 70- En av de viktigaste frågorna är en förenkling av administration och lagstiftning samt avreglering. Vid sidan av rapporten från Molitor-gruppen och i samband med vitboken om konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt, kommissionens strategiska program för att genomföra den inre marknaden och det integrerade programmet för små och medelstora företag, har även en kommitté inrättats för förenkling av affärsmiljön med syfte att utbyta bästa praxis och för att fästa uppmärksamhet på möjligheterna att göra det lättare att bedriva affärsverksamhet, särskilt för små och medelstora företag, genom en förenkling av lagstiftning och administration. 71- Kommissionen har också nyligen antagit ett meddelande som innehåller en rapport om de första åtgärderna inom ramen för initiativet SLIM som syftar till att förenkla gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning. Om de administrativa bördor som beror på för mycket reglering lättar och kostnaderna därmed minskar bör detta vara till omedelbar fördel för konsumenterna. Den komplicerade nationella lagstiftning som omger sektorn och det potentiella hinder som den utgör för ett snabbt uppnående av målen för den inre marknaden tillsammans med särskild lagstiftning om märkning ger anledning till särskild uppmärksamhet. Kommissionen kommer att överväga vilka delar av lagstiftningen inom denna sektor som skulle gynnas av framtida initiativ inom ramen för SLIM. 17 Supra II 2. 1 - åtgärder för att stödja handeln. 18 2. 2 Utbildning 72- Utvecklingen vad avser organisation, infrastruktur, know-how och metoder inom sektorn skapar efterfrågan på nya eller mer förfinade färdigheter. Delta innebär att handeln måste vara beredd att göra investeringar i utbildning av personal ända från arbetsgolvet till de högre cheferna för att dra fördel av de nya möjligheterna, särskilt de som är förknippade med införandet av euron och den nya informationsteknologin. för Kommissionen erbjuder gemenskapsprogrammet Leonardo da Vinci18, som ger betydande stöd till ett visst antal transnationella pilotprojekt inom detta område. Detta måste stärkas, framför allt i den utsträckning som små och medelstora företag berörs. till sådan utbildning redan stöd ramen inom som uppstår genom 73- Förutom behovet att med traditionella medel utbilda anställda i de nya tekniker och villkor sig av distansutbildning med hjälp av datatnät som kan användas för att undervisa och motivera entreprenörer och deras personal vad avser affärsrelaterade ämnen. Distansutbildning är enormt flexibelt eftersom det gör det möjligt att utbilda folk utan att de behöver lämna sin arbetsplats. innovationerna, kan företag använda 2. 3- Statistik 74- Utan tillgång till tillförlitlig information kan de ekonomiska aktörerna fatta beslut endast på grundval av hypoteser eller uppskattningar, en process som i sig leder till ojämlikhet mellan aktörerna eftersom små och medelstora företag saknar resurser för att låta utföra undersökningar i stor skala. Därför är det viktigt för dem som är verksamma inom handel, de må sedan vara ekonomiska aktörer eller offentliga myndigheter, att ha statistik och ekonomiska analyser till sitt förfogande för att underlätta beslutsfattandet och ge dem möjlighet att snabbt kunna reagera på befintliga behov. 75- För att förbättra de statistiska uppgifterna^ integrerades en bilaga om "handel" i förslagen till bestämmelser om strukturell statistik om affärslivet som presenterades av kommissionen den 3 april 1995^0 och som nu väntar på att bli antagen av rådet. Branschen har gett sitt stöd till detta initiativ inom Kommittén för handel och distribution. Om avgifterna för företagen skall reduceras så mycket som möjligt, är vissa tillförlitliga och ingående statistiska uppgifter oersättliga för de ekonomiska aktörerna. En viss statistik har förberetts och offentliggjorts av Eurostat i samarbete med GD XXI II^l. Metodhandböcker har sammanställts och står till de nationella 18 Se bilaga D - Stöd till utbildning. 19 Se bilaga D - Stöd till utbildning. 20 EGTnrC 146. 13. 6. 1995. 21 " Retailing in the European single market 1993" och " Retailing in the European economic area' 1993 och 1995. Eurostat och GD XXIII. 19 statistikernas förfogande för att man skall kunna sammanställa riktig och jämförbar statistik i Europeiska unionens olika länder. 76- Vi måste emellertid i samband med denna grönbok undersöka om ytterligare åtgärder måste vidtas för att göra det möjligt för beslutsfattarna inom både den privata och den offentliga sektorn att fa en klar och aktuell bild av den rådande situationen och trenderna. Branschen borde själv överväga att bygga upp ett system (t. ex. en databas) för att höja handelns medvetenhet om de möjligheter som finns inom unionen att möta efterfrågan på nya produkter. Alla sådana åtgärder måste beakta den extra administrativa börda detta skulle innebära för företagen genom ytterligare insamlande av statistiska uppgifter. Utan tillgång till denna information skulle den ökade globaliseringen av utbudet och säljställenas marknadsföring lämna EU:s företagare i ett ofördelaktigt läge. Handelssektorn gynnas av att energiskt tillämpa kommissionens företagspolitik och borde omedelbart tillsammans med kommissionen tackla problemen med överreglering, särskilt för märkning, och behovet av en välstrukturerad utbildning i traditionella och nya kunskaper och färdigheter. Sektorn bör även undersöka hur informationsflödet i mindre företag oavbrutet är skulle kunna förbättras så att 1) beslutsfattarna informerade om marknaden och att 2) offentliga sektorn har tillgång till de uppgifter som behövs för att förstå och kunna ta itu med sektorns problem. 3- Sysselsättning, konkurrens och sammanhållning 3. 1 Landsbygden 77- Vårt samhälle är beroende av handel och skulle utan den förlora sin dynamik och sin sammanhållning. Detta kan ses tydligt på landsbygden som täcker 80 % av gemenskapens territorium och som varierar kraftigt från ett ställe till ett annat. Många samhällen på landsbygden lider i dag brist på handelsföretag eller basservice i synnerhet i glest befolkade områden med en vag urban ram. Detta är inte en ny företeelse, men utvecklingen har trappats upp under de senaste 15 åren särskilt till följd av ändringar i livsstil, konsumtionsmönster och själva distributionskedjan. 78- Då närbutiken försvinner är det ett symtom på den ekonomiska flykten från landsbygden (det lokala samhällets exodus, allvarlig minskning av basnäringarna, i synnerhet sysselsättning inom jordbruk), något som är ett allvarligt problem. Då den sista affären stänger sina dörrar är hela byns framtid hotad eftersom handel inte kan jämföras med någon annan verksamhet. 79- Lokal handel är ett effektivt sätt att försöka minska risken för marginalisering av befolkningen på landsbygden som måste erbjudas ett stort antal lokala tjänster. Ibland är handeln väsentlig för bevarandet av andra aktiviteter såsom då den erbjuder en naturlig kundkrets för lokala hantverkare, särskilt i turistområden där handeln i hög grad är säsongsbunden. Handeln har ett antal olika uppgifter, den lokala affären fyller långt funktionen att liva upp det lokala samhället och skapa sociala band. De är en 20 attraktion för de lokala invånarna och kringliggande områden och utvecklas ofta till den enda mötesplatsen. Handeln har en oersättlig social funktion. 80- Lokala affärer på landsbygden kännetecknas ofta av begränsade sälj utrymmen och ett begränsat utbud av produkter, närmast livsmedel. Affärernas kundkrets är dessutom begränsad till de invånare som bor nära. Men små och medelstora handelsföretag måste kunna erbjuda konkurrenskraftiga priser och ge den lokala befolkningen möjlighet att försvara sin köpkraft och höja sin levnadsstandard, särskilt äldre människor. 81- Att säkra leveransen av varor till mindre befolkade områden är ett av handelns viktigaste problem. I själva verket kan ett prisgap mellan affärer på landsbygden och de närmaste medelstora och stora affärerna vara oundvikligt. Enligt undersökningar om etablering av affärer av denna typ behöver prisskillnaden inte överstiga 1 5 - 20 %. Handeln måste undersöka den logistiska strukturen (franchise, frivilliga kedjor, köpgrupper, elektronisk beställning) som medel för att uppnå den nödvändiga konkurrenskraften. 82- Moderna säljställen på landsbygden kan utvecklas till flertjänstaffärer genom att även ta hand om post- och banktjänster samt beställningar och leveranser för avlägsna försäljningsgrupper eller vara kontaktpunkten i telekommunikationsnätverk. Bildandet av sådana minitjänstcentraler i glest befolkade områden kan spela en viktig roll i till de äldre. Pilotprojekt som utvecklingen av nätverk som erbjuder tjänster genomförts på detta område t. ex. i Tyskland (Nachbarschaftsladen 2000), Frankrike (1000 villages) och Förenade kungariket har visat att det finns intresse för verksamhet av denna typ. 83- Strukturen i säljmönster på landsbygden och glesbygden driver leverantörerna till att etablera sig i närheten, likaså alla de medföljande tjänster som de använder. Om livskraftiga handelsföretag stannar kvar på en liten ort har det betydelse för den lokala sysselsättningen och ekonomin. Särskilt gäller detta i glesbygden såsom på öar och avlägsna områden. Närhandel är en av de 17 områden som kommissionen betonar i sin undersökning om lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ och som togs upp på nytt i kommissionens meddelande om en europeisk strategi som främjar lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ. 3. 2- Stadsmiljön 84- På tröskeln till 2000-talet är städerna i Europa fortfarande huvudsakligt centrum för ekonomi, innovation och kultur. 80 % av EU:s befolkning bor i urbana områden. I masskonsumtionens tidevarv har nya distributionsformer ändrat användningen av mark i städerna genom uppkomsten av stora köpcentra i utkanten av städerna och en utbredd etablering av specialiserade affärer längs med huvudstråken, vilket utlöser eller bidrar till den ekonomiska tillbakagången i stadskärnan. Stadsplanering i innerstaden och kommersiell jämvikt i stadsområdena är viktiga politiska frågor i många länder. 85- Utvecklingen av stadskärnan som utrymme för serviceindustrin (kontor, finansiella tjänster, biografer, teatrar, offentliga byggnader) och de därav följande stigande markpriserna på senare tid ökar trycket på bostäder i stadskärnan och valet av arbete. 21 En paradox med höga hyror, höga priser och hög arbetslöshet som ursprungligen kopplades samman med stadskärnan påverkar handeln. 86- Vissa områden lider av leveranssvårigheter. På dessa områden förekommer vanligtvis andra sociala problem som inte står i direkt anslutning till handeln, förutom låg efterfrågan. I vissa fall är lågprisbutiken eller snabbköpet den enda lokala affären. Trots det måste man uppfylla invånarnas behov av tillgång till leveranser. Då utomstående investerare saknas eller visar föga intresse förefaller en självgenererad utveckling av närbutikerna i dessa stadsområden vara det självklara, rationella svaret. Det skulle skapa sysselsättning och även en känsla av säkerhet eftersom affärer är mötesplatser och centrum för utbyte som främjar ett återupplivande av de lokala samhällena. Det finns utrymme för att undersöka möjligheterna till att extrapolera de stora detaljhandlarnas utveckling av det lokala samarbetet i stadskärnan och på handelsområden. 87- En integrerad politik till förmån för städerna synes allt nödvändigare. Det är fråga om att uppnå en balans som beaktar de intressen och behov som alla stadsinvånare och fö. invånarna i hela samhället har och att försäkra sig om att tillgången till marknadsplatser och aktiv konkurrens bevaras. i medlemsstaterna 88- Handelns utveckling i förorterna, oftast i form av snabbköp, är redan en etablerad företeelse i norr och utvidgas för flillt även i de södra medlemsstaterna. Det är viktigt att inte endast undersöka konkurrensen mellan små handelsföretag i städernas centrum och snabbköp i förorterna, utan även mellan köpcentrum i förorterna och stora affärer i städernas centrum, stora snabbköp som är specialiserade i andra varor än livsmedel, små handlare osv. och att betrakta konkurrens mellan kommersiella poler i stället för mellan olika former av handel. 89- De resor som konsumenterna gör - vanligtvis med bil - på väg till och från köpcentra i utkanten av staden eller till grönområden påverkar på lång sikt miljön och därmed hållbar utveckling i städerna. På samma sätt återverkar de allt större trafikstockningarna form av leveranssvårigheter och höjda logistikkostnader. Den miljöpåverkan som handelns förändrade infrastruktur orsakar borde tacklas gemensamt av de olika berörda parterna och kommissionen kan visa vägen genom att stimulera debatten. i centrum av staden på handeln särskilt i 22 Ett antal frågor borde ställas om hur konkurrenskraften kan förbättras och hur stabilitet och sammanhållning kan säkerställas i samband med handelns strukturella anpassning: • Hur kan man säkerställa de lokala små handelsföretagens fortsatta verksamhet trots kortsiktiga ekonomiska inriktningar och marknadstrender? • Hur kan man förena de motstridiga intressena miljövård, ökande privatbilism till följd av flera uppköpsresor och behovet av icke-mobila sektioner bland befolkningen? • Hur kan man bibehålla den traditionella synergin mellan handel och samhället med tanke på sysselsättning och tjänster? 4- Informationssamhället och handeln 90- Användningen av informationsteknik gör det möjligt att förbättra befintliga tjänster och skapa nya multimedietjänster och -tillämpningar som kombinerar ljud, text och visuella bilder. Utvecklingen av dessa kommunikationssätt gör det möjligt att främja företagens konkurrenskraft och öppna nya perspektiv för organisation och skapande av arbete. Tillämpningen av de nya teknikerna i vårt vardagliga liv förändrar vår värld till ett informationssamhälle. Kommissionen har nyligen offentliggjort flera publikationer i detta ämne22 91- Användningen av dessa nya tekniker har skapat viktiga möjligheter till nya handelsformer allt från reklam på Internet till elektronisk handel. Handelsföretag måste revidera sin strategi och organisation, någonting som kommer att påverka utbildningen av företagsledare och anställda med tanke på att förbereda och motivera dem för de oavbrutna förändringar som kommer att vara nödvändiga. Hela distributionskedjan från producent till konsument måste omorganiseras och anpassa sina strukturer och strategier. På samma sätt kommer relationerna till konsumenterna att förändras. Det är ytterst viktigt att höja medvetenheten bland medborgare, konsumenter och företagare och att analysera inte endast de positiva resultaten och de nya möjligheterna för handel och konsumenter, utan även att undersöka riskerna och de negativa biverkningarna som informationssamhället kan framkalla. 92- Förutom direkt försäljning till slutkonsumenten är företagen också intresserade av att undersöka möjligheter till affärsverksamhet mellan företag. Sådan verksamhet kan omfatta kataloger och företagsbroschyrer som gör det möjligt för handelsföretag att utvidga kretsen av potentiella leverantörer och partner, ge finansiell information och kreditupplysningar om konkurrenter och leverantörer samt information om marknader och regleringsfrågor särskilt i samband med lokala marknader. Dessutom kanske 22 Grönbok "Leva och arbeta i informationssamhället" KOM(96)389 slutlig av den 24. 7. 1996 och kommissionens meddelande "Informationssamhället: Från Korfu till Dublin - de nya prioriteringarna" och " Konsekvenser av informationssamhället för Europeiska unionens politik - att förbereda följande steg" KOM(96)395 slutlig av den 24. 7. 1996. Kommissionens meddelande "Europe at the forefront of the global information society: Rolling Action Plan" är under arbete. 23 handelsföretagen själv vill ge information, främst till konsumenter, med syfte att höja bolagets profil genom att skicka ut on-line-information och reklam som har en relativt god chans att uppmärksammas samt produktpresentationer via elektroniska kataloger. 93- Alla dessa möjligheter är tillgängliga i system som kan tillämpas i hela världen. Elektronisk handel ökar möjligheterna att delta i verksamheten på den globala marknaden. Det är möjligt för försäljare att vidga sitt geografiska område utan att förflytta sig fysiskt. Handel över gränserna, särskilt i små och medelstora företag, kommer antagligen att öka snabbare genom elektronisk handel än via traditionella metoder. Den kommer även att öka handelsmöjligheterna för små och medelstora företag i avlägsna regioner. Mot bakgrund av denna globala aspekt och den strategiska vikten av att engagera små och medelstora företag som grunden för ekonomisk verksamhet och nyckel till innovation, erbjuder G7-pilotprojektet "en global marknad för små och medelstora företag" en möjlighet att internationellt sprida verksamheter och projekt som startats på regional basis och erbjuda europeiska små och medelstora företag en chans att vara med på den globala handelsmarknaden. 94- Helt tydligt kommer de ändringar som företagen måste genomföra för att dra nytta av den nya tekniken att påverka sysselsättningen inom handel och distribution. Hur dessa ändringar exakt kommer att gestalta sig beror på hur stor andel av marknaden som övergår till "virtuell" försäljning. Elektronisk handel kommer sannolikt att ta över en betydande del av marknaden, och i så fall kommer en ny marknadsuppdelning till stånd vilket möjligtvis leder till förlust för de traditionella försäljningsformerna, såsom arbete i affärer, med risk för uppsägningar i stor skala särskilt i stora affärer. Det är emellertid för tidigt att utesluta möjligheten att stimulansen av att delta i verksamheten på en större global marknad ändå lämnar tillräckligt utrymme i den nya infrastrukturen för traditionella försäljningsformer för att dessa skall kunna bibehålla sin volym även med en mindre marknadsandel. Samtidigt skapas nya arbetstillfällen t. ex. av nya aktörer på marknaden eller till följd av utvecklingen av nya branscher som specialiserar sig på elektronisk handel samt förpacknings- och leveranstjänster. Det är emellertid svårt att förutse de exakta följderna för den totala sysselsättningen eller dagens handelsföretag. 24 Tekniker som används vid elektronisk handel Elektronisk handel omfattar en mängd kommunikationstekniker såsom e-post, fax, EDI, multimedia, databaser för flera användare och elektroniska kataloger. Alla dessa tekniker kan utnyttjas som stöd för elektronisk handel, valet mellan olika tekniker avgörs av sammanhanget där de används (respektive teknik lämpar sig ytterst väl för ett visst ändamål och sämre för andra). EDI (Elektroniskt datautbyte) är en teknik för kommunikation mellan olika tillämpningar som underlättar elektroniskt utbyte av beställningar och ger snabbare leveranser, bättre tidsutnyttjande och nöjdare kunder. Internet, e-post och hemsidor erbjuder olika möjligheter till anslutning och användning och försöker ansluta så många användare som möjligt till varandra till låga kommunikationskostnader. EDI har varit ett av de ämnen som tagits upp till behandling inom ramen för programmet Commerce 2000. Även om systemet är väl etablerat i de europeiska länderna, anser många små och medelstora företag att det är för komplicerat och dyrt med tanke på deras affärsmässiga behov och utvecklingen av Internet kan medföra lättare tillgängliga redskap som bättre motsvarar deras behov. Till fördelarna hör att företagen har möjlighet att förstärka sin image, utvidga sina distributionskanaler och göra inbesparingar i fjärrkommunikationerna. De nuvarande nackdelarna är emellertid tjänsternas varierande kvalitet och bristande säkerhet, speciellt vad gäller betalningar. 95- Utvecklingen av elektronisk handel tillsammans med tillkomsten av "virtuella" t. ex. köpcentra kan leda till uppkomsten av nya aktörer i distributionskedjan, producenter av fysiska varor för vilka de nya teknikerna kan underlätta distributionen samt informationsproducenter (datorprogramvara, böcker, filmer osv), detaljhandel för elektronik specialiserade på olika områden som i dag använder klassiskt distansköp samt nya specialiserade företag som verkar på marknaden med hjälp av förmedlare (de som organiserar elektroniska marknader). Det kommer även att finnas nya typer av system som distributörerna använder för fysisk distribution av varor anpassade för leverans direkt från producenten till konsumenten eller i samarbete med företag för elektronisk handel eller förmedlare. Sådana leveranssystem har redan utvecklats av företag som sysslar med distansköp och som i vissa fall garanterar leverans en dag efter det kunden beställt varan. 96- Andra nya aktörer är elektroniska nätverk eller telekommunikationsföretag såsom kabelföretag, telefonbolag eller privata nät som kan erbjuda tillgång till konsumentens hem och dem som använder "market choice boxes" (nätdatorer som är konstruerade för att göra det lättare för konsumenterna att använda interaktiva program) genom vilka ett stort antal företag med elektronisk handel kan nås. I själva verket hjälper dessa nätdatorer till att styra det sätt på vilket telefoner, teveapparater och datorer kombineras för att skapa en länk mellan hemmet och marknaden. 97- Informationstekniken kan bidra till att distributionskostnaderna sänks till ett minimum, försäljning och distribution av programvara via ett telekommunikationsnät. Det kan vara möjligt att minska distributionskostnaderna längs med hela distributionskedjan. Elektroniska länkar mellan producenter och detaljhandeln t. ex. vid 25 gör det möjligt att sänka kostnaderna genom att minska pappershanteringen eller helt ersätta den med elektroniska transaktioner. ECR (Efficient Consumer Response - Kundstyrd effektivitet) ECR innebär att man bildar nära partnerskap mellan leverantörer och distributörer som har installerat den teknik som krävs, särskilt EDI: "just-in-time"-leveranser genom att lager, genom att dela på planera beställningar och automatisk påfyllning av försäljningsdata; styrning av försäljning och säljfrämjande åtgärder och gemensam utveckling av nya produkter. En undersökning som presenterades vid Kongressen om ECR i Europa den 25 och 26 januari 1996 angav att ECR ger inbesparingar på 250 miljoner ecu inom EU, vilket motsvarar en möjlig sänkning av detaljhandelspriserna med 5,7 %. Men ECR förutsätter en total omvärdering av de kommersiella relationerna mellan producenter och distributörer. Det krävs en förskjutning från att flöden i distributionskedjan drivs på av producenterna till att flödena dras av efterfrågan. Utvecklingen av ECR måste övervakas för att garantera att både tillverkare och konsumenter fortsättningsvis drar nytta av denna betydande förskjutning av den ekonomiska makten i riktning mot detaljhandeln. Det är särskilt viktigt att hindra att produktionsindustrin, särskilt små och medelstora företag, blir beroende av enskilda försäljningsenheter och att konsumenternas möjligheter att välja dikteras av interna beslut inom företagen som främst gör ekonomiska överväganden framför att tillgodose konsumenternas behov (t. ex. sämre kvalitet av kostnadsskäl). 98- Inom ramen för köp hemifrån har "teleshopping" (köp-TV) utvecklats till en viktig del av distansförsäljningen. Den rättsliga ramen för transeuropeisk teleshopping (direktiv 89/552/EEG "Television utan gränser") granskas just nu. Medlingsförfarandet för det blivande omarbetade direktivet om konsumentskydd i samband med distansavtal (distansköp) har inletts. De framtida direktiven kommer att innehålla bl. a. närmare bestämmelser om teleshopping. Köp hemifrån kan bli attraktivare genom att erbjuda on-line-information. Utvecklingen av "virtuella köptorg" pågår redan. Köp hemifrån kommer fortfarande att kräva att varorna levereras fysiskt till köparen som inte längre behöver gå till affären för att fa det han/hon vill ha. Detta leder till förändrade transportmönster - färre inköpsresor, men fler leveranser, vilket ger upphov till nya sysselsättningsmöjligheter. 99- De potentiella ändringarna i konsumenternas beteende, framför allt i vilken utsträckning konsumenterna kan lita på de nya systemen, kommer att bero på hur långt de på ett säkert och behändigt sätt kommer att kunna utnyttja den nya tekniken vad avser pris, produktkvalitet, valmöjligheter och tidsbesparingar. 100- Säkerhetsproblemet i samband med elektronisk betalning diskuteras redan livligt och dess betydelse ökar dag för dag i takt med utvecklingen av köp med datorer. Elektronisk handel kräver säkerhet, särskilt för betalningarna, vilket kräver införande av speciella kodningssystem, men det är klart att bristen på reglering inom detta 26 område förorsakar en snedvridning av den inre marknaden och utgör ett hinder för en smidigt fungerande marknad^, j kommissionens meddelande om Europeiska förtroendepakten för sysselsättning, som lades fram vid rådets möte i Florens i juni 1996, anges att det blir nödvändigt med förslag till reglering av elektronisk handel. Förutom att bemöta den mest brådskande utmaningen att skapa en lämplig rättslig ram för utvecklingen av elektronisk handel måste en mängd andra uppgifter tas itu med, t. ex. : • Vilken roll kommer unionen, medlemsstaterna och handelsbranschen att spela då man vill försäkra sig om en säker, öppen, integrerad och konkurrenskraftig marknad i den nya miljön? • Vilken effekt kommer utvecklingen att ha på sysselsättningen i hela branschen och på vissa delar av den? • Vad kan göras för att höja sektorns medvetenhet om de nya möjligheterna? V- MÖJLIGHETER FOR FRAMTIDEN 101- Analysen ovan av handeln ger, även om den inte är uttömmande, en överblick över ett antal problemområden som väcker oro inom många sektorer, men för vilka en sund framtid inom handelsbranschen spelar en avgörande roll. Även om dessa problemområden är ytterst komplexa till sin natur och påverkas av politiska beslut på många nivåer och berör hela samhället, kommer det inte att finnas några bestående lösningar på dessa problem, så länge en garanti för en sund utveckling av handeln inte kan fås. 102- På så helt olika områden som från stadsplanering och utveckling av landsbygden till betalningssäkerhet i en miljö som allt mera påverkas av informationssamhället, kan lagstiftarna antingen hjälpa eller stjälpa näringsidkarnas initiativ för etablering av en livskraftig handel. Största delen av dessa beslut kommer fortsättningsvis att fattas på nationell, regional eller t. o. m. lokal nivå, men då den inre marknaden utvecklas, kommer allt fler beslut att fattas på EU-nivå. Debatten om dessa frågor måste föras nu, ifall EU skall kunna anpassa sig så smärtfritt som möjligt till den utveckling som pågår. 103- Subsidiaritetsprincipen följs om man i debatten beaktar de tre verksamhetslinjerna på gemenskapsnivå: • Samråd eller samordning mellan de offentliga myndigheterna genom organiserat utbyte av erfarenheter och bästa arbetssätt med syfte att slå fast en norm för framgångsrika lösningar. • Samordning av gemenskapens politiska linjer som kan påverka dessa problemområden. 23 Grönbok om rättsligt skydd av kodade tjänster pä den inre marknaden, KOM(96) 76, 6. 3. 1996. 27 • Åtgärder på gemenskapsnivå i den utsträckning det anses vara nödvändigt för att lösa problemen. inom området för 104- Dessa olika ätgärdsformer har tillämpats framgångsrikt företagspolitik och kan därför fungera som ett användbart redskap för att definiera de möjligheter som diskuteras. 105- Reaktioner pä denna grönbok välkomnas både för att ge information och förslag till eventuella svar eller handlingsdirektiv. Kommissionen är medveten om att sä mänga dagliga aktiviteter påverkar och påverkas av handelssektorn att ingen grönbok kan täcka alla aspekter. Kommissionen är fast övertygad om att utan en allmän debatt om de frågor som tagits upp i grönboken missgynnas gemenskapens företag på den snabbt föränderliga globala marknaden och kommer då att vara oförberedda på den sociala anpassning som sker i medlemsstaterna. Kommissionen anser att genom att nu väcka debatt kommer EU att kunna förse beslutsfattare på alla nivåer med ett tvärsnitt av åsikter som grund för de nödvändiga initiativ som måste tas för att vi skall kunna svara på de utmaningar vi står inför under de närmaste årtiondena. I samband med de samråd som har hållits på grundval av denna grönbok kommer kommissionen under loppet av år 1997 att föreslå särskilda åtgärder för att svara på de mest omedelbara utmaningarna. 28 Följaktligen uppmanas - Europaparlamentet - Ministerrådet - medlemsstaterna - Ekonomiska och sociala kommittén - Regionkommittén - intresseorganisationer, arbetsmarknadens parter och andra organ som är verksamma inom handeln på europeisk, nationell eller regional nivå - enskilda personer med erfarenhet av och kännedom om branschen att sända sina synpunkter på denna grönbok om handeln i Europeiska unionen senast den 31 maj 1997 till Europeiska kommissionen Generaldirektorat XXIII Grönbok om handel Rue de la Loi 200 Wetstraat B-1049 Bryssel, Belgien Närmare information: Telefon Fax E-post: (+32 2)295 16 42 (+ 32 2) 295 89 84 commerce@dg23. cec. be 29 BILAGA A: STATISTISKA UPPGIFTER Inledning Med tabellerna och diagrammen i denna bilaga vill man ge en generell överblick över handeln i Europa vid början av 1990-talet. De grundar sig på de nyaste tillgängliga uppgifterna och därför har det inte vid alla tillfallen varit möjligt att använda uppgifter från samma period i en och samma tabell. Dessa uppgifter kommer ursprungligen från de nationella statistikkontoren, från Eurostats databaser (Mercure då det gäller statistik över tjänster och New Cronos då det gäller de harmoniserade nationalräkenskaperna) och i vissa fall från universitet och privata källor. Största delen av uppgifterna härrör från publikationer som nyligen givits ut eller just nu går i tryck (se bibliografin nedan). De tryckta statistiska uppgifterna är i allmänhet utarbetade på grundval av makroekonomiska enheter (antal företag och lokala enheter, antal anställda, omsättning, mervärde etc). De tre sista tabellerna berör emellertid de största detaljhandelskoncernerna (omsättning, roll i den internationella handeln) och de största inköpskoncentrationcrna som är verksamma på EU-nivä. Närmare upplysningar: Retailing in the European Single Market 1993. GD XXIII och Eurostal 1993. Byrän för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Retailing in the European Economic Area: EFTA Countries. Tillägg till ovan nämnda publikation då det gäller EFTA-länder. GD XXIII och Eurostat 1995. Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Commerce, services and transport. Månatlig publikation. Eurostat. Planerade publikationer: Retailing in the European Economic Area. Uppdaterad upplaga av ovannämnda publikationer. Utkommer enligt planerna 1997 (första halvåret). Wholesaling in the European Economic Area. Utkommer enligt planerna 1997 (första halvåret). Retailing in the Countries of Central and Eastern Europe. Utkommer enligt planerna 1997 (första halvåret). 30 1-Handelns betydelse inom Europeiska unionen Handeln utgör nästan 13 % av de 15 FUJ-ländcrnas samlade briiHonnlioiinlprodiikl. I landclssektorn sysselsätter mer än 15 % (15. 6 %) av den arbetsföra befolkningen. Närmare M) % ;i\ lörelagcn är verksamma inom denna sektor. Pä dessa tre områden förekommer det tämligen slora avvikelser mellan de olika länderna till följd av olika nationella omständigheter, t. ex. turismens stora betydelse eller småföretagens dominerande roll. Avvikelserna kan också bero pä användningen av olika källor och statistiska metoder. Därför bör dessa uppgifter tolkas med försiktighet sä länge kommissionens standariseringspolitik för handelsstatistik ännu inte har trätt i kraft. Tabell 1: Handelns andel1 i den europeiska ekonomin (1991) Belgien Danmark Tyskland"! Grekland3 Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket EU 15 Island Norge % av bruttonatio- —nalproduktcn2— 15. 2 12. 3 10. 5 11. 2 15. 4 12. 6 8. 7 15. 5 13. 9 12. 8 13. 0 17. 1 8. 9 12. 0 11. 5 12. 7 11. 0 12. 3 12. 7 14. 5 13. 4 % av den totala arbetskraften 16. 3 12. 1 14. 8 12. 3 16. 0 14. 3 13. 5 17. 3 15. 7 17. 9 14. 9 14. 4 13. 5 17. 7 16. 5 15. 6 12. 0 14. 9 15. 6 18. 3 18. 1 % av alla foretag 3 20. 3 19. 4 28. 0 40. 0 33. 3 27. 6 30. 0 34. 0 28. 1 26. 7 30. 5 29. 8 24. 4 23. 7 27. 3 29. 4 12. 4 26. 1 29. 3 17. 9 USA6 Japan 1 Parti- och detaljhandel, inklusive återvinning och reparationer. 2 Bruttonationalprodukt till marknadspris. 3 Parti- och detaljhandelns andel, uppgifter för 1987-1994. 4 Västtyskland. 5 Utan återvinning och reparationer. 6 Bruttonationalprodukt 1992. Källa: Eurostat. 31 Figur 1: Handelns andel av BNI (1991) i staterna i Europeiska unionen Finland k::::::::: :. :. :::::::::. ::. :. ::::::::: :::::::i Tyskland t " ' '" : ""::. • • ". :. i (Irckland fc:::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::. :::::::::::i Köruiaclc kungariket j-. 1 Svcng | : ; i,,;,:;,:;,;;. ,;,,,,:,: : ;,„,< Danmark r :::::::: i:::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::::i Inmknkc if. \. '. \. \. \\. ::. :::::::::::. ::: :. ::::::: :::. :::::. i Nederländerna F : ::: :: " i ()sterrikc i:'. :'. :'. '. '. '. ::: :::::::::::. ;. :;;: ::::::: i:. ::. ::::::::::::::::::::::::;;;; i Luxcmbur t:::::::::. :. ;. ::::::::::::::::::::::::::::::::::::::: ::::::::::;:::::::::::::::::::;::::::TT1 Spanic I ' Italie Portugal \ j- 0 i => • • '. "•::::• ::::: ::-"". :. :. ' ' ::;. :. : "a 2 4 6 8 10 12 14 16 18 % av BNI 32 2-Företag och sysselsättning inom europeisk handel 2. 1- Det absoluta talen vad avser antalet företag och anställda bekräftar handelns kvantitativa betydelse. I början av 1990-talet var mer än 4,5 miljoner företag och mer än 21,5 miljoner personer verksamma inom handelsscktorn. En klar merpart av företagen är smä företag eftersom det finns i genomsnitt 4,7 anställda per företag i hela handelsscktorn, varav partihandeln har i genomsnitt 6,2 anställda och detaljhandeln 4,3 anställda. Tabell 2. 1: Företag och sysselsättning inom handel. Absoluta tal (i tusen) Antal företag Antal anställda Partihandel Detalj- Totalt handel Ar Partihandel Detalj handel Totalt Åt 202 166 1593 115 485 975 43 275 477 1988 199 365 1992 3285 4878 1993 338 454 1988 1537 2022 1992 2040 3015 1994 131 174 1992 1078 2389 3467 1990 12 403 196 197 89 191 921 20 32 1993 637 1040 1994 290 486 1994 364 561 1993 116 205 1993 288 479 1993 3030 3951 1991 lilli 7 107 1111 5609 4332 liiiii 1111111 8 123 15069 12820 15" 1992 230 1993 2184£ 18429 1987 6851 11183 1991 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien * Luxemburg Neder länderna Österrike Portugal Finland l Sverige Förenade kungariket2 EU 15 Island *'•* Norge l'4 EES USA Japan 48. 0 37. 8 200. 0 28. 0 73. 1 132. 4 3. 4 235. 6 2. 1 75. 8 18. 0 28. 4 18. 3 39. 7 127. 8 175. 8 1988 47. 6 501. 0 175. 0 569. 7 451. 8 29. 3 888. 3 85. 4 1992 701. 0 203. 0 642. 8 584. 2 1992 1988 1992 1991 32. 7 1988 1124. 0 1991 3. 4 5. 5 1993 102. 9 178. 7 1994 40. 0 58. 1 1994 132. 1 160. 5 1993 28. 3 61. 4 46. 6 1993 101. 1 1993 142. 7 348. 2 490. 9 1991 10&3J 3507. 0 4590. 3 1. 4 20. 2 1. 6 3. 1 1992 38. 3 58. 4 1993 1104. 9 3546. 9 4651. 8 363. 9 300. 0 1589. 1 1953. 0 1987 1300. 0 1600. 0 1988 1. Antalet antällda i huvudsysselsiittning. Anställda inom detaljhandeln 1989. •* Partihandel, inklusive handel med bilar. Uppgifter om etableringar. Källa: Eurostat. 33 2. 2- De flesta företagen inom Europeiska unionen llnns i fem länder. I Italien (närmare 25 %), Tyskland (mer än 14 %), Spanien (14 %). Frankrike (12 %) och Förenade kungariket (11%). Dessa länder är ocksä de viktigaste dä man talar om antalet anställda, men i annan ordning: Tyskland (23%). Förenade kungariket (18 %), Italien (16 %), Frankrike (14 %) och Spanien (10 %). Tabell 2. 2: Fördelning av handeln inom Europeiska unionen Antal foretag Partihandel Detalj- Totalt handel Antal anställda Partihandel Detalj- Totalt handel Andel (%) 6. 7 3. 5 3. 6 4. 4 1. 4 1. 9 3. 4 2. 4 1. 8 2. 3 1. 3 1. 6 17. 1 12. 7 13. 8 24. 5 21. 6 22. 5 4. 3 6. 7 9. 8 0. 3 5. 8 5. 4 16. 6 14. 2 12. 2 11. 6 0. 9 0. 7 21. 7 25. 9 24. 9 0. 2 7. 0 1. 7 2. 6 1. 7 3. 7 0. 1 0. 1 3. 0 4. 0 1. 2 1. 3 3. 9 3. 6 0. 8 1. 0 1. 8 2. 2 1. 6 8. 6 14. 1 0. 7 15. 6 0. 2 5. 8 2. 8 2. 8 1. 3 2. 8 3. 1 2. 6 10. 9 10. 2 13. 4 13. 6 1. 0 0. 9 15. 7 15. 7 0. 1 0. 1 4. 2 4. 7 1. 9 2. 2 2. 4 2. 5 0. 8 0. 9 1. 9 2. 2 13. 1 10. 2 10. 9 100. 0 loao 100. 0 13. 4 100. 0 19. 9 17. 9 100. 0 100. 0 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Neder länderna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket EUÎ5 34 3-Handelns försäljningsställen inom Europeiska unionen Det finns uppskattningsvis 4 miljoner dctaljhandclsaffarcr i Europeiska unionen. Största delen finns i Italien, Frankrike, Tyskland. Spanien och Förenade kungarike!. Förhållandet mellan förelag och försäljningsställen är 1,15. vilket innebär alt största delen av företagen har endast ett försäljningsställe. Antalet affärer per I 000 invånare är tydligen myckel högt i länder där turismen har en stark ställning såsom i Portugal, Grekland och Italien, men det är inte den enda faktor som spelar in, vilket framgår av antalet anställda per företag. Förenade kungariket har det största antalet anställda per försäljningsställe och det lägsta antalet försäljningsställen per 1 000 invånare. Grekland och Italien har de lägsta antalen anställda per affär. Tabell 3: Detaljhandclsställen i Europeiska unionen (1990) [elgien2 >anmark Tyskland 3 Grekland 2 Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal 2 Finland Sverige Förenade EU 15 Island Norge EËA USA Japan Antal försälj ningsställen1 fiooo) 140. 0 51. 5 533. 7 184. 9 523. 2 546. 1 31. 7 983. 0 4. 4 119. 4 52. 5 190. 0 39. 7 72. 2 466. 6 3939. 0 1. 7 39. 5 3S80. 2 1929. 3 1619. 8 Försal jn. ställen per 1000 invånare 14. 1 10. 0 8. 5 18. 4 13. 4 9. 7 9. 0 17. 1 11. 6 8. 0 6. 9 19. 2 7. 9 8. 5 8. 1 11. 3 6. 7 9. 3 tu 8. 3 13. 3 Anställda per försäljnings ställe 2. 0 3. 9 4. 4 1. 8 2. 7 3. 8 4. 1 2. 4 4. 1 3. 4 4. 8 3. 1 4. 6 4. 2 6. 5 3. 5 4. 7 3. 1 3. 6 6. 6 4. 2 1 Uppgifter för 1986-1990. 2 Eurostats uppskattning. 3 Tysklands västliga delstater. Kalla: Eurostat. 35 Figur 2: Täthet bland dctaljhandclsställcn (1990) Österrike I Finland Nederländerna Förenade kungariket Sverige Tvskland p£ Irland {SS Frankrike {3221 Danmark p il Luxemborg \z£M Spanien pSSI Belgien päM Italien WM i Grekland p£3£ Portugal tviftft 0 5 10 15 20 Antal försäljningsställen per 1 000 invånare 36 4- Handelsföretagens fördelning enligt område Inom hela Europeiska unionen säljer närmare 31 % av företagen huvudsakligen livsmedel och drycker, 18. 5 % kläder och skor. 13,4 % hushållsapparater. Procenttalen varierar kraftigt frän land till land. Handeln med livsmedel är särskilt utvecklad i medelhavsländerna, men även i Irland och Förenade kungariket. Man far emellertid inte glömma all en del av olikhelerna kan bero pä svärigheler all klassificera företag pä grundval av deras verksamhetsområde. Tabell 4: Fördelning av detaljhandelsföretag enligt verksamhetsområde (%) Livsmedel, Textilier, drycker, tobak kläder, skor Hushälls- Bilhandel, inklusive apparater bränslen Diverse Totalt År Belgien Danmark Tyskland Grekland ' Spanien Frankrike Irland2 Italien Luxemburg Neder länderna Österrike * Portugal Finland Sverige Förenade kungariket EU 15 Island 3>4 Norge :'«M$!&:::::::: 28. 0 24. 5 20. 8 29. 5 39. 7 26. 1 54. 0 33. 3 23. 8 20. 0 27. 2 39. 7 24. 3 23. 1 36. 7 l l l l li 30. 7 29. 2 30,8 18. 2 16. 4 15. 6 19. 5 20. 3 19. 0 9. 0 22. 8 18. 8 18. 3 17. 3 18. 8 13. 4 15. 8 8. 6 Ï8. 5 19. 0 16. 3 I8. S 12. 7 16. 8 16. 9 14. 8 13. 4 11. 2 4. 4 11. 7 15. 6 21. 1 7. 4 7. 4 10. 2 18. 2 15. 7 13. 4 9. 1 8. 3 13. 3 10. 0 13. 9 12. 5 7. 7 3. 2 15. 3 11. 5 6. 1 15. 5 8. 3 12. 6 5. 5 13. 1 12. 4 24. 6 10. 2 12. 1 10. 2 31. 1 28. 5 34. 2 28. 5 23. 4 28. 4 21. 0 26. 0 26. 4 32. 4 35. 5 28. 6 39. 1 30. 6 14. 4 27. 1 41. 2 34. 1 27. 2 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 100. 0 iOO. O 1988 1992 1992 1988 1988 1992 1988 1991 1993 1994 1994 1993 1993 1993 1992 1992 1993 1 Uppgifter om etableringar. ^ Livsmedel, drycker, tobak, inbegripet caféer där mer än 50 % av alkoholdryckerna konsumeras på plats. 3 Uppgifter om detaljhandelns försäljningsställen. 4 Exklusive handel med bilar. Källa: Eurostat. 37 5-Sysselsättningcn inom detaljhandclsscktorn I början av 1990-lalcl bestod mer än 70 % av personalen inom liandelsbranschen av löntagare. Nägot mer än 55 % var kvinnor och deltidsarbete var mycket allmänt inom branschen (närmare 28 % av alla löntagare). I Medelhavsländerna Grekland och Italien finns del lägsla anlalcl löntagare, i dessa länder dominerar de självständiga företagarna. I de nordeuropeiska länderna däremot uppgär anlalcl löntagare till 80 % eller mera. Dä del gäller kvinnliga arbetstagare ligger de flesta nordeuropeiska länder och Österrike över genomsnillet (55 %). Grekland, Spanien, Frankrike och Italien ligger under medelvärdcl. Heltidsarbete förefaller vara förbundet med kvinnornas andel av arbetskraften och är en särskilt utbredd företeelse i de nordeuropeiska länderna. Tabell 5: Särskilda kännetecken pä de anställda inom detaljhandclsscktorn Andel av den totala mängden anställda (%) Lön- tagarc 54. 1 84. 9 84. 8 28. 9 55. 4 78. 0 72. 9 33. 6 87. 4 80. 0 84. 9 75. 8 81. 0 79. 8 84. 4 70. 5 85. 8 89. 0 70. 8 Kvinnor 58. 1 52. 5 64. 8 43. 6 51. 9 50. 3 45. 6 44. 4 51. 6 56. 7 62. 4 43. 4 68. 8 60. 8 58. 4 Deltids anställda 17. 4 35. 0 39. 0 3. 3 6. 4 19. 3 23. 2 11. 5 34. 6 13. 0 5. 1 38. 2 38. 4 55,2 27,<> 63. 0 55. 3 47. 0 28. 2 Ai- 1989 1992 1993 1988 1992 1993 1991 1991 1993 1990 1991 1993 1993 1993 1991 1992 1993 Belgien l Danmark Tyskland Grekland 2 Spanien Frankrike -* Irland4 Italien Luxemburg ^ Nederländerna " Österrike ' Portugal Finland ** Sverige Förenade kungariket 8 E U 1 59 Island Norge E E Si 0*u 1 Deltidsanställda: Eurostats uppskattning. 2 Löntagare och deltidsanställda: Eurostats uppskattning. 3 Kvinnor 1989. 4 Kvinnor, Eurostats uppskattning1988. 5 Kvinnor och deltidsanställda, Eurostats uppskattning 1989. 6 Kvinnor, Eurostats uppskattning. 7 Deltidsanställda 1988. 8 Exklusive handel med bilar. 9 Deltidsanställda exklusive Italien och Finland. 10 Andel kvinnor exklusive Island. 11 Andel deltidsanställda exklusive Italien, Finland och Island. Källa: Eurostat. 38 Figur 3: Andel löntagare bland de anställda (1988-1994) Grekland Italien Belgien Spanien Irland Portugal Frankrike Sverige Nederländerna Finland Förenade kungariket Österrike Danmark Tyskland Luxemburg 10 20 30 40 50 60 70 80 90 % av alla anställda 39 6-Handclns omsättning Den totala omsättningen inom detaljhandclsscktorn i de femton EU-ländcrna uppgick till ca 1 600 miljarder ecu i början av 1990-talet. Som jämförelse kan nämnas all den totala bruttonationalprodukten, dvs. summan av den slutliga användningen av varor och tjänster, var uppskattningsvis 5 400 miljarder ecu år 1992. Fyra länder, dvs. Tyskland, Förenade kungariket, Frankrike och Italien slod för 74 % av denna summa. Den genomsnittliga omsättningen per verksamhetsområde (471 000 ecu) fördelas mycket ojämnt mellan de olika länderna. Dessa skillnader är ett gott uttryck för mångfalden bland de europeiska länderna. Tabell fa Särdrag f9. ^. f^. ^^P. !. ^. ^^ ! F1. *?. 1??. ^. Ç^. U. h. ^. MÇ. I P. Omsättning Totalt (miljarder ecu) ( %! Belgien Danmark Tyskland Grekland2 Spanien 3 Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket 4 EU 15 Island Norge EES 51. 4 24. 8 430. 3 2 0 () H9. 8 260:0 12. 2 230. 0 3. 8 69. 3 38. 1 26. 5 17. 6 39. 6 283. 2 1626. 5 1. 1 24. 0 1651. 6' • 3. 2 1. 5 26. 5 ]2 7. 4 16. 0 0. 7 14. 1 0. 2 4. 3 2. 3 1. 6 1. 1 2. 4 17. 4 100. 0 Omsättning i genomsnitt: per företag 402 522 859 114 234 563 415 259 1106 693 951 200 622 645 813 471 645 628 473 per anställd 187 125 131 59 86 124 92 96 193 113 131 73 151 138 93 110 135 195 III -Ån 1990 1992 1992 1990 1992 1990 1991 1990 1993 1992 1994 1993 1993 1993 1992 1992 1993 1 Referensår för omsättningen. Kan vara olika för företag och anställda. 2 Eurostats uppskattning. 3 Exklusive handel med bilar. 4 Omsättning inklusive mervärdesskatt. Källa: Eurostat 40 7-Handclns former Inom handel med livsmedel har det under de senaste trettio aren skett en snabb utveckling av de nya försäljningsformcrna (lågprisafTärcr, super- och hypermarkets). Dcs. sa nya former inom handeln, vilka inte alltid är grundade av storföretag, har i betydande grad minskat de traditionella försäljningsformcrnas marknadsandelar. Tabell 8 visar att handelns nya försäljningsformcr i Tyskland, Spanien och Förenade kungariket motsvarar 75 % eller mera av lisvmedelsdistributionen. Tabell 7 : Försäljningsformcrnas fördelning inom livsmedelshandeln (%) (1994) Lâgprisaffàrer Supermarkets Hypermarkets Förenade kungariket) Totalt Övriga traditionella, små affärer) Totalt (mindre ('superstores' i snabbköp, 27. 6 29. 7 24. 3 81. 6 18. 4 100. 0 Tyskland Frankrike1 Italien 1 5. 7 27. 2 11. 4 44. 3 55. 7 Spanien" 9. 0 36. 5 30. 5 76. 0 24. 0 4. 0 24. 6 30. 5 59. 1 40. 9 100. 0 100. 0 100. 0 Förenade kungariket^ 9. 0 66. 0 75. 0 25. 0 100. 0 1 Av den totala handeln med livsmedel. 2 Av försäljningen i dagligvarubutiker. Källa: EHI. INSEE. S&P. NIELSEN. IGD. 8-De största distributionskonccrnerna i världen Tabell 8:De 15 största distributionskoncernerna i världen Position Företag 1° 2° 3° 4° 5° 6° 7° 8° 9° 10° 11° 12° 13° 14° 15° Wal Mart Sears Rebouck Metro-Kaufhof-Asko K Mart Tengelmann Ito Yokado Carrefour The Daiei Edeka American Stores Promodés Safeway Jusco Super Valu A &P Land USA USA D USA D J F J D USA F USA J USA USA Omsättning är 1992 (miljoner dollar) 51 48 43(1) 35 30 24,5 24 19 18 17,5 17 15 14 12,7 12(1) ( 1) Uppskattning Källa: N. P. Basile & R. Garosci "Commercio e Grande Distribuzione: La sfida del 2000" -1995 41 9-De största detaljhandclskonccntrationerna i Europa Framför allt inom livsmedelssektorn förekommer stora europeiska koncentrationer, som har sitt ursprung i detaljhandeln, vilket samtidigt åskådliggör att fusionstendensen är längre framskriden i de nordliga delarna av Europa. De sexton största europeiska detaljhandclskonccntrationerna, rangordnadc efter omsättningen, är tyska, franska och brittiska. De andra koncentrationerna kommer frän Nederländerna, Belgien, Sverige och Schweiz. Bland de tjugofem största koncentrationerna finns endast en spansk koncentration. Några av dessa koncentrationer har påskyndat sin tillväxt genom att köpa upp företag som utövar detaljhandel av annan typ. Ett märke som ursprungligen sysslade med detaljhandel och "cash and carry"-handel, har i betydande grad ökat detaljhandelns andel i den totala försäljningen genom att skaffa sig varuhus och andelar i livsmcdclsdistribulion. Av samma orsak har varuhusägare skaffat sig storföretag som sysslar med postorderförsäljning. Tabell 9 :De största detaljhandclskonccntrationerna Omsättning 1991- 1992 (miljarder ecu) 22. 8 22. 6 18. 5 16. 2 15. 4 15. 3 13. 4 13. 2 13. 1 11. 0 10. 8 10. 7 10. 2 10. 1 10. 0 9. 9 9. 8 9. 3 8. 6 8. 4 7. 5 7. 3 7. 1 7. 0 7. 0 Koncentration Tengelmann Metro * Rewe Carrefour 2 Intermarché Leclerc Albrecht (Aldi) Edeka J. Sainsbury Promodès Tesco Pinault-Printcmps Otto Versand Spar Casino-Rallye Asko -* Ahold Karstadt4 Marks & Spencer Schickedanz -* ICA Delhaize Le Lion El Corte Ingles Argyll Vendex International Land Tyskland Tyskland Tyskland Frankrike Frankrike Frankrike Tyskland Tyskland Förenade kungariket Frankrike Förenade kungariket Frankrike Tyskland Tyskland Frankrike Tyskland Nederländerna Tyskland Förenade kungariket Tyskland Sverige Belgien Spanien Förenade kungariket Nederländerna Huvudområde Livsmedel livsmedel, icke-livsmedcl (cash-and-carry) Livsmedel Livsmedel Livsmedel Livsmedel Livsmedel Livsmedel Livsmedel Livsmedel Livsmedel Varuhus Postorderförsäljning Livsmedel Livsmedel Livsmedel Livsmedel Varuhus, postorderförsäljning Varushus, livsmedel, kläder Postorderförsäljning, livsmedel Livsmedel Livsmedel Varuhus, livsmedel Livsmedel Icke-specialiserad, annan än livsmedel 1 Äger Kaufhof och har andelar i Asko. ^ Äger Euromarché. 3 Äger Coop AG. 4 Äger Neckermann. 5 Äger Quelle. Källor : Eurostat: Institute of Retail Studies (1RS), Sterling University. 42 10- De största europeiska detaljhandelskonccntrationernas internationella omsättning Under de senaste tio åren har strävandena efter internationalisering inom både parti- och detaljhandeln mångdubblats. Inom livsmedelshandeln har initiativ i riktning mot en internationalisering främst tagits av följande länder: Frankrike, Tyskland, Förenade kungariket, Belgien och Nederländerna. Till de försäljningsformcr som mest spritt sig över gränserna hör de franska hypermarknaderna och de tyska lägprisaffärcrna. Tabell 10 : De europeiska detaljhandlarnas internationella omsättning (1990-91) Internationell omsättning Belopp % av koncentrationernas Huvudområden (Miljoner ecu) totala omsättning 12 656. 4 6 036. 1 5 506. 2 5 283. 0 4 548. 3 3 602. 2 3 414. 7 2 808. 7 2 520. 0 2 138. 2 I 413. 2 1 356. 3 1 055. 5 1 013. 6 986. 0 879. 3 759. 9 726. 2 508. 4 449. 3 348. 2 55. 7 35. 0 34. 4 72. 4 50. 6 45. 9 31. 1 35. 3 20. 0 76. 2 15. 3 11. 8 12. 7 26. 9 20. 2 35. 0 10. 6 30. 6 13. 3 6. 1 27. 6 Företag Tengelmann Metro Land Tyskland Tyskland Promodès Frankrike Livsmedel Livsmedel, ickc-livsmedel, C&C Livsmedel ickc-specialiscrade Delhaize Le Lion Belgien Livsmedel Nederländerna Livsmedel Ahold Otto Versand Carrefour Tyskland Frankrike Vendex International Nederländerna Aldi Ikea Auchan J. Sainsbury Marks & Spencer GUS Au Printemps La Redoute Quelle Dixons Docks de France Casino Ratners Tyskland Sverige Frankrike Förenade kungariket Förenade kungariket Förenade kungariket Frankrike Frankrike Tyskland Förenade kungariket Frankrike Frankrike Förenade kungariket ickc-livs- Postorderförsäljning Livsmedel Icke-spccialiscradc medel Livsmedel Möbler Livsmedel Livsmedel Varuhus,livsmedel, kläder Postorderförsäljning Varuhus Postorderförsäljning Postorderförsäljning Elapparater Livsmedel Livsmedel Smycken Källor: Eurostat. Institute for Retail Studies (1RS). Sterling University. 43 Tabell 11: De största inköps- och försäljningskoncentrationerna i Luropa (1993) Grundad 1988 Hemort Schweiz Omsättning 1991 (miljarder ecu) 63. 3 1990 Schweiz 52. 2 1990 Schweiz 46. 8 1989 Luxemburg 21. 9 1988 Tyskland 43. 0 1989 Belgien 41. 6 1918 Danmark 36. 9 1990 Neder länderna 31. 5 Namn EMD (European Marketing Distribution AG) Deuro/MIAG (Deuro Buying AG/Mctro International AG) AMS (Associated Marketing Services) ERA (European Retail Alliance) Eurogroup CEM (Cooperation Européenne de Marketing) NAF (Nordisk Andelsforbund) BIGS (BIGS Buying International Group SPAR) Medlemmar Markant (D) NISA Today's (UK) Sclcx (E,I) Zcv-Markant (A) Supcrkob (DK) Musgravc (IRL) Uniarmc (P) Metro (D,F,I,A,DK) Carrefour (F,E,P) Makro (NL) ICA (S) Kcsko (SF) Allkaur(D) Rinasccntc (I) Hakon (N) Mcrcadona (E) JMR (P) Supcrquinn (IRL) Ahold (NL) Argyll (UK) Casino (F) Rcwc (D) Coop (CH) Paridoc (F) GIB Group (B) Vcndex Food (NL) Edcka (D, DK) CRAI (I) Conad (I) Booker (UK) UDA (E) KF-group (S) Coop (DK, I) SOK (FIN) EKA (FIN) NKL (N) CWS (UK) Spar (D,UK,A) Axel Dagab (S) Unil (N) TukoSpar (FIN) Despar (I) Unigro (NL) Dagrofa (DK) Unigrobel (B) BWG (IRL) Bernag Ovag (CH) Hellaspar (GR) Källor: Eurostat: Cescom - Bocconi universitet, Milano. 44 OMRÅDEN SOM DIREKT BERÖR HANDEL OCH SOM LYDER UNDER NATIONELLA BESTÄMMELSER BILAGA B Bestämmelser om hur ett foretag skall grundas Italien och Belgien reglerar handelsverksamhet genom att kräva ett diplom eller yrkeserfarenhet då man vill öppna en affär. I Frankrike, Förenade kungariket, Portugal och Tyskland däremot är endast vissa verksamhetsformer underställda reglering såsom försäljning av vapen och ammunition eller alkoholhaltiga drycker. Vad gäller ambulerande verksamhet krävs i allmänhet ett godkännande eller en licens, men de exakta metoderna och villkoren varierar från ett land till ett annat. Vidare reglerar de lokala myndigheterna villkoren för utövande av ett yrke inom ett särskilt område (lokala tillstånd, tillåtna eller förbjudna zoner). Bestämmelser om lokalisering och uthyrning av handelsutrymmen Vad gäller byggandet av kommersiella ytor för handeln har bestämmelser om godkännande av butiker vars yta överstiger en viss storlek varit i kraft i Italien, Frankrike och Belgien sedan 1970-talet. I början av 1996 trädde en liknande lag i kraft i Spanien. I andra medlemsstater som i Nederländerna och Tyskland avgörs vad byggnade far användas till enligt lagar om stadsplanering. I praktiken har alla medlemsstater sina egna särskilda lagar i denna fråga. Det samma gäller för bestämmelser om uthyrning av kommersiella ytor med noggranna och relativt skyddande bestämmelser i Frankrike, förhandlingsfrihet mellan parterna i Förenade kungariket och en mångfald av andra situationer i de övriga medlemsstaterna. Öppethållandetider Ett av de mest beskrivande exemplen på skillnader mellan de "nationella inriktningarna" är bestämmelser om affärernas öppethållandetider, lagstiftning som kan ha stor betydelse i gränsområdena. Som en följd av kulturella och historiska skillnader varierar lagstiftning av denna typ väldigt mycket från en medlemsstat till en annan. I vissa länder, t. ex. i Frankrike, regleras inte öppethållandetiderna direkt, utan genom lagar om arbetstiden. Vad gäller handel på söndagarna är situationen ännu mera komplicerad allt från total frihet till totala förbud. I Skottland och Sverige är helt fria öppethållandetider det vanliga. I Frankrike förekommer talrika undantag som tillåter anställd personal på söndagar, och ägaren kan om han så vill även själv hålla sin affär öppen. I Italien och Grekland förekommer avvikelser på turistorter, i Tyskland är praktiskt taget alla affärer stänga på söndagarna. Det finns inte någon enhetlig sekundärrätt på gemenskapsnivå på detta område och domstolen har flera gånger haft möjlighet att uttrycka sin åsikt om skillnaderna i de olika nationella lagarna. Domstolens ståndpunkt har alltid varit densamma, den anser att dessa bestämmelser hör till medlemsstaternas kompetensområde och att artikel 30 inte gäller ifall bestämmelserna 45 tillämpas på samma sätt för alla ekonomiska aktörer som säljer inhemska produkter och sådana som har sitt ursprung i en annan medlemsstat, bädc enligt lagen och i praktiken1. Konsumentskydd och otillbörliga affärsmetoder Det finns många EU-direktiv om konsumentskydd och otillbörliga affärsmetoder (särskilt vad avser vilseledande marknadsföring, allmän produktsäkerhet, hemförsäljning, prismärkning och oskäliga avtalsvillkor), men de nationella bestämmelserna är fortfarande viktiga. EU-direktiven i fråga kan för många medlemsstater utgöra en referensnivå utöver vilken de har infört strängare skyldigheter för handelsföretag. På områden såsom garantier för konsumentvaror gäller bestämmelserna fortfarande på nationell nivå även om det finns initiativ på gemenskapsnivå^. Det finns också stora skillnader mellan bestämmelser om marknadsföringsåtgärder. I Belgien har man ingående och kompletta bestämmelser i frågan (lagen av den 14 juli 1991) som berör specialerbjudanden, realisationer, slutförsäljning, rabatter och kostnadsfria gåvor. I Belgien är det inte tillåtet att sälja en vara under tillverkningskostnaden. I Italien däremot är det tillåtet (lag 80 av den 19 mars 1980) medan slutförsäljningar och realisationer i allmänhet är strängt reglerade. Likaså i Förenade kungariket och Frankrike är det obligatoriskt att ange både det ursprungliga priset och det nedsatta priset, men i Tyskland finns det inga bestämmelser på detta område. 1 2 Se målen Torfaen Borough Council, 23. 11. 1989, C-145/88, Rec. s. 3851, Conforama, 28. 2. 1991, C- 312/89, Rec. s. 997. Norwich City Council, 16. 12. 1992, C-169/91; Punto Casa SpA, 2. 6. 1994, C-69/93 och C-258/93. Förslag till direktiv om försäljning och garantier avseende konsumtionsvaror. KOM(95) 520 slutlig, 18. 6. 1996. 46 BILAGA C: UTFÖRLIG FÖRTECKNING ÖVER GEMENSKAPENS LAGSTIFTNINGSÅTGÄRDER EU-lagstiftning som direkt berör handel Det finns ett antal direktiv om genomförandet av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster: i. ii. iii. iv. v. vi. partihandel (direktiv 64/223/EEG) detaljhandel (direktiv 68/363/EEG) agent vid affärstransaktioner i handel, industri och hantverk (direktiv 64/224/EEG) handelsagenter (direktiv 86/653/EEG) ambulerande handel (direktiv 75/369/EEG) teleshopping (direktiv 89/552/EEG "Television utan gränser") Teknisk harmonisering och avlägsnande av handelshinder till följd av olikheter i nationell produktlagstiftning (de huvudsakliga bestämmelserna) En första samling (horisontala) direktiv om produktsammansättning som berör produktingredienser: i. ii. iii. iv. direktiv om godkända livsmedelstillsatser (89/107/EEG) direktiv om färgämnen för användning i livsmedel (62/2645/EEG - 94/36/EG) direktiv om sötningsmedel för användning i livsmedel (94/36/EEG) direktiv om andra livsmedelstillsatser än färgämne och sötningsmedel (811112/EEG - 95/2/EG) direktiv om aromer (88/388/EEG) direktiv om en förteckning över ursprungsmaterial och ämnen som används vid framställning av aromer (88/389/EEG) direktiv om konserveringsmedel (64/54/EEG) direktiv om särskilda renhetskriterier för konserveringsmedel (65/66/EEG) direktiv om emulgerings-, stabiliserings-, förtjocknings- och geleringsmedel (74/329/EEG) direktiv om renhetskriterier för emulgerings-, stabiliserings-, förtjocknings- och geleringsmedel (78/663/EEG) direktiv om renhetskriterier för antioxidationsmedel (78/664/EEG) direktiv om erukasyra (76/621/EEG) v. vi. vii. viii. ix. x. xi. xii. Direktiven om tillverkningsmetoder reglerar olika aspekter av tillverkningsprocessen. i. ii. direktiv om metoder för kvantitativ analys av binära textilfiberblandningar (72/276/EEG) direktiv om kvantitativ analys av ternära fiberblandningar (73/44/EEG) En annorlunda grupp direktiv innehåller (vertikalt) produktlagstiftningför särskilda livsmedelsprodukter: i. ii. iii. iv. v. direktiv om kakao- och chokladvaror (73/241/EEG) direktiv om socker (73/437/EEG) direktiv om honung (74/409/EEG) direktiv om fruktsaft och vissa liknande produkter (93/77/EEG) direktiv om sylt, gelé och marmelad samt kastanjemos (79/693/EEG) 47 vi. vii. viii. ix. x. direktiv om konserverad mjölk (76/118/EEG) direktiv om ätliga kaseiner och kaseinater (85/503/EEG) direktiv om naturliga mineralvatten (80/777/EEG) direktiv om annat dricksvatten (80/778/EEG) direktiv om kaffe- och cikoriaextrakt (85/59/EEG) Programmet för den inre marknaden lägger fast fö\jande förpackningsdirekliv om produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel: i. ii. iii. iv. v. direktiv om vinylkloridmonomer (78/142/EEG) direktiv om undersökning av migration av beståndsdelar i material och produkter av plast (82/711/EEC) direktiv om keramiska produkter (84/500/EEG) direktiv om produkter av plast (82/711/EEG) direktiv om material och produkter av regenererad cellulosafilm (93/1 O/EEG) Många rättsliga åtgärder berör produktsäkerhet och hygien i. ii. iii. iv. direktiv om om livsmedelshygien (93/43/EEG) förfaranden för främmande ämnen i livsmedel (93/315/EEG) direktiv om luftburet buller från hushållsapparater (86/594/EEG) direktiv om leksakers säkerhet (88/378/EEG) Följande direktiv och förordningar gäller märkning i. ii. iii. iv. v. iv. vii. viii. ix. direktiv om identifikationsmärkning av livsmedelspartier (89/396/EEG) direktiv om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (90/496/EEG) förordning om spritdrycker ( 1576/89) direktiv om prismärkning av livsmedel (79/581/EEG) direktiv och resolution om prismärkning av andra varor än livsmedel (88/314/EEG - resolution av 7. 6. 1988) direktiv om märkning som anger hushållsapparaters energiförbrukning (92/75/EEG) direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (92/75/EEG) direktiv om om benämningar på textilier (71/307/EEG) förordning om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (förordning (EEG) nr 2081/92) Följande lagstiftning berör mätning, certifiering och verkställande: i. ii. iii. iv. v. vi. vii. direktiv om kontroll av att vissa livsmedelstillsatser uppfyller renhetskriterier (81/712/EEG) direktiv om certifiering av specialdestinerade livsmedel (89/398/EEG) direktiv om Ständiga livsmedelskommitténs medverkan (85/7/EEG) direktiv om stadgar för Rådgivande livsmedelskommittén (80/1073/EEG) direktiv om offentlig kontroll av livsmedel (93/99/EEG) direktiv om kompletterande åtgärder för kontroll av livsmedel (89/397/EEG) direktiv om analysmetoder för kontroll av kosmetiska produkters sammansättning (80/1335/EEG, 82/434/EEG, 83/514/EEG, 85/490/EEG, 93/73/EEG) 48 Avskaffande av gränskontroller och gränsformalitcter Flera förordningar och direktiv gäller avskaffandet av gränskontroller: i. ii. förordning om gemenskapens transitering (3648/91 ) förordning om användningen av TIR- och ATA-carnet vid gemenskapens transitering (3237/96) iii. iv. förordning om avskaffande av tullformaliteter vid interna gränsövergångar (3648/91 ) förordning om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter (4060/89) v. vi. xi. förordning om avskaffande av gränskontroller mellan medlemsstaterna vid transporter på väg och inre vattenvägar samt deras förflyttning till gemenskapens yttre gräns (4060/89) direktiv om befrielse från mervärdeskatt vid slutlig införsel av vissa varor (83/181/EEG) direktiv om återbetalning av mervärdeskatt till skattskyldiga som inte är etablerade inom landets territorium (79/1072/EEG) i. ii. iii. iv. v. vi. vii. viii. ix. x. xi. Indirekt beskattning (moms och avgifter) - de huvudsakliga direktiven rådets sjätte direktiv om enhetlig beräkningsgrund för mervärdeskatt (77/388/EEG, senast ändrat genom 94/42/EG) rådets åttonde direktiv om återbetalning av mervärdeskatt till skattskyldiga som inte är etablerade inom landets territorium (79/1072/EEG) rådets trettonde direktiv om återbetalning av mervärdeskatt till skattskyldiga personer som inte är etablerade i gemenskapens territorium (86/560/EEG) direktiv om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och övervakning av sådana varor (92/12/EEG, senast ändrat genom 92/108/EEG och 94/74/EG) direktiv om tillnärmning av punktskattesatser för cigaretter (92/79/EEG) direktiv om tillnärmning av skattesatser för andra tobaksvaror än cigaretter (92/80/EEG) direktiv om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (92/81/EEG) direktiv om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor (92/82/EEG) direktiv om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker (92/83/EEG) direktiv om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdryck (92/84/EEG) direktiv om andra skatter än omsättningsskatter som påverkar förbrukningen av tobaksvaror (95/59/EG) Liberalisering av vägtransporter Ett tämligen omfattande rättsligt regelverk ligger till grund för upprättandet av den inre marknaden för vägtransporter med lastbil. i. förordning om godstransporter på väg mellan medlemsstaterna (881 /92/EEG) 49 ii. iii i. ii. iii. villkoren för att transportföretag skall fä utlbra inrikes transporter av gods (3921/91) förslag till direktiv om rätt att yrkesmässigt bedriva nationella och internationella persontransporter pä väg och ömsesidigt erkännande av utbildnings-, examens- andra behörighetsbevis (74/562/EEG). och Relevant miljölagstiftning förordning om ett gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (880/92/EEC direktiv om förpackningar och förpackningsavfall (94/62/EEG) direktiv om batterier och ackumulatorer som innehåller vissa farliga ämnen (9Ï/157/EEG) 50 BILAGA D ÅTGÄRDER PÅ GEMENSKAPSNIVÅ SOM PÅVERKAR HANDELN o. Lagstiftning om konsumentskydd Handelsmännen är dagligen i kontakt med konsumenterna - deras kunder - och därför berörs handel och distribution i hög grad av konsumentskyddet. Bestämmelser om konsumentskydd utvecklas just nu, särskilt vad avser produktsäkerhet och varornas kvalitet, säkra affärstransaktioner (i synnerhet prismärkning, enhetspriser, reklam, konsumentkrediter och otillbörliga villkor) samt garantier och rättslig hjälp. Inför dessa ändringar, som i stor utsträckning påverkar medborgarnas dagliga liv i EU, fäster handeln stor vikt vid att förse konsumenterna med adekvat information och produkter och tjänster som är förenliga med lagen, en process som inleds redan i köpögonblicket. Gemenskapen har antagit direktiv 84/450/EEG om vilseledande reklam samt ett förslag om jämförande reklam (ändring av det rådets direktiv 85/374 om befintliga direktivet om vilseledande skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister bör ansvaret utsträckas till dem som importerar produkter till gemenskapen och dem som levererar en produkt vars tillverkare är okänd. reklam). Enligt b. Konkurrenslagstiftning Rådets resolution av den 10 oktober 1994^ om politik som främjar små och medelstora företag inbjöd medlemsstaterna och kommissionen att genom ömsesidigt samråd undersöka i vilken utsträckning medlemsstaternas eller kommissionens lagstiftande åtgärder kan leda till extra belastningar särskilt för små och medelstora företag, i synnerhet genom att "undersöka möjligheterna till samarbete mellan små och medelstora företag (t. ex. samarbetsnätverk för gemensam upphandling eller försäljning) inom ramen för EU:s konkurrenslagar". De principer som fastställs i artiklarna 85 och 86 i fördraget utgör grunden för systemet med individuella undantag eller gruppundantag, särskilt franchising har beviljats undantag sedan 1988. Kommissionen förbereder en grönbok om vertikala restriktioner som skall ge en översikt över kommissionens tidigare politik, undersöka hur och i vilken utsträckning avtal och dispenser har tillämpats och planera eventuella kommande åtgärder inom EU. Den kommer att visa på behovet av att analysera förhållandena mellan producenter, partihandel och detaljhandel. Det är ytterst viktigt att säkerställa att förutsättningarna finns för sund konkurrens mellan de ekonomiska aktörerna genom att garantera dem samma möjligheter på marknaden. Kommissionen kommer fortsättningsvis att undersöka hur man skall kunna tillåta olika former av samarbete, och särskilt ge grupper av handelsföretag fri tillgång till de organisations- och verksamhetsformer som förefaller bäst lämpade för marknadssituationen. Hur man bäst skall kunna förena dessa utvecklingslinjer med behovet av att respektera principerna för fri tillgång EGT nr C 294. 22. 10. 1994, s. 6. 51 och lika behandling, dvs. kärnan av konkurrenspolitiken, undersöks för närvarande av kommissionens enheter. c. Livsmedelslagstiftning tillsatsämnen, material som kommer Det finns redan en omfattande gemenskapslagstiftning om livsmedel, i synnerhet om åtgärder för märkning, livsmedel och livsmedelshygien. Denna lagstiftning syftar till en hög nivå inom hälsa och säkerhet, konsumentskydd, sunda konkurrensvillkor och garantier för fri rörlighet av varor på den inre marknaden. Kommissionen har för avsikt att lägga fram en grönbok om de allmänna principerna för livsmedelslagstiftning på EU-nivå. i kontakt med d. Självreglering Diskussioner om reglering av handeln ledde kommissionen till att i sitt meddelande 1991 rekommendera självreglering av kommersiella yrken, vilket vann gehör i rådet i dess slutsatser av den 30 juni 1992. Eftersom uppförandekodexarna har utarbetats av fackmän inom branschen och därför grundar sig på civilrättsliga bestämmelser mellan ekonomiska aktörer, åtnjuter dessa de berörda parternas stöd. Handeln har stort intresse för en europeisk uppförandekodex mellan företag eller mellan företag och konsumenter eftersom den erbjuder en flexibel rättslig ram och samtidigt respekterar principen om rättsligt skydd genom att komplettera gemenskapslagstiftningen. Den gynnar en smidigt fungerande inre marknad och konkurrens genom en minskning av handelsbarriärerna mellan medlemsstaterna genom harmonisering av handelspraxis. Vidare gynnar kodexen ekonomisk effektivitet genom att minska konflikterna med kunderna, närmare bestämt genom att göra det möjligt att nå snabba uppgörelser vid internationella rättegångar genom medling och förlikning. Kommissionen har redan angett att utomrättsliga förfaranden kan spela en viktig roll för att bilägga konsumenttvister i sådana fall då minimikriterier har fastställts för insyn i förfarandet och för det ansvariga organets oavhängighet vid behandling av tvisten^. Inom ramen för detta har branschens organisationer som är representerade i Kommittén för handel och distribution planerat och för kommittén presenterat för diskussion och godkännande uppförandekodex för franchising, distansköp och år 1995 även direktförsäljning. e. Transportpolitik Tillgången till effektiva och rimligt prissatta transporter är av central betydelse för framgång nu och i framtiden inom handel och distribution, särskilt då man beaktar de trender som råder inom lokal tillverkning och befolkningens rörlighet, den ekonomiska verksamhetens utspridning samt det ökade antalet mindre försändelser. Gemenskapens nuvarande transportpolitik kommer att påverka formen och i viss mån de tillgängliga möjligheterna för transportsektorn under det kommande årtiondet. Det transeuropeiska transportnätet kommer att skapa transportkorridorer från ena ändan av Europa till den andra. Kommissionen stöder aktivt en fortsatt utveckling av miljövänliga flerformiga transporter. Detta kräver en balans i en politik som gynnar utvecklingen av enhetliga, integrerade transportsystem i hela gemenskapen. Flera politiska initiativ som har antagits på senare tid av kommissionen främjar utvecklingen av effektiva, Kommissionens meddelande "Handlingsplan för utvidgning av konsumenters talcrätt och reglering av konsumenttvister inom den inre marknaden'*. KOM(96) 13 slutlig. 14. 2. 1996. 52 hållbara och friktionsfritt fungerande transportflöden av både passagerare och varor. De kommer att påverkar transportplaneringen i framtiden och transportkostnaderna och även transportnätens användare liksom själva handeln. /. Energipolitik Handelns hjul smörjs bokstavligen med energi, antingen i form av elektricitet för att driva företaget eller som drivmedel för transporter för leverans av varorna till marknaden. Därför är gemenskapens energipolitik, vars mål är integration av energimarknaderna, tillförlitlig tillförsel och miljövård, viktig för handelns utveckling. Särskilt kommer de aktuella initiativen för avreglering av den inre marknaden för elektricitet och naturgas att bidra till utveckling av handeln genom mera konkurrensmässigt prissatt energi. Därutöver kommer denna integrationsprocess att öka den totala handelsvolymen genom att gradvis förvandla gas och elektricitet till konkurrensmässigt saluförda artiklar. g. Miljöpolitik Förverkligandet av en långt utvecklad miljövård överallt i Europeiska unionen är ett viktigt element som handeln måste beakta för att kunna bidra till en hållbar utveckling. Handeln är en viktig länk i produktionskedjan som påverkar miljön, vilket gäller bl. a. transport och förpackningar. Aktörer inom handelssektorn är självständiga företag och de borde ha som mål att i allt större utsträckning använda transportsätt som gynnar en hållbar utveckling och att minska användningen av energi och produktion av avfall. Ett sätt att uppnå detta kunde vara att etablera ett miljöstyrningssystem. Handelssektorn påverkar inte endast det egna ledet i produktkedjan, utan kan beroende på att den är ett mellanled även påverka både tillverkare och konsumenter. Sektorn kan uppmuntra producenter att utveckla och tillverka "grönare" produkter. Handelssektorn har även en viktig roll att spela för att bidra till att målen för avfallshantering kan uppnås, såsom inom området för förpackningar för att gynna materialåtervinning och marknader för återvunna produkter samt insamling av uppgifter på avfallsområdet. Dessutom kan branschen spela en viktig roll genom att förmedla miljöinformation till konsumenterna. h. Den sociala dialogen En sektorbunden social dialog om handel har ägt rum mellan det Europeiska förbundet som representerar parti- och detaljhandeln (EuroCommerce) och det Europeiska fackförbundet för branschens anställda (Eurofiet). Dessa två organisationer har fört en social dialog sedan 1983. 1993 erkände EuroCommerce och Eurofiet varandra som arbetsmarknadsparter i den mening som avses i artikel 3 och 4 i avtalet om socialpolitik. Denna sociala dialog ledde till att ett samförståndsavtal 1988. inom Arbetsmarknadsparterna har genomfört olika projekt med gemenskapsstöd på grundval av transnationeUt partnerskap. Som exempel kan nämnas ett projekt inom Force-programmet om distansutbildning för handelns arbetsgivare och arbetstagare och ett annat projekt som kallas Assist om utbildning för företagsledare i små och medelstora företag samt nya arbetstagare. undertecknades detaljhandeln undervisning om 53 Den 18 september 1996 antog kommissionen ett meddelande om utvecklingen av den sociala dialogen på gemenskapsnivå. /. Statistik Utan tillgång till tillförlitlig information kan de ekonomiska aktörerna fatta beslut endast på grundval av hypoteser eller uppskattningar, en process som i sig leder till ojämlikhet mellan aktörerna eftersom låta utföra undersökningar i stor skala. Därför är det viktigt för dem som är verksamma inom handeln, de må sedan vara ekonomiska aktörer eller offentliga myndigheter, att ha statistik och ekonomiska analyser till sitt förfogande för att underlätta beslutsfattandet och ge dem möjlighet att snabbt kunna reagera på befintliga behov. smä och medelstora foretag saknar resurser för att För tillfället är de statistiska uppgifterna om distributionsbranschen inte av sådan beskaffenhet att man kan fa mer än en allmän överblick över situationen och trenderna i branschen. Utvecklingen av ett verkligt europeiskt statistiksystem om handel i samarbete med Eurostat kommer att göra det möjligt att analysera ekonomiska faktorer på gemenskaps-, nationell och regional nivå. Det är nödvändigt att förbättra tillgången till tillförlitlig, jämförbar och aktuell statistik genom prioritering och att förse användarna, särskilt företagen, med statistisk information via europeiska institutionella och elektroniska nätverk. För att förbättra de statistiska uppgifterna integrerades en bilaga om 'handel" i förslagen till bestämmelser om strukturell statistik om affärslivet som presenterades av kommissionen den 3 april 1995^ och som nu väntar på att bli antagen av rådet. Dessutom behandlas för närvarande parallellt en bilaga till utkastet till förordning om korttidsstatistik av medlemsstaterna som snart skall föreläggas rådet. Branschen stöder detta initiativ inom Kommittén för handel och distribution. Om avgifterna för företagen skall reduceras så mycket som möjligt, är vissa tillförlitliga, detaljerade statistiska uppgifter oersättliga för de ekonomiska aktörerna. En viss statistik har förberetts och offentliggjorts av Eurostat i samarbete med GD XXIIF. Metodhandböcker har sammanställts och står till de nationella statistikernas förfogande för att man skall kunna sammanställa riktig och jämförbar statistik i Europeiska unionens olika länder. /. Pilotprogram inom Kommissionen uppmuntrar en modernisering av handelsföretag via pilotprogram Commerce 2000. Dessa åtgärder, som far direkt stöd av kommissionen, försöker främja kommersiellt samarbete med hjälp av ny teknologi, framhäva goda affärsseder och erbjuda hjälp vid val av rätt teknologi med beaktande av respektive situation. De resultat man redan lyckats uppnå har visat betydelsen av den nya teknologin för utveckling av samarbete inom handel och vikten av utbildning i takt med ändringarna. 5 EGT nr C 146. 13. 6. 1995. 6 "Retailing in the European single market 1993" och Retailing in the European economic area". 1993 och 1995. Eurostat och GD XXIII. 54 k. Strukturpolitik EU:s strukturfonder för olika ändamål och regioner utesluter inte möjligheten av ingripande i handeln ifall medlemsstaten eller regionen anser att handeln är livsviktig för områdets framtid. Man bör minnas att inom ramen för strukturfonderna är kommissionens mål utveckling av regionen: Dessa interventioner till förmån för handeln måste därför snarare räknas som faktorer i en global utveckling eller omvandlingsstrategi, vilket innebär integrerade och programbundna åtgärder. T. ex. Portugal räknade redan från första början då strukturfondernas program lades upp 1988, men särskilt under programperioden 1994 - 1999, med att en del av det operativa programmet skulle gälla modernisering av ekonomin på området handel och tjänster. Gemenskapens initiativ som kompletterar de program som antagits av medlemsstaterna är program för ett specifikt område eller ämne som kommer att överföra ca 14 miljarder ecu till initiativ berör speciellt handelsfrågor; medlemsstaterna under 1994 - 1999. Många gemenskapens initiativ till förmån för små och medelstora företag (speciellt Spaniens nationella program omfattar särskilda åtgärder för handel och distribution), Adapt, Urban, Leader och Interreg. Ytterligare ett exempel: För den nya programuppläggningen för mål 2 (ekonomisk omvandling av områden med industriell tillbakagång) under perioden 1997 - 1999 försåg kommissionen medlemsstaterna med riktlinjer och uppgifter om hur detaljhandeln kan beaktas inom ramen för en mer global politik för urban förnyelse och sanering av nedgångna områden. Anläggningar och kollektiva tjänster som riktas till utvecklingen av närbutiker kan dra nytta av stöd från strukturfonder för krisområden som kännetecknas av stor arbetslöshet och osäkerhet. Renovering av byggnader och nedgångna köpcentra kan också komma i fråga. Genom delaktighet i den lokala utvecklingen kan handeln utnyttja strukturfonderna för modernisering. Det är fråga om att höja företagsledarnas medvetenhet inför kommande ändringar: tekniskt stöd, presentation av 'modellföretag"osv. , att skapa samarbete och nätverk av partnerskap mellan små företag oberoende av den rättsliga formen, av vilka ingen gynnas framför franchise-nätverk) och modernisering och uppdatering av säljställen som främjar idén om högeffektiv distribution styrd inom ramen för en självständigt organiserad handel. (inköpsorganisationer, frivilliga kedjor andra eller inom styrning kommunikation Stöd ur strukturfonderna kan vidare beviljas för att utveckla användningen av ny teknik i samt och infrastrukturen utbildningsprogram och nyskapande stöd som anpassats till handelsföretagens behov på samma sätt som tillämpningen av finansieringsteknik. Vad gäller finansiering erbjuder handelsföretagen investeringar är det nödvändigt att stöda få verkliga garantier och för att gynna finansieringsteknik såsom utvecklingen av garantifonder och ömsesidiga säkerhetsfonder. EIB:s beslut nyligen att finansiera handeln är ett positivt steg i riktning mot stöd för utveckling av små och medelstora företag. Det är emellertid medlemsstatens uppgift att föreslå operativa program och att godkänna alla lokala eller regionala förslag inbegripet de som berör handeln. försäljningsstället av. v> /. Stöd till utbildning Vad avser utbildning är ett stort antal pilotprojekt som far gemenskapsstöd inom ramen för Leonardo da Vinci-programmet^ till direkt nytta för små och medelstora företag inom handel och distribution. Ett särskilt mål för detta program är att förbättra tillgängligheten för små och medelstora företag och deras anställda. Inom ramen för den första begäran om förslag år 1995 startades ett stort antal pilotprojekt för yrkesutbildning som berörde små och medelstora företag inom handels- och distributionssektorn t. ex. ett transnationeUt projekt med syfte att utreda hur förändringarna inom handel och distribution påverkar anställda med mindre kvalificerade uppgifter. Ett annat pilotprojekt avsåg att utveckla ett yrkesutbildningssystem för företagsledare i små och medelstora företag i bageribranschen. nu Relationer med Central- och Östeuropa och icke-europeiska tredje länder vid Medelhavet En modernisering av handeln i Central- och Östeuropa är viktig för främjandet av dessa länders ekonomiska integration. På förslag av kommittén för handel och distribution inrättades tre paneler för fackmän 1995. De besökte Ryssland, Ukraina och Ungern för att kartlägga vilka problem det finns inom handel i dessa länder och avgöra vilka områden som kan fa hjälp av handelns fackmän och förbund. Nya uppdrag genomförs 1996 så långt det är möjligt i samarbete med Phare- och Tacis-programmen, särskilt medfinansiering av utbildning för företagsledning och tekniskt stöd för utveckling av logistiska distributionsstrukturer som är anpassade till de lokala behoven. liknande metod kunde användas förstärka historiska band mellan En distributionssystemen i kuststaterna kring Medelhavet. Sådana åtgärder för utbildning och tekniskt i ramen 'Barcelonakonventionen" som antogs vid Europa-Medelhavskonferensen den 17 - 18 november 1995. för de principer som slagits stöd kan tas med för att inom fast 7 EGT nr L 340. 29. 12. 1994, s. 8. 56 BILAGA E - INSTITUTIONERNAS ADRESSER EUROPAPARLAMENTET Rue Belliard, 97 - 113 B-1047 Bryssel Den interpariamentariska gruppen "Handel och distribution" Ordförande: Garosci Gasoliba I Bohm Lange Secchi Thyssen Tfn int + 32 - 2 - 284 25 96 (Paolo Licandro, generalsekreterare) Fax int + 32 - 2 - 284 90 36 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉ Rue Ravenstein, 2 B-1000 Bryssel Direktorat A: Sektionen för industri Medlemmar av gruppen "Handel" Ändrade Folias Frerichs Giesecke Green Regaldo Stöllnberger Tfn int + 32 - 2 - 546 95 98 eller 546 96 33 Fax int + 32 - 2 - 546 97 57 E-post: Joao. PereiraDosSantos @Ces. be EUROPEISKA UNIONENS REGIONKOMMITTÉ Rue Ravenstein, 2 B-1000 Bryssel Tfn int + 32 - 2 - 546 22 11 Fax int + 32 - 2 - 546 28 96 57 ISSN 1024-4506 KOM(96) 530 slutlig DOKUMENT SV 02 10 08 06 Katalognummer : CB-CO-96-600-SV-C ISBN 92-78-11755-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Ç?