title: Vihreä kirja kaupasta

eurovoc_concepts:
communications policy
freedom to provide services
marketing
single market
theory of marketing

text: «K Htf- am 1 ^u i4 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 20. 11. 1996 KOM(96)530 lopull. VIHREÄ KIRJA KAUPASTA (kommission esittämä) I-JOHDANTO II- KAUPAN RAKENNE JA KEHITYS /- Kaupan taloudellinen ja sosiaalinen merkitys 2- Kaupan keskittyminen ja kilpailu 3- Riippumattoman järjestäytyneen kaupan kehittyminen 4- Yhtenäismarkkinoiden luominen ja kansainvälistyminen 4. 1- Rajat ylittävä kauppa yhtenäismarkkinoilla 4. 2- Rajat ylittävä kauppa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa III- JÄSENVALTIOIDEN JA EU:N TEHTÄVÄT JA TOTEUTETUT TOIMET KAUPAN OSALTA 1- Jäsenvaltioiden toteuttamat toimet 2- EU:n tehtävät ja toimet 2. 1-Kauppaa tukevat toiminnot 2. 2- Asiantuntijatahojen kuuleminen IV- KAUPAN UUDET HAASTEET /- Yhtenäismarkkinoiden tehokkuuden varmistaminen 1. 1- Yhtenäismarkkinoiden esteet 1. 2- Kuluttajien asenteet 1. 3- Euron käyttöönotto 2- Yritysten toimintaympäristö 2. 1- Hallinnolliset rasitteet ja lainsäädännön yksinkertaistaminen 2. 2. - Koulutus 2. 3. Tilastot. ?- Työllisyys, kilpailukyky ja yhteenkuuluvuus 3. 1- Maaseutuympäristö 3. 2 Kaupunkiympäristö 4- Tietoyhteiskunta ja kauppa V- TULEVAISUUDEN MAHDOLLISUUDET 4 5 5 7 9 9 9 11 12 12 13 13 14 15 15 16 16 17 19 19 20 20 21 21 22 24 28 LIITTEET LIITE A: TILASTOT LIITE B: KANSALLISEN SÄÄNTELYN ALAISET KAUPPAAN VÄLITTÖMÄSTI LIITTYVÄT ALUEET LIITE C: YKSITYISKOHTAINEN LUETTELO YHTEISÖN OIKEUDELLISISTA VÄLINEISTÄ LIITE D: KAUPPAAN VAIKUTTAVIA YHTEISÖN TASON TOIMIA LIITE E: TOIMIELINTEN OSOITTEITA I-JOHDANTO 1- EU:n lähes 370 miljoonaa kansalaista kuluttavat ja käyttävät joka päivä hyödykkeitä - ruokaa, vaatteita, huonekaluja, kirjoja, autoja, tietokoneita - joita 58 miljoonaa maatalouden ja teollisuustuotannon työntekijää kaikkialla EU:ssa ja myös sen ulkopuolella ovat tuottaneet. Ilman EU:n 22 miljoonaa kaupan työntekijää EU:n kansalaiset eivät saisi käyttöönsä nykyistä valtavaa tuotevalikoimaa haluamassaan paikassa, haluamaansa aikaan, edullisin hinnoin ja hyvän palvelun kera. Kaupan avulla suuri määrä muissa maissa tuotettuja hyödykkeitä pääsee kotimaan markkinoille, laajenee. Kolmansista maista peräisin olevien jolloin hyödykkeiden lisäksi tämä koskee myös hyödykkeitä, jotka ovat peräisin muista jäsenvaltioista, jotka näin hyötyvät sisämarkkinoiden kehityksestä. tarjolla oleva valikoima 2- Tämä elintärkeä taloudellisen toiminnan osa-alue ja yhteisön toiseksi merkittävin talouden ala kohtaa vuosituhannen vaihdetta lähestyttäessä useita haasteita, joihin on vastattava välittömästi, jotta ala voisi jatkossakin tukea Euroopan kansalaisten taloudellista ja sosiaalista hyvinvointia. aiheuttaa; yhtenäismarkkinoiden 3- Näitä haasteita ovat kilpailun kiristyminen, jonka mahdollisuus käydä kauppaa kaikkialla yhtenäismarkkinoiden alueella täysimittaiseen toteuttamiseen liittyvät esteet, jotka johtuvat kansallisessa, alueellisessa ja paikallisessa sääntelyssä esiintyvistä eroista; yhtenäisvaluutan käyttöönotto, josta on välitöntä hyötyä, mutta joka tuo mukanaan myös monia kaupan alaan liittyviä käytännön haasteita; kuluttajien sekä palveluiden ja tavaroiden tarjoajien välisen suhteen muuttuminen; alan jatkuva rakennemuutos, jonka avulla pyritään sopeutumaan muuttuviin kilpailuolosuhteisiin, sekä tämän rakennemuutoksen vaikutukset niihin yhteisöihin, jotka ovat riippuvaisia nykyisistä rakenteista tai joita nämä rakenteet palvelevat; yritysten menestymistä tukevan toimintaympäristön luominen; nykyisen teknologian käytön nopea yleistyminen sekä uuden teknologian hyödyntäminen palveluiden järkeistämisessä ja uusia suoran kaupan muotoja kehitettäessä; Euroopan teollisuuden säilyttäminen kilpailukykyisenä tietoyhteiskunnan (elektronisen kaupan) aiheuttaman kansainvälistymisen yhteydessä. 4- Vaikka kaupan ala on yksi merkittävimmistä talouden osa-alueista, se ei saa riittävän nopeasti. Koska tarvitsemiaan analyysejä tarvitsemaansa kilpailukyvyn säilyttäminen ja markkinoiden kehitykseen mukautuminen edellyttävät nopeaa tiedonsiirtoa, tämä puute on korjattava. tietoa eikä 5- Näyttää siltä, että vaikka kauppa on yksi niistä aloista, jotka vaikuttavat suoraan ihmisten jokapäiväiseen elämään, kaupan alan toimintaa on tähän asti pidetty itsestäänselvyytenä. Nyt on aika avata perusteellinen keskustelu kaupan alaan kohdistuvista haasteista sekä siitä, miten näihin haasteisiin voidaan vastata. Tämän vihreän kirjan tarkoituksena on tämän keskustelun avaaminen. 6- Termejä 'kauppa" ja 'jakeluala" käytetään usein toistensa synonyymeina, vaikka kaupan katsotaankin joskus viittaavan enemmänkin myyntitapahtumaan ja jakelualan korostavan asian logistista puolta. Tässä vihreässä kirjassa 'kaupalla" tarkoitetaan kumpaakin toiminnan lajia, ja erityisesti tukku- ja vähittäiskauppaa. Tässä kirjassa käsiteltävä kaupan ala kattaa kaikki kaupan toiminnot aina hyödykkeiden ostamisesta tuottajalta niiden toimittamiseen lopullisille kuluttajille. Tässä kirjassa ei varsinaisesti käsitellä palveluiden kauppaa, vaikka kirjassa mainitaankin joitakin palveluita, jotka liittyvät välittömästi tavaroiden kauppaan, kuten matkailu ja käsityöläisala. VIHREÄN KIRJAN TAVOITTEET tavoitteena on edistää harkittua 7- Tämän kauppaa koskevan vihreän kirjan keskustelua tämän talouden osa-alueen merkityksestä ja sen 2000-luvun kynnyksellä kohtaamista haasteista. Kirjassa • tutkitaan kaupan rakennetta ja kehitystä, • kuvataan jäsenvaltioiden ja EU:n toimia sekä niiden tehtäviä • käsitellään alaan kohdistuvia haasteita sekä nostetaan esiin kysymyksiä, joista olisi käytävä julkista keskustelua. 8- Vihreän kirjan aikaansaaman keskustelun pitäisi johtaa siihen, että yritykset, jäsenvaltioiden julkishallinnot tai EU omaksuvat toimenpiteitä, joiden avulla kaupan alaa voidaan auttaa kohtaamaan nämä haasteet ja samalla säilyttämään kilpailukykynsä sekä tukemaan jatkossakin työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. II- KAUPAN RAKENNE JA KEHITYS 1- Kaupan taloudellinen ja sosiaalinen merkitys 9- Kauppa on Euroopan unionin toiseksi suurin taloudellisen toiminnan alue. Sen merkitys on olennainen mitattaessa kansantalouden tasoa ja voimaa sekä luotaessa työpaikkoja ja kasvumahdollisuuksia. Puhtaasti taloudellisten lisäksi kaupalla on myös tärkeitä sosiaalisia tehtäviä. Se toimii kosketuspintana kansalaisten ja paikallisyhteisön välillä sekä ja yhteisötoimintaa koskevaa tietoa. Kauppa on merkittävä sosiaalisia ja kulttuurimalleja, elämäntapaa ja fyysistä suunnittelua määrittävä tekijä, ja tämän vuoksi se on keskeisellä sijalla Euroopan yhteiskunnallis-taloudellisessa mallissa. Kaupan yhteiskunnallisesti kokoava tehtävä voi tulla yhä tärkeämmäksi, kun Euroopan väestö ikääntyy. tarjoaa uusinta elämäntapaa, kulttuurimalleja toimintojen 10- Kaupan alan menestyminen vaikuttaa merkittävästi EU:n työllisyystilanteeseen: alan palveluksessa on EU:ssa yli 22 miljoonaa ihmistä. Tämä vastaa lähes 16 % EU:n kokonaistyöllisyydestä. Kymmenen vuoden jakson aikana, 1982 - 1992, kauppa on luonut EU:n 15 jäsenvaltiossa yhteensä noin 2,3 miljoonaa uutta työpaikkaa, mikä vastaa noin 12 % kasvua. EU:n kokonaistyöllisyys kasvoi samana ajanjaksona 7 %. Kaupan ala loi siis suhteessa huomattavasti enemmän työpaikkoja kuin koko talouden ala. Kaupan alan työllisyyden kasvu, eli työpaikkojen lisääntymistä kuvaava luku, on vaihdellut eri jäsenvaltioissa1. Espanjassa kasvu on ollut 25 %, Alankomaissa 23 %, Tiedot Eurostat. Itävallassa 20 %, Italiassa 15 %, Saksassa 14 %, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 10 % ja Ranskassa 1 %. Luvut vaihtelevat suuresti jäsenvaltion mukaan, ja näiden erojen syiden selvittäminen tulee olemaan yksi tämän vihreän kirjan synnyttämän keskustelun aiheista2. 11- Kaupan osuus EU:n bruttokansantuotteesta pysyi ennallaan vuosien 1982 - 1992 aikana, noin 13 %:ssa. Tämän ajanjakson aikana keskimääräinen BKT ja kaupan alan lisäarvo kasvoivat molemmat 25 %:lla, ja kaupan alan tuottavuus kasvoi noin 13 %. Kauppa, EU:n toiseksi suurin työllistäjä vuonna 1994" : 4,5 miljoonaa kaupan alan yritystä kolmannes EU:n kaikista yrityksistä, 95 % näistä työllistää alle 10 työntekijää 22 miljoonaa työpaikkaa 16 % EU:n työvoimasta 55 % vähittäiskaupan työntekijöistä on naisia 3,4 miljoonaa vähittäiskaupan yritystä, jotka työllistävät 15 miljoonaa ihmistä 1,1 miljoonaa tukkukaupan yritystä, jotka tarjoavat 7 miljoonaa työpaikkaa keskimäärin 13 % EU:n talouden lisäarvosta • • 12- Huomattava osuus vähittäiskaupan työvoimasta, noin 55 %, on naisia. Kauppa on tarjonnut monille naisille mahdollisuuden päästä työmarkkinoille. Jakelualalla on myös paljon osa-aikaisia työpaikkoja. Vaikka monet naiset ovat valmiita tekemään osa- aikatyötä voidakseen hoitaa sekä kodin että työn, yksi kolmasosa osa-aikatyössä olevista naisista tekee osa-aikatyötä vain, koska heidän etsimäänsä kokopäivätyötä ei ole tarjolla. On huomattava, että osa-aikatyön osuus on viime aikoina kasvanut monissa jäsenvaltioissa sekä vähittäiskaupassa että muilla aloilla. Osa-aikatyön lisäämisestä voi olla hyötyä sekä työnantajille että työntekijöille: työnantajat voivat olla entistä joustavampia, ja työntekijöille. On kuitenkin tärkeää varmistaa, että osa-aikaisia työntekijöitä kohdellaan vastaavalla tavalla kuin kokopäivätyössä olevia työntekijöitä. Työmarkkinaosapuolet ovat jokin aika sitten aloittaneet työajan joustoa ja työpaikan turvaamista koskevat neuvottelut Euroopan tasolla. Näiden neuvotteluiden on tarkoitus kattaa myös osa-aikatyö. lyhyt työpäivä saattaa sopia monille 13- Kauppa tarjoaa lisäksi kaikille Euroopan kansalaisille mahdollisuuden luoda oma yritys ja hoitaa sitä, useimmiten jossain muussa kaupallisessa yrityksessä hankitun kokemuksen talouden aloihin verrattuna kaupallisen yrityksen perustamiseen tarvitaan vain vähän pääomaa, mikä parantaa merkittävästi kaupan tarjoamia mahdollisuuksia. jälkeen. Muihin 14- Kaupan ala kattaa kaikki kaupan toiminnot aina hyödykkeiden ostamisesta ratkaisevan tuottajalta niiden lopullisille kuluttajille. Kauppiaiden toimittamiseen 2 Vuonna 1994 Mc Kinsey Global Institute -nimisen laitoksen julkaisemassa työllisyyttä käsittelevässä raportissa todettiin, että työpaikkoja syntyy Euroopassa vähemmän kuin Yhdysvalloissa. Raportin mukaan syynä tähän ovat markkinoille pääsyn esteet. Näitä johtopäätöksiä olisi tutkittava tarkemmin. J Tiedot Eurostat. katso liite A. tärkeänä tehtävänä on vastata kysyntään ja näin parantaa omaa kannattavuuttaan. Viime vuosina tapahtuneet muutokset ovat merkittävästi lisänneet kaupan vaikutusta valmistajiin, kun kilpailijat ovat joskus yhdistäneet voimansa parantaakseen neuvotteluasemiaan valmistajiin nähden. 15- Koska kauppiaat ovat päivittäin tekemisissä asiakkaittensa kanssa, ne voivat ohjata toimintaansa kysynnän mukaan, ja tyydyttää kuluttajien tarpeet tehokkaasti siten, että myymättömien tuotteiden määrä ja näin myös tuotannontekijöiden hukkakäyttö pidetään mahdollisimman vähäisenä. Kaupan avulla voidaan siis merkittävästi tehostaa voimavarojen käyttöä ja edistää kestävää kehitystä. Lisäksi kaupan asema välittäjänä tarjoaa sille mahdollisuuden vaikuttaa sekä valmistajiin että kuluttajiin. Kaupan alan valmistamaan toimijat ympäristöystävällisempiä tuotteita. Kaupalla voi myös olla tärkeä merkitys kuluttajille suunnatun ympäristötietouden jakajana. Tämänkaltaiseen toimintaan liittyy myös joustavien ja kaupan yhteistyömuotojen luominen, sekä sellaisen sääntelyn jatkuva kehittäminen, jonka tavoitteena on hyväksyttävän tasapainon saavuttaminen kaupan alan toimijoiden ja kuluttajien perusteltujen etujen välillä. tavarantoimittajien välisten ja kuluttajien sekä kaupan kehittämään valmistajia rohkaista voivat ja 16- Kaupan keskeinen merkitys yhteisön elämää tasapainottavana tekijänä tunnustetaan yhä laajemmin, olipa kyseessä sitten kaupungin keskustassa sijaitseva kauppa tai joko tai maaseudulla sijaitseva paikallinen kauppa. Elinvoimainen kaupunkialueella paikallinen ostoskeskus toimii usein samalla yhteisön kulttuurikeskuksena, minkä vuoksi kauppa on tärkeä sosiaalista yhteenkuuluvuutta lisäävä tekijä. Sekä suuret että pienet kaupat elävöittävät kaupunkien keskustaa ja estävät näin keskusta-alueiden autioitumista, johon usein liittyy rikollisuuden lisääntyminen. 17- Kaupalla on myös tärkeä yhteiskunnallis-taloudellinen tehtävä, koska se toimii välineenä, jonka kautta ihmiset tapaavat, viestivät, keskustelevat ja vaikuttavat toisiinsa. Sen välityksellä kohtaavat yhteiskunnan erilaiset alat ja ryhmät, mutta tämän lisäksi myös eri kansat, kulttuurit ja maat. Henkilökohtaisella tasolla ostosten teko on monille ihmisille muutakin kuin pelkkä velvollisuus: se voi olla miellyttävää sosiaalista toimintaa etenkin, kun monet kauppiaat pyrkivät tähän edistääkseen kysyntää. Monille, erityisesti vanhuksille ja yksin asuville, nimenomaan paikalliset myymälät voivat olla ainoa säännöllinen mahdollisuus keskusteluun ja ulkomaailmaan. ja yhteys muihin ihmisiin 2- Kaupan keskittyminen ja kilpailu 18- Kaupan tavoitteena on ollut nykyaikaistuminen, ja se on painottanut voimakkaasti keskittymistä ja kansainvälistymistä. Vuonna 1991 antamassaan tiedonannossa "Kohti jakelualan yhtenäismarkkinoita"4 komissio kiinnitti huomiota keskittymiseen yhtenä sellaisena ilmiönä, jota yhtenäismarkkinoiden syntyminen todennäköisesti kiihdyttäisi ja joka koskee yhtä lailla sekä tukkukauppaa, vähittäiskauppaa että teollisuuden kuluttajia. Tätä käsitystä vahvistaa komission äskettäin tekemä tutkimus, joka 4 Komission tiedonanto "Kohti jakelualan yhtenäismarkkinoita" KOM (91) 41 lopullinen, 11. 3. 1991. käsittelee sisämarkkinoiden yhdentymisen muotoon ja toimintaan5. tehokkuutta ja vaikutusta jakelualan 19- Kaupan keskittyminen näyttää olevan väistämätöntä kaikissa jäsenvaltioissa, mutta erityisesti elintarvikealalla se on edennyt paljon pidemmälle pohjoisen jäsenvaltioissa kuin etelässä. Esimerkiksi vuonna 1994 jokaisen jäsenvaltion kuuden suurimman elintarvikkeiden vähittäiskauppaa harjoittavan itsepalvelumyymälän markkinaosuus elintarvikekaupasta oli huomattava: 57 % Saksassa, 61 % Belgiassa, 35 % Espanjassa, 67 % Ranskassa, 39 % Kreikassa sekä 28 % Italiassa. Suomessa suurimman elintarvikkeiden vähittäiskaupan ryhmittymän osuus markkinoista on 40 %, ja kolmen suurimman ryhmittymän osuus yhteensä 80 %. Tähän suuntaukseen vaikuttavat myös muut seikat, kuten naisten työssäkäynnin yleistyminen, yksityisautojen omistus sekä perusrakenteiden kehittyneisyys. eivätkä tosiasiallisia 20- Tällaisen kehityksen kielteisenä seurauksena saattaa syntyä alakohtaisia keskittymiä tai tilanteita, joissa tuottaja on riippuvainen yhden ainoan asiakkaan säilyttämisestä. Tämän vuoksi tuottajat eivät puolestaan voi etsiä muita tarjonnasta. asiakkaita Markkinaosuudeltaan vähäisten jakelualan pienyrittäjien osalta tämä estää myös vastaavien hyödykkeiden ostamisen vastaavaan hintaan. Keskittyminen saattaa myös rohkaista voimakkaassa markkina-asemassa olevia valmistajia hyötymään heikompien ostajien asemasta nostamalla hintoja ja näin pienentämällä ostajien kilpailukykyä, mikä edelleen kiihdyttää vähittäiskaupan keskittymistä. jakelualan kilpailla yrittäjät uudet voi 21- Keskittymisprosessi on vain osa laajempaa keskustelua, joka koskee kaupan ja teollisuuden välisiä suhteita ja näiden välisen kilpailun sääntöjä. Keskustelua käydään tällä hetkellä monissa jäsenvaltioissa, ja sitä on tarkoitus käydä myös EU:n tasolla. Keskittymiskehityksen seurauksena jakelualan asema tuottajiin nähden on vahvistunut, ja jakelualan omien tuotemerkkien kehittäminen edistynyt. Toinen merkittävä seuraus on ollut 1980-luvun alkupuolella alkanut ostoliittymien kehittyminen kansallisella, eurooppalaisella ja jopa kansainvälisellä tasolla. Näiden liittymien ansiosta suurten yhdentyneiden tai muun tyyppisten jakeluryhmittymien valta on kasvanut, ja toisinaan ne ovat myös aiheuttaneet tuottajien ja jakelualan suhteiden kiristymisen. 22- Kuten muillakin talouden aloilla, kilpailun varmistaminen on kaupan markkinoilla tärkeä väline taistelussa hintojen nousua vastaan, joten siitä on hyötyä myös kuluttajille. Toisaalta markkinaosuuksien keskittyminen harvoille yrityksille voi pienentää kuluttajan vaikutusmahdollisuuksia esimerkiksi tuotevalikoiman, myymälän valinnan (kaupan sijainti) tai markkinasignaalien osalta. Kilpailusäännöillä on tärkeä merkitys kaupan alalla. Erityisen tärkeitä ovat edustussopimuksia, yksinosto ja - myyntisopimuksia sekä rajoitettua jakelua koskevat säännöt. 5 "Sisämarkkinoiden yhdentymisen tehokkuus ja vaikutus jakalualan muotoon ja toimintaan' Euroopan komissio, pääosasto XV, 1996. 3- Riippumattoman järjestäytyneen kaupan kehittyminen 23- Säilyttääkseen kilpailukykynsä ja markkinaosuutensa kaupan alan pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) tekevät yhä enemmän yhteistyötä vähittäiskaupan liitännäisverkostoissa, jotka voivat olla muodoltaan ostoryhmittymiä, tai yhden tai useamman tukkukauppiaan ja usean vähittäiskauppiaan muodostamia vapaaehtoisia ketjuja tai edustusketjuja. Tämäntyyppinen yhteistyö on yleisiä etenkin Välimeren alueen ulkopuolella sijaitsevissa jäsenvaltioissa. Keskittyminen on yleinen ilmiö näissä kaupan yhteistyömuodoissa. Tällainen uusi tunnetaan riippumattomana järjestäytyneenä kauppana, on yleistymässä EU:ssa. Tällaisessa järjestelmässä yhdistyvät pienten kauppojen joustavuus ja palvelu laajoihin rakenteisiin liittyviin tehokkaan logistiikan hyötyihin. Näiden keskittymien syntymisen yhteydessä voidaan kuitenkin joutua selvittämään, ovatko uudet keskittymisen muodot EU:n kilpailusääntöjen mukaisia. tarjonnan muoto, joka hyötyä 24- Yhteistyön kautta pienyritysten johtajat voivat osallistua päätöksentekofoorumiin, solmia yhteyksiä muihin yksittäisiin kauppiaisiin, samanlaiset alan ammatillisesta koulutuksesta kysymykset, ammattilaisten tuesta, joka perustuu todellisiin yhteisiin etuihin. Näitä ovat erityisesti yhteiset ostorakenteet sekä myynti- ja markkinointipolitiikka, joiden avulla voidaan saavuttaa riittävä kriittinen massa. Näin saavutetut kilpailuedut korvaavat pienyritysten johtajien osittaisen itsenäisyyden menetyksen erityisesti, kun tarkastellaan yrityksen asemaa jakeluketjussa suhteessa tuottajiin. joita koskevat samanhenkisten ja 25- Olisi väärin luulla, että riippumattomat kaupat on tuomittu katoamaan yhtenäisten suuryritysten kilpailun vuoksi. Pohjoisissa jäsenvaltioissa käynnistynyt kaupan vallankumous on tuonut mukanaan suuntauksen kohti keskittymistä ja suuria yhtenäisiä yrityksiä, mutta usein erilaisten sopimusten (esimerkiksi edustussopimusten) kautta suuryrityksiin liittyneiden riippumattomien kauppiaiden katoaminen ei ole yleinen kehityssuunta. 26- Voidaan väittää, että riippumattoman järjestäytyneen kaupan synty on merkittävin tapahtuma kaupan alalla sitten laajamittaisen jakelualan syntymisen. Tämänkaltaisen kaupan osuus on nykyään 22 % Saksan ja 40 % Alankomaiden vähittäiskaupasta. Edustusverkostot yksinään muodostavat 8 % vähittäiskaupan liikevaihdosta Ranskassa (30 % Yhdysvalloissa). 4- Yhtenäismarkkinoiden luominen ja kansainvälistyminen 4. 1- Rajat ylittävä kauppa yhtenäismarkkinoilla 27- Vähittäiskaupan tyypillisin piirre on sen riippuvuus paikallisista myymälöistä sekä ja ennakkoluuloista. Tämän vuoksi kansallisella, paikallisista mieltymyksistä alueellisella terveen yritysten tärkeä merkitys toimintaympäristön säilyttämisessä. Myös ne menetelmät, joita kaupan alalla käytetään ja paikallisella sääntelyllä on tarjottaessa enimmäkseen seurausta tästä vähittäiskaupalle ominaisesta piirteestä. tuotteita suoraan muissa jäsenvaltioissa oleville asiakkaille, ovat laajentavat toimintaansa muihin 28- Vähittäiskauppaa harjoittavat yritykset jäsenvaltioihin pääasiassa ostamalla osake-enemmistön paikallisista jakeluyhtiöistä. Tämä on ollut erityisen yleistä viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana yhteisön eteläisissä jäsenvaltioissa: vuoteen 1994 mennessä lähes kaikki Espanjan hypermarketit olivat sellaisten yhtiöiden omistuksessa, joita pääosin tai osittain hallitsi muista jäsenvaltioista peräisin oleva pääoma. Samankaltainen tilanne vallitsee myös Portugalissa ja Kreikassa, ja yritysvaltauksia ja fuusioita tapahtuu edelleen. Jotkut suuret vähittäiskauppaa harjoittavat yritykset ovat sijoittautuneet uudelle alueelle avaamalla tällä alueella myymälöitä, mutta näin tapahtuu vielä melko harvoin. Toinen yritysten käyttämä menetelmä on sellaisten tukkukauppiaiden, edustusketjujen sekä ostoryhmittymien tukemien vapaaehtoisten ketjujen perustaminen, joihin kuuluu useita kaupallisia pk-yrityksiä. 29- Tukkukaupan osalta tilanne on toinen, koska tukkukauppiaat eivät ole yhtä kiinteästi sidoksissa paikallisiin myymälöihin. Komission vuonna 1993 teettämä tutkimus osoitti tämän', ja siinä korostettiin, että on erotettava toisistaan tukkukaupan ja vähittäiskaupan kansainvälistyminen. Tukkukaupassa rajat ylittävä ulottuvuus on olennainen osa niitä strategioita, joita jakelukanavien aloilla on rakennemuutokseen. Tukkukauppa (elintarvikkeet, muut tuotteet, teollisuuden sisäinen kauppa), mistä on merkittäviä seurauksia tuottajille, koska näin syntyy vastavoima entistä suurempien markkinoiden aiheuttamalle tuotannon keskittymissuuntaukselle, ja tuotantoon osallistuvat pk- yritykset pääsevät ulkomaan markkinoille. toteutetaan vastauksena kansainvälistymässä kaikilla 30-Vähittäiskaupan kansainvälistyminen, etenkin kun on kyse kauppojen avaamisesta, on tällä hetkellä rajoittunut tarkemmin tiettyihin suuriin vähittäiskaupparyhmiin, joiden koko on riittävä ja joilla on tarvittava tekniikka kansainvälisten markkinoiden sopeutumiseksi. Yksi kehityksen hyödyntämiseksi sivutuotteista kulutustottumusten palvelemisesta. Tämä suuntaus todennäköisesti jatkuu, koska pk-yritysten yhteistyön tai keskittymisen kautta saavutettu kriittinen massa, markkinoiden kansainvälistyminen ja kotimaanmarkkinoiden suhteellinen kyllästyminen rohkaisevat kansainvälistymään. Mahdollisuuksia pitäisi jäädä avoimiksi pienille yrityksille, jotka etsivät markkinarakoja Internetin interaktiivisten verkkopalveluiden kautta. ja niiden erityispiirteisiin tietämyksen saaminen erilaisten onkin laajentaneet jotkut vähittäiskauppiaat ovat 31- Vaikka kotimarkkinoidensa ulkopuolelle muihin jäsenvaltioihin, suurin osa Euroopan vähittäiskauppiaista toimii edelleenkin vain kotimarkkinoillaan. Kulttuurierot tulevat todennäköisesti säilymään, ja ne rajoittavat jatkossakin yritysten ja vähittäiskaupan eri muotojen leviämistä yli kansallisten rajojen. Edustusketjut, jotka liittävät paikalliset kauppiaat kansainväliseen tärkeä merkitys kaupan toimintamalliin, kehittyvät eurooppalaistumisessa. Tästä kehityksestä huolimatta jäsenvaltioiden välillä tulee jatkossakin olemaan merkittäviä eroja hintatasossa, mikä on osoitus siitä, että ja niillä on jatkossakin, 6"Ulkomaiset investoinnit vähittäis- ja tukkukauppaan EU:ssa", 1993: Kaupan ja jakelualan sarja. PO XXIII. 10 tuotemerkkien kansainvälistyminen ei välttämättä johda tarjonnan kansainvälistymiseen eikä kuluttajahintojen yhdenmukaiseen kehitykseen. 31a. Vähittäismyymälöiden sijainnin merkitys rajat ylittävän kaupan osalta vähenee, kun kuljetuskustannusten osuus tuotteen kokonaiskustannuksista saadaan huomattavasti nykyistä pienemmäksi. Kuljetusalan perusrakenteiden parantamista koskevat, erityisesti Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvät komission ehdotukset, ovat tärkeitä tässä yhteydessä7. 4. 2- Rajat ylittävä kauppa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa jopa Yhdysvaltoihin 32- Samat yleiset kehityssuuntaukset voidaan havaita sekä EU. n sisäisessä rajat ylittävässä kaupassa että ELI:n ulkopuolelle suuntautuvassa kaupassa. Tukkukaupan alalla kauppiaat ovat välittömästi sijoittautuneet EU:n ulkopuolisiin Euroopan maihin ja ja Aasian maihin. Sen sijaan vähittäiskaupan alalla tämänkaltaista laajentumista ei ole tapahtunut. Toisaalta tiedonsaannin helpottuminen ja tuotteiden tarjonta kansainvälisillä markkinoilla audiovisuaalisten verkkojen ja tietoverkkojen välityksellä lisäävät sellaista paikallista kysyntää, joka voidaan yleensä tyydyttää vain kuluttajien asuinalueen ulkopuolelta. Tämä muodostaa elektroniselle kaupalle haasteen, joka EU:n olisi otettava huomioon välittömästi. 33- Kaupan nykyaikaistaminen Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIEM) on tärkeää näiden maiden taloudellisen yhdentymisen edistämiseksi. Kaupan ja jakelualan komitean ehdotuksesta perustettiin kolme asiantuntijapaneelia vuonna 1995, ja nämä paneelit vierailivat Venäjällä, Ukrainassa ja Unkarissa voidakseen tunnistaa kaupan keskeisimmät ongelmat näissä maissa ja löytääkseen alueet, joilla ammattilaiset ja ammatilliset yhdistykset voisivat olla avuksi. Uusia työmatkoja on suunniteltu vuodeksi 1996, mahdollisuuksien mukaan Phare-ja Tacis-ohjelman yhteydessä. Tällöin pyritään erityisesti löytämään johdon koulutuksen yhteisrahoitusta ja teknistä apua paikallisiin tarpeisiin sovitettujen logististen jakelurakenteiden kehittämiseksi. rannikkovaltioiden 34- Samanlaista menettelyä voitaisiin hyödyntää Välimeren jakelujärjestelmien historiallisten siteiden vahvistamiseksi. Tällaiset toimet koulutuksen ja teknisen avun alalla voitaisiin lisätä Barcelonan julistukseen, joka hyväksyttiin 1 7- 18. marraskuuta 1995 pidetyssä Euroopan ja Välimeren maiden konferenssissa. 35- Esiin nousee monia kysymyksiä, jotka koskevat kansainvälistymisen vaikutuksia kaupallisten yritysten toimintaan. Tällaisia ovat erityisesti kansallisten säädösten vaikutus kauppaan, takuuseen ja myynnin jälkeisiin palveluihin. Nämä säädökset koskevat yhteisön alueelle sijoittuneita kaupan yrityksiä, ja niiden erot saattavat aiheuttaa sisämarkkinoiden toimintaa haittaavia esteitä, jotka vaikeuttavat Euroopan kaupallisten yritysten kehitystä kansainvälisiin kilpailijoihin verrattuna. Toisaalta säännösten voimakas kansainvälistyminen tarkistamisen välttämättömäksi, jos tuottajat ovat sijoittuneet Euroopan unionin ulkopuolelle. Tämä koskee myös kysymystä yritysten tasapuolisista mahdollisuuksista käyttää viestintäverkkoja. tehdä näiden kansallisten saattaa 7 Katso liite D. kohta '"Liikennepolitiikka". 11 36- Tässä yhteydessä on olennaista, että kaiken kokoiset yritykset voivat käyttää viestintä- ja myyntiverkkoja. Tämän vuoksi on varmistettava sijoittautumisvapauden takaavan oikeuden sekä kilpailupolitiikan tehokas soveltaminen. Rajat ylittävä kauppa edellyttää, että sekä vähittäis- että tukkumyyjät sopeutuvat epätavanomaisista lähteistä peräisin olevaan kilpailuun. Sisämarkkinoihin liittyvä palveluiden tarjoamisen vapaus saattaa johtaa tilanteeseen, jossa paikallisen sääntelyn alaisten paikallisten yritysten ja kotijäsenvaltionsa väljempää sääntelyä noudattavien ulkomaisten tarjoajien välille syntyy johtaa sisämarkkinoiden toimintaa haittaavien esteiden syntymiseen, ja tämä mahdollisuus olisi tutkittava otettava huomioon. Tämän vuoksi sääntelyssä esiintyviä eroja olisi perusteellisesti, ja sääntelyyn liittyvät kysymykset tulevat olemaan myös osa vihreän kirjan pohjalta käytävää keskustelua. Erityisesti olisi selvitettävä tarkemmin, miksi eurooppalainen ulottuvuus on kaupan alalla edelleen suhteellisen kehittymätön, sekä etsittävä keinoja, joiden avulla sisämarkkinat saadaan palvelemaan kuluttajien etua, etenkin puuttumalla hinnoissa esiintyvään vaihteluun. välttämispyrkimykset ristiriitoja. Näiden ristiriitojen voivat III- JÄSENVALTIOIDEN JA EU:N TEHTÄVÄT JA TOTEUTETUT TOIMET KAUPAN OSALTA 37- Kaupan ala ei kykene säilyttämään joustavuuttaan ja kilpailukykyään, jos sitä liikaa. Sen toiminta on tehokkainta, kun se perustuu paikalliseen säännellään sijasta. markkinatuntemukseen Kansainvälisillä markkinoilla toimiminen vaatii kaupan alalta, kuten muiltakin talouden aloilta, kuitenkin toisinaan kansainvälistä lähestymistapaa ja kansainvälisiä standardeja samaan tapaan kuin sisämarkkinat tarjoavat EU:n alueella toimiville yrityksille erityisiä haasteita, jotka on kohdattava Euroopan tasolla. itsenäisiin aloitteisiin keskitetyn sääntelyn ja 1- Jäsenvaltioiden toteuttamat toimet 38- EU:n kauppaa luonnehtivat kunkin jäsenvaltion erilaiset kansalliset talous-, väestö- , oikeus-, verotus-, rakenne- ja kulttuuripiirteet. Vaikka markkinat ovat osa suurta kokonaisuutta, ne ovat ennen kaikkea paikalliset. Kauppa sopeutuu hyvin joustavasti yhteiskunnallis-taloudellisiin rakenteisiin, ja EU:n kaupan rakenne-erot vahvistavat erilaisia kulutus- ja käyttäytymismalleja. 39- Yhtenäismarkkinat tarjoavat kaupan alalle uusia mahdollisuuksia. Kauppiaat voivat viedä uusille markkinoille tuotteita, joille on kysyntää kaikkialla, sekä viedä aikaisemmin ainoastaan paikallisilla markkinoilla tarjoamiaan tuotteita muille EU:n markkinoille. Tärkeintä kuitenkin on, ettei kauppiaiden mahdollisuuksia päästä paikallisille markkinoille kilpailua tavalla. Paikalliset markkinoita hallitsevat yritykset eivät epäoikeudenmukaisella tavanomaisista poikkeavia myöskään saisi estää vähittäiskauppiaita käyttämästä tavarantoimittajia eivätkä vaatia niitä noudattamaan kauppaa rajoittavia ehtoja. sääntelyllä, rajoittaa estetä joka 12 toiminnan sillä 40- Kaupallisen edellytyksellä, lainsäädäntöä noudatetaan, erityisesti kilpailun, sijoittautumisvapauden sekä tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkuvuuden osalta. jäsenvaltioiden ilmaistua perustamissopimuksissa sääntely kuuluu toimivaltaan yhteisön etlii osallistumisessa ja alennusmyynteihin sääntelyssä, aukioloajoissa, kuluttajansuojassa 41- Kansallisessa sääntelyssä on eroja monilla osa-alueilla: yritysten perustamisessa toimitilojen sijainnin ja (kuten rekisteröinnissä ja vero- tai sosiaalivelvoitteissa), arpajaisiin, vuokraamisen liittyvässä sääntelyssä sekä alennuksiin, erikoisalennuksiin kuluttajien pyramidimyynnin, kotimyyntikutsujen ja sponsorointilahjojen osalta) sekä syrjiviin käytäntöihin (kuten myynnistä kieltäytymiseen, myynti-ja ostoehtoihin, määrähintoihin, suositushintoihin ja enimmäishintoihin) liittyvässä sääntelyssä. Yhteisön tuomioistuimen mukaan tietyt kysymykset, kuten aukioloajat, kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, toisia, kuten kuluttajansuojaa, sen sijaan säännellään sekä direktiiveissä että kansallisissa laeissa. Liitteessä B on lisätietoja kansallisen sääntelyn eroista. esimerkiksi tuotteiden jakeluun, (kuten 2- EU. n tehtävät ja toimet tietoinen sisämarkkinoiden 42- Ministerineuvosto on syntymisen merkityksestä jakelualalle, ja se hyväksyi 14. lokakuuta 1989 päätöslauselman8, jossa komissiota kehotetaan esittämään käytännön ehdotuksia. Komissio hyväksyi 11. maaliskuuta 1991 tiedonannon "Kohti jakelualan yhtenäismarkkinoita"9, jolle ministerineuvosto antoi tukensa päätelmissään 30. kesäkuuta 199210. Se korostaa, että sisämarkkinoiden menestys riippuu jakelualan yhtenäismarkkinoiden syntymisestä. välillä toimijoiden lainsäädäntötoimenpiteet vaikuttavat kauppaan11. Lisäksi on 43- Monet EU:n ensiarvoisen tärkeää varmistaa, että tasapuolisen kilpailun edellytykset ovat olemassa yhtäläiset ja taloudellisten markkinamahdollisuudet. Komissio erilaisille aikoo yhteistyömuodoille ja erityisesti eri kauppiasryhmille voidaan antaa vapaasti käyttöön erilaisia organisaatio- ja toimintamalleja, jotka parhaiten sopivat markkinatilanteeseen. Komission osastot tutkivat parhaillaan, miten nämä muutokset voitaisiin parhaiten sovittaa kilpailupolitiikan ytimen muodostavaan vapaan markkinoille pääsyn ja syrjimättömyyden periaatteen noudattamiseen. että jatkossakin tutkia, miten samalla taataan 2. 1- Kauppaa tukevat toiminnot 44- COMMERCE 2000 -kokeilutoimintojen kautta komissio rohkaisee kaupallisten yritysten nykyaikaistumista. Komissio tukee suoraan näitä toimia, joilla pyritään edistämään kaupallista yhteistyötä uuden teknologian käytön avulla, tuomaan esille 8 Neuvoston suositus kaupasta sisämarkkinoiden yhteydessä (89/C 297/02). 9 Komission tiedonanto "Kohti jakelualan yhtenäismarkkinoita" KOM (91) 41 lopullinen 11. 3. 1991. 10 Neuvoston päätelmät 30. 6. 1992, Tiedote. CE 6-1992, kohta 1. 3. 58. 11 Katso liite C. '"Yksityiskohtainen luettelo oikeudellisista välineistä". 13 hyviä käytäntöjä ja teknologian valinnassa kussakin tilanteessa. Tähän mennessä saavutetut tulokset ovat osoittaneet, miten uusi teknologia vaikuttaa kaupan alan yhteistyöhön ja miten tärkeää on tukea muutoksia koulutuksella. tarjoamaan apua sopivan 45- Kaupan alan yritykset hyötyvät myös yleisistä yrityksiä tukevista toimista monivuotisen yhteisön toimintaohjelman puitteissa, jonka mukaisesti vahvistetaan painopistealueita ja varmistetaan yrityspolitiikan jatkuvuus ja sen vahvistaminen, erityisesti pk-yritysten osalta ottaen huomioon niiden merkitys työllisyyden parantamisen ja kasvun edistämisen kannalta12. Koska yksi kolmasosa pk-yrityksistä toimii kaupan alalla, pk-yritysten toimintaa tukevilla toimenpiteillä tuetaan yleensä myös kaupan alan yrityksiä. toimenpiteitä on 46- Erityisiä tiedon saannin parantamiseksi sekä kaupan alan ammattilaisille suunnatun tiedotuksen lisäämiseksi. Komissio hyödyntää myös euroneuvontakeskusten (EIC) verkostoa jakaakseen kohdennettua tietoa yrityksistä. toteutettu avoimuutta lisäävän 47- Erityisten yritystoimintaa tukevien aloitteiden lisäksi myös muut yhteisön politiikat, etenkin rakenne- ja koulutuspolitiikka, tukevat suoraan kauppaa. Näitä ja muita kauppaan liittyviä yhteisön toimia käsitellään tarkemmin liitteessä D. 2. 2- Asiantuntijatahojen kuuleminen 48- Koska kaupan alan lainsäädännöllä on tärkeä merkitys, on ensiarvoisen tärkeää, että komissio kuulee asianomaisia asiantuntijatahoja. Neuvosto on 14. marraskuuta 1989 antamassaan päätöslauselmassa esittänyt pyynnön vahvistaa 'komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kotimaan kaupasta vastaavien korkean tason tapaamisilla", komissio on perustanut ja tapaa säännöllisesti hallitusten kotimaan kaupan asiantuntijoista koostuvan paneelin sekä eri jäsenvaltioiden kotimaan kaupan hallinnon pääjohtajat. Nämä tapaamiset edistävät jäsenvaltioiden ja komission välistä tiedonvaihtoa. 49- On yhtä tärkeää varmistaa, että kaupan alaa kuullaan mahdollisimman pitkälle jakeluketjun suuntaan ja että komissio näin ollen säännöllisesti kuulee ja tiedottaa kysymyksistä ammatillisille yhdistyksille, jotka edustavat kaupallisia yrityksiä Euroopan tasolla. Kauppa on edustettuna tietyissä erityisalojen neuvoa-antavissa komiteoissa, esimerkiksi elintarvikkeiden neuvoa-antavassa komiteassa. 50- Ennen kaikkea komissio kuulee kaupan alan yrittäjistä koostuvaa kaupan ja jakelualan komiteaa (CCD) kaikesta yhteisön lainsäädännöstä tai kauppaan liittyvistä talous- kysymyksistä. CCD:llä on ja ja vapaa-aikaa, rahoituskysymyksiä, ympäristöä, kuluttaja-asioita, matkailua sosiaaliasioita, elinikäistä oppimista ja tietoyhteiskuntaa käsitteleviä työryhmiä. Lisäksi on useita alaryhmiä, jotka käsittelevät kauppaa erityisesti kiinnostavia kysymyksiä, esimerkiksi yrityslainsäädäntöä, etämyyntiä, kilpailua ja pk-yrityksiä. CCD auttaa sisämarkkinoita, ulkoista kauppaa, 12 Päätös 93/379/ETY, 14. 6. 1993, EYVL L 161, 2. 7. 1993 ja neuvoston päätös kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten tukemiseksi (1997-2000). 14 komissiota tunnistamaan sen lainsäädäntöluonnosten vaikutukset kauppaan ja näin löytämään parhaat keinot tavoitteiden saavuttamiseen 51- Komission tarkoituksena on kuluttajien ja kauppiaiden välisen vuoropuhelun kehittäminen ja sen voimakas edistäminen. Tähän tavoitteeseen pyritään sellaisen toimintamallin avulla, jossa rohkaistaan molempia osapuolia etsimään keinoja yhteistyön kehittämiseksi. 52- Kaupan alakohtaista sosiaalista vuoropuhelua on käyty tukku- ja vähittäiskauppaa edustavan Euroopan yhdistyksen (EuroCommerce) sekä alan työntekijöitä edustavan Euroopan ammattiyhdistyksen (Eurofiet) välillä. Nämä kaksi järjestöä ovat käyneet sosiaalista vuoropuhelua vuodesta 1983. Vuonna 1993 EuroCommerce ja Eurofiet tunnustivat toisensa sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 ja 4 artiklassa tarkoitetuiksi työmarkkinaosapuoliksi. Tämä sosiaalinen vuoropuhelu johti vuonna 1988 vähittäiskaupan ammatillista koulutusta koskevan muistion allekirjoittamiseen. Työmarkkinaosapuolet ovat toteuttaneet useita hankkeita, joita on tuettu yhteisön myöntämällä avulla kansainvälisten kumppanuussuhteiden pohjalta. Esimerkkejä ovat Force-ohjelman alainen hanke, joka koskee kaupan alan työnantajien ja työntekijöiden etäkoulutusta, ja Assist-hanke, joka liittyy pk-yritysten johdon ja uusien työntekijöiden koulutukseen. Komissio hyväksyi 18. 9. 1996 sosiaalisen vuoropuhelun kehittämistä yhteisön tasolla koskevan tiedonannon13. IV- KAUPAN UUDET HAASTEET seurattava 53- Kauppa kohtaa 2000-luvun kynnyksellä monia erilaisia haasteita. Se, miten kauppa reagoi ja sopeutuu haasteisiin, vaikuttaa kaupan lisäksi kaikkiin muihin Euroopan unionin talouden ja yhteiskunnan osiin. Kaupan työpaikkoja luovaa merkitystä on jatkuvasti ilmestyy. Tietoyhteiskunnan kehitys, joka tarjoaa välineet entistä tehokkaammalle logistiikan ja alakohtaisen suunnittelun hallinnalle, on myös ja etämyynnin mahdolliseksi suoraan koteihin. Vaikka tällaiset muutokset eivät todennäköisesti syrjäytäkään perinteisiä kaupankäyntitapoja, ne vaikuttavat välittömästi alalla tarjolla olevan työn laatuun, koulutusvaatimuksiin ja kilpailukykyyn. samalla, kun uusia kaupankäynnin muotoja tehnyt suora- /- Yhtenäismarkkinoiden tehokkuuden varmistaminen 54- Yhtenäismarkkinat vilkastuttavat kauppaa ja talous- ja rahaliitto (EMU) helpottaa lisäksi rajat ylittävää kauppaa. Tämän kehityksen vaikutusta paikallisiin yrityksiin ja yhteisöihin on seurattava, jotta voidaan varmistaa, että siitä hyötyvät sekä yrittäjät että kuluttajat. Odotettavissa oleviin etuihin kuuluu laajempi tuotevalikoima, jonka tuotteet ovat peräisin useammista eri lähteistä, sekä kilpailukykyisemmät hinnat. Tarve säilyttää kaupan alan elinvoimaisuus tuo mukanaan paineita kilpailukyvyn parantamiseen, mikä saattaa puolestaan aiheuttaa muutoksia kaupan sosiaalisissa, fyysisissä ja teknisissä perusrakenteissa. KOM (96) 448 lopullinen 18. 9. 1996. 15 1. 1- Yhtenäismarkkinoiden esteet ryhmittymiä laajentamasta 55- Tähänastisten tietojen perusteella on ilmeistä, että vähittäiskauppojen perustamista koskevan sääntelyn erot voivat muodostua vakavaksi haitaksi, joka estää nykyisiä vähittäiskauppiaiden eurooppalaisille markkinoille. Epäyhtenäisestä sääntelystä voi olla seurauksena, että niiden on muutettava perusteellisesti kotimarkkinoilla menestyksekkäästi kehittämiään kauppatyyppejä. Kauppaa koskeva sääntely kattaa eri osa-alueita aina kaavoituksesta vilpilliseen kilpailuun, edustussopimuksiin, vakavaraisuuteen ja hinnoitteluun. Sääntely voi olla luonteeltaan yleistä tai se voi koskea vain tiettyä alaa (esimerkiksi apteekkialaa). Sääntelyssä esiintyvät erot voivat haitata sellaisen sijoitustoiminnan kannattavuutta, jonka tarkoituksena on vähittäiskaupan laajentaminen kotimarkkinoilta eurooppalaisille markkinoille. Tähän asiaan olisi välittömästi kiinnitettävä huomiota. ja tapaan hyötymiseen. sisämarkkinoista lakien soveltaminen toisistaan poikkeavien rajat ylittäviin 56- Samaan myynninedistämistoimiin (jotka kattavat sekä verrattaen uudet käytännöt, kuten kanta- asiakaskortit, että perinteisemmät myynninedistämisen muodot) ja yleensä rajat ylittävään kaupalliseen viestintään saattaa haitata kaupan alan mahdollisuuksia laajentamiseen vaikuttavat suoramarkkinointia ja postimyyntiä harjoittavien yritysten toimintaan, joiden on (kielen lisäksi) muokattava rajat ylittävän markkinointiaineistonsa sisältöä. Ne vaikuttavat myös yritysten väliseen kauppaan keskittyviin yrityksiin, jotka markkinoivat tuotteitaan pääasiassa suoramarkkinoinnin ja tuoteluetteloiden avulla. Lisäksi erot voivat rajoittaa niiden rajaseutujen yrittäjien toimintaa, jotka haluavat markkinoida palveluitaan lähellä sijaitsevilla, muiden jäsenvaltioiden alueilla. Komissio tutkii parhaillaan epäyhtenäistä sääntelyä, joka tällä hetkellä estää kustannustehokkaan rajat ylittävän kaupallisen viestinnän sisämarkkinoilla. Komissio on julkaissut asiaa käsittelevän vihreän kirjan toukokuussa1. Sääntelyn erot 1. 2- Kuluttajien asenteet eurooppalaistuminen kaupan 57- Kuluttaja-asenteiden kehitykseen yhtenäismarkkinoilla. Kuluttajien käyttäytyminen on muuttumassa, ja tämä luo uusia haasteita, joihin kaupan alan, samaan tapaan kuin tuotannonkin, on kiinnostuneita pystyttävä tuotantomenetelmistä, tietyissä vähemmän kehittyneissä maissa sekä eläinten hyvinvoinnista. useammin tuotanto-olosuhteista on myös vaikuttanut ympäristövaikutuksista, vastaamaan. Kuluttajat ovat yhä 58- Kuluttajat kiinnittävät huomiota erityisesti elintarvikkeisiin: he ovat huolissaan elintarvikkeiden laatua ja laadunvalvontaa sekä näihin liittyviä vastuita koskevista kysymyksistä, kuten BSE-taudista, kemiallisten aineiden jäämistä, geneettisesti tuotteista sekä ruuan säteilytyksestä. Pakkausmerkintöjä koskevan muokatuista yhteisön lainsäädännön15 kehittyminen on saanut aikaan pakkausmerkintöjen sisältämän tietomäärän runsaan lisääntymisen. Monet kuluttajat eivät ymmärrä eivätkä tarvitse kaikkia näitä tietoja. Sen sijaan monet kuluttajien kaipaamat merkinnät, kuten tuotteen 14 "Kaupallinen viestintä sisämarkkinoilla" KOM (96) 192 lopullinen. L" Katso liite C. "Yksityiskohtainen luettelo oikeudellisista välineistä". 16 tai ravintoarvoa koskevat merkinnät, puuttuvat kokonaan. käyttöturvallisuutta Pakkausmerkintöjen olisi oltava selkeitä, kuten eurooppalainen ekomerkki. Runsaiden pakkausmerkintöjen sijasta kaupat voisivat tarjota asiakkailleen tarkempaa tietoa ympäristöasioihin, suhtautumisestaan esimerkiksi tukemalla kierrätystä. tarjoamalla kuluttajille ympäristöystävällisiä asioihin, kuten kiinnostaviin kuluttajia tuotteita tai 59- Kuluttajalle hankintojen kansainvälistyminen merkitsee paikallisten kauppojen tuotevalikoiman tehokkaammat jakelumenetelmät alentavat lisäksi saatavilla olevien tuotteiden hintoja. Mitä enemmän hintojen joutuvat maksamaan tuotteista segmentoituneille markkinoille tyypillisiä kohtuuttoman korkeita hintoja. lähentymistä tapahtuu, sitä harvemmat kuluttajat laajenemista. EU:n laajuinen hankinta ja 60- Kuluttajien ja kauppiaiden edut eivät aina käy yksiin, mutta osapuolten erilaiset tavoitteet eivät saisi johtaa vastakkainasetteluun. Vuoropuhelun ylläpitäminen on kannattavaa molemmille osapuolille, sillä sen avulla merkittävät eturistiriidat voidaan selvittää. Sekä kuluttajaneuvosto että kaupan ja jakelualan komitea ovat ilmaisseet halunsa keskustella yhdessä tietyistä kysymyksistä. Komissio ryhtyy toimenpiteisiin näiden keskustelujen järjestämiseksi. Jotta kaupan ala pääsee hyötymään sisämarkkinoista täysimittaisesti, on ratkaistava useita kysymyksiä • Mitä voidaan tehdä rajat ylittävän tukku- ja vähittäiskaupan lisäämiseksi tai helpottamiseksi? • Minkälaisen yhteistyön avulla pienehköt kaupan alan yritykset voivat varmistaa kilpailukykynsä yhtenäismarkkinoilla? 1. 3- Euron käyttöönotto vahvistaa yhtenäismarkkinoiden vaikutuksia. Yhtenäisvaluutan käyttöönotto Yhtenäisvaluutan ansiosta valuuttakurssivaihteluista johtuva epävarmuus ja eri valuuttojen käyttöön liittyvät hallinnolliset kustannukset vähenevät, mikä helpottaa erityisesti rajat ylittävää kauppaa käyvien yritysten toimintaa. Madridissa joulukuussa 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi yhtenäisvaluutan käyttöönottoa koskevan kolmivaiheisen suunnitelman. Talous- ja rahaliitto toteutetaan 1. 1. 1999, jolloin valuuttakurssit lukitaan ja eurosta tulee rahaliiton yhteinen valuutta. Eurosetelit ja -kolikot lasketaan liikkeeseen viimeistään vuoden 2001 loppuun mennessä. 62- Yhtenäisvaluutan käyttöönotolla on tärkeä merkitys jakeluketjulle, sillä se vaikuttaa merkittävästi juuri tähän talouden osa-alueeseen. Kaupalla on tärkeä tehtävä, sillä kauppiaiden olisi "myytävä" euro kuluttajille ja autettava kuluttajia tottumaan uuteen valuuttaan. Monet EU:n kansalaiset joutuvat ensimmäistä kertaa käytännössä tekemisiin euron kanssa juuri ostoksia tehdessään. 17 koskevan käyttöönottoa asetusluonnoksen16, 63- Talous- ja rahaliittoa valmistellaan yhä tiiviimmin. Komissio antoi 16. 10. 1996 euron on taloudellisten toimijoiden aseman turvaaminen lailla. Asetusluonnoksessa määritellään mm. euron laillinen asema sekä turvataan täysi laillinen vastaavuus euron ja kansallisten valuuttojen välillä siirtymäkauden aikana. Siinä turvataan myös sopimusten laillinen jatkuvuus sekä annetaan yleinen pyöristysohje. On toivottavaa, että näistä ehdotuksista tulevassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa Dublinissa päästään yksimielisyyteen joulukuussa 1996 tarkoituksena jonka hinnat kiinteällä vaihtokurssilla. kerrotaan tasolle, 64- Vähittäiskauppiaiden on muutettava kansallisina valuuttoina ilmaistut hinnat euroiksi. Muutettaessa hinnastojen hintoja euroiksi ei riitä, että kansallisina valuuttoina asetetaan ilmaistut tarkoituksenmukaiselle ja joka mahdollistaa joidenkin hintojen reaaliarvoja voidaan joutua mukauttamaan. Kauppojen on autettava tavanomaisesta poikkeavan hintarakenteen omaksumisessa. asiakkaitansa uuden, Etenkin olisi kiinnitettävä huomiota niihin kansalaisiin, joille muunnosten tekeminen tuottaa erityisiä vaikeuksia, kuten vanhuksiin ja näkövammaisiin. Eräs keino saada kuluttajat omaksumaan uudet hinnat on esittää hinnat sekä kansallisena valuuttana että euroina. Kauppiaat voivat myös tarjota asiakkaiden käyttöön muuntotaulukoita tai yksinkertaisia lähiaikoina toimenpiteitä, joita tällä alueella voidaan toteuttaa. tehokkaan markkinoinnin, tiedotteita. Komissio ehdottaa laskimia Hinnat jakaa tai tarvittavien muutosten 65- Lisäksi yleisöä palveleva henkilökunta tarvitsee lisäkoulutusta. Henkilökuntaa on lisäksi opastettava kirjanpidossa tekemisessä sekä uusien laitteiden käyttämisessä etenkin siirtymäkauden aikana. Euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönotto ja kansallisten seteleiden ja kolikoiden käytöstä poistaminen aiheuttavat logistisia ongelmia. Tämä vaihe kestää korkeintaan kuusi kuukautta, ja se on saatettava päätökseen 1. heinäkuuta 2002 mennessä. Käteisen rahan käsittelyssä käytettävät laitteet, kuten automaatit ja kassakoneet, on mukautettava uusien euroseteleiden ja - kolikoiden teknisiä ominaisuuksia vastaaviksi. 66- Talous- ja rahaliitosta on seurauksena hintojen avoimuuden lisääntyminen ilmoitettuja jäsenvaltioiden välillä, koska kuluttajien on helpompi vertailla euroina hintoja. Tämä saattaa lisätä rajat ylittävien ostosten määrää, etenkin jos hintaerot jäsenmaiden välillä ovat suuria. Rahaliitosta saattaa olla myös välitöntä hyötyä kaupalle ja etenkin etämyynnille, ja se voi myös nopeuttaa elektronisen kaupan kehittymistä. 67- Kaupan alan on varauduttava niihin mahdollisuuksiin, joita sisämarkkinoiden toiminnan tehostuminen tuo mukanaan. Tiedotusta ja asiakkaille tarjottavaa apua olisi pidettävä tärkeänä markkinoinnin apuvälineenä, jonka avulla yritykset voivat kasvattaa markkinaosuuttaan. tärkeänä 68- Viranomaisten toimijoiden tehtävänä on yksityisten avustaminen euron käyttöönotossa. Erityisesti niiden olisi jaettava yksityiskohtaista ja ajanmukaista tietoa asiasta. Komissio on omalta osaltaan käynnistänyt yhteistyössä tiedotuskampanjan. Euroopan parlamentin kanssa talous- ja rahaliittoa koskevan yhdistysten, Kaikkien valuuttaa käyttävien kuten yritysten talouden alan tahojen, omien KOM (96) 499 16. 10. 1996. 18 osallistuminen on ehdottoman tärkeää kampanjan onnistumiselle. Koska kaupan alaa tehtävä kansalaisten avustamisessa euroon edustavilla yhdistyksillä on keskeinen siirryttäessä, niiden olisi osallistuttava selvittää parhaillaan, miten tämä tavoite voidaan parhaiten saavuttaa. tähän hankkeeseen. Komissio Kansallisilla viranomaisilla ja komissiolla on velvollisuus seurata, miten tämän käynnissä olevan tiedotuskampanjan avulla onnistutaan tyydyttämään kaupan alan tiedon tarve sekä tutkittava, miten ne voivat edesauttaa tarvittavaa mukauttamista. Erityisesti ne voivat olla halukkaita selvittämään, onko jäsenvaltioilla, pankeilla, suurilla kaupparyhmittymillä, ammatillisilla yhdistyksillä tai muilla erityisryhmillä jokin erityinen tehtävä, sekä tutkimaan, mitkä mukauttamiseen liittyvät ongelmat rajoittuvat kyseiseen alaan. 2- Yritysten toimintaympäristö 2. 1- Hallinnolliset rasitteet ja lainsäädännön yksinkertaistaminen 69- Kuten edellä mainittiin17, kolmasosa pk-yrityksistä toimii kaupan alalla, jolloin pk- yrityksiä tukevilla toimilla tuetaan suoraan myös kaupan alaa. Komissio on viime aikoina julkaissut useita tätä aihetta käsitteleviä tiedonantoja ja suosituksia. Ne eivät ole oikeudellisesti velvoittavia, vaan ne ovat viitteellisiä asiakirjoja, joiden tarkoituksena on saada jäsenvaltiot kehittämään alan toimintaa toistensa parhaiden käytäntöjen pohjalta. Komissio on tähän mennessä käsitellyt verolakien uudistamista sekä yrityskauppoja, kaupallisiin toimintoihin liittyviä maksuaikoja ja pk-yritysten määrittelyä. työllisyyttä 70- Yksi tärkeimmistä asioista on hallinnollisten käytäntöjen yksinkertaistaminen sekä ja purkaminen. Molitor-ryhmän kertomuksen sekä sääntelyn yksinkertaistaminen kilpailukykyä, ja kasvua käsittelevän valkoisen kirjan, komission ja pk- yhtenäismarkkinoiden yrityksille suunnatun yhtenäisen ohjelman yhteydessä perustettiin myös yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevä komitea, jonka tavoitteena on parhaiden käytäntöjen edistäminen, sekä yritysten, etenkin pk-yritysten, toiminnan helpottaminen lainsäädännön ja hallinnon yksinkertaistamisen avulla. loppuunsaattamista koskevan strategisen ohjelman toteutetuista ensimmäisistä 71- Komissio on lisäksi äskettäin antanut tiedonannon, joka sisältää kertomuksen tähtäävän SLIM-aloitteen yhteisön ja kansallisen sääntelyn yksinkertaistamiseen yhteydessä johtuvan raskaan hallinnon yksinkertaistamisesta ja tästä seurauksena olevasta kustannusten vähenemisestä pitäisi olla välitöntä hyötyä kuluttajille. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota alaan liittyvän kansallisen sääntelyn monimutkaisuuteen ja siihen, miten tämä sääntely mahdollisesti haittaa yhtenäismarkkinoiden tavoitteiden nopeaa saavuttamista, sekä pakkausmerkintöjä koskevaan sääntelyyn. Komissio selvittää, mitkä tätä alaa toimista. Liiallisesta sääntelystä Alakohta 2. 2. 1 "Kauppaa tukevat toiminnot". koskevan lainsäädännön osa-alueet hyötyisivät tulevaisuudessa toteutettavista SLIM- aloitteista. 2. 2. - Koulutus 72- Kaupan alan organisaatiossa, perusrakenteissa, tietotaidossa ja menetelmissä tapahtunut kehitys vaatii uusia tai pitkälle erilaistuneita taitoja. Tämä tarkoittaa sitä, että kaupan alan olisi oltava valmis sijoittamaan henkilöstön, sekä työntekijöiden että yritysjohdon, kouluttamiseen, jotta alalla voitaisiin hyötyä uusista mahdollisuuksista, jotka liittyvät erityisesti euron käyttöönottoon ja uuteen tietoteknologiaan. Komissio tukee jo nyt tämänkaltaista koulutusta Leonardo da Vinci -ohjelmalla18, josta annetaan huomattavaa tukea tietyille tämän alan kansainvälisille kokeiluhankkeille. Tätä toimintaa on lisättävä, etenkin pk-yritysten osalta. tekniikkaa ja toimimaan uudessa tavanomaisin 73- Sen lisäksi, että yritysten tarvitsee kouluttaa työntekijöitään menetelmin käyttämään uutta innovaatioiden muovaamassa ympäristössä, ne voivat myös hyödyntää etäopetusta. Etäopetus toteutetaan tietokoneverkossa, ja sen avulla yrittäjille ja yritysten henkilökunnalle voidaan tarjota yrityselämän aloihin liittyvää koulutusta sekä innostaa heitä alaan liittyvien aiheiden tutkimiseen. Etäopetus on erittäin joustava menetelmä, sillä se mahdollistaa työntekijöiden kouluttamisen työpaikalla. 2. 3. Tilastot 74- Ilman luotettavia tilastoja talouselämän toimijoiden on tehtävä päätöksensä pelkkien olettamusten tai arvioiden pohjalta. Jo tämä luo epätasa-arvoa eri osapuolten välille, koska pk-yrityksillä ei ole mahdollisuuksia laajojen tutkimusten tekemiseen. Tämän vuoksi on tärkeää, että kaupan alan toimijat, sekä taloudellisen toiminnan osapuolet että julkiset viranomaiset, saavat käyttöönsä tilastot ja talousanalyysit, jotka helpottavat tarvittavien päätösten tekoa ja joiden avulla voidaan nopeasti vastata sopeuttamistarpeisiin. 75- Komission 3. huhtikuuta 199519 esittämiin rakennetilastoja koskeviin sääntöihin lisättiin tämän vuoksi tilastotietojen parantamiseksi20 kauppaa koskeva liite. Nyt nämä säännöt odottavat neuvoston hyväksyntää. Alan ammattilaiset ovat tukeneet tätä aloitetta CCD:ssä. Jos liikeyritysten kuluja on pienennettävä mahdollisimman paljon, luotettavat ja yksityiskohtaiset tilastot ovat ensiarvoisen tärkeitä talouden osapuolille. Eurostat on jo valmistellut ja julkaissut joitakin tilastollisia tutkimuksia yhteistyössä PO XXIILn kanssa 21. Menetelmäoppaita on laadittu, ja ne ovat kansallisten 18 Katso liite D, "Koulutustuki". ,9EYVLC-146. 13. 6. 1995. 20 Katso liite D. "Tilastot" 21 Vähittäiskauppa Euroopan yhtenäismarkkinoilla vuonna 1993 ja Vähittäiskauppa Euroopan talousalueella, 1993 ja 1995. Eurostat ja PO XXIII. 20 tilastoviranomaisten tuottamiseksi Euroopan unionin eri maista. käytettävissä tarkkojen ja vertailukelpoisten tilastojen tarvitaanko 76- Tämän kirjan laatimisen yhteydessä olisi kuitenkin selvitettävä, lisätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että sekä yksityisen että julkisen alan päättäjät saavat selkeän ja ajan tasalla olevan kuvan nykyisestä tilanteesta ja tämänhetkisistä suuntauksista. Kaupan alan olisi harkittava sellaisen järjestelmän (tietokannan) luomista, jonka avulla voidaan lisätä kaupallista tietoa uusien tuotteiden kysynnän luomista mahdollisuuksista EU. ssa. Tällaisten toimenpiteiden yhteydessä olisi kuitenkin otettava huomioon ylimääräisten laatimisesta aiheutuvat yrityksiin tilastojen kohdistuvat hallinnolliset lisärasitteet. Jos tämänkaltaista tietoa ei ole saatavilla, EU:n yritykset saattavat joutua muita heikompaan asemaan tarjonnan ja myyntipisteisiin keskittyvän markkinoinnin kansainvälistyessä. Kaupan ala hyötyy komission yrityspolitiikan tehokkaasta soveltamisesta, ja alan olisi välittömästi pyrittävä yhteistyössä komission kanssa liiallisesta sääntelystä aiheutuvat ongelmat, etenkin pakkausmerkintöjen osalta, sekä tarjoamaan asianmukaisesti suunniteltua sekä perinteisiin että uusiin taitoihin liittyvää koulutusta. Alalla on myös tutkittava, kuinka tiedonkulkua voidaan parantaa ja samalla varmistaa, että i) pienehköjen yritysten päättäjillä on jatkuvasti käytössään ajan tasalla olevaa tietoa markkinoista ja että ii) viranomaisilla on käytössään alan ongelmien käsittelyssä ja niiden ymmärtämisessä välttämätön tieto. ratkaisemaan 3- Työllisyys, kilpailukyky ja yhteenkuuluvuus 3. 1- Maaseutuympäristö 77- Yhteiskuntamme on riippuvainen kaupasta, jonka taantuminen merkitsisi samalla myös kehityksen pysähtymistä ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden heikkenemistä. Tämä kaupan ja yhteiskunnan välinen yhteys tulee esiin etenkin maaseudulla, joka kattaa 80 % yhteisön alueesta ja joka on luonteeltaan hyvin vaihtelevaa. Monien maaseudun yhteisöjen ongelmana on nykyään kaupallisten yritysten tai peruspalveluiden puute. Tämä koskee erityisesti harvaanasuttuja alueita, joilla kaupunkimainen rakenne on harvaa. Ilmiö ei ole uusi, mutta se on kärjistynyt viimeksi kuluneiden 15 vuoden aikana, erityisesti elintapojen, kulutustottumusten ja itse jakeluketjun muutosten myötä. 78- Lähikauppojen katoaminen on merkki kehityssuunnasta, jossa taloudellinen toiminta katoaa maaseudulta (muutto pois paikallisyhteisöstä, perustoimintojen, erityisesti maatalouden parissa työskentelyn, merkittävä supistuminen), mikä on erittäin huolestuttavaa. Kun kylän viimeinen kauppa sulkee ovensa, itse kylän olemassaolo on uhattuna, koska kauppa on erityisen tärkeä palvelu. 79- Paikalliskaupan avulla voidaan pyrkiä tehokkaasti pienentämään maaseudun asukkaiden syrjäytymisriskiä. Maaseudun asukkaiden on voitava nauttia laajasta paikallisesti tuotettujen palveluiden valikoimasta. Kauppa on joskus elintärkeää muiden 21 toimintojen säilymiselle. Erityisesti matkailualueilla, joilla kauppa on voimakkaasti kausittaista, se voi tarjota luonnolliset jakelukanavat paikallisten käsityöläisten tuotteille. Kaupalla on monia tehtäviä: se elävöittää paikallisyhteisöä, ja paikalliskaupat ovat tärkeitä sosiaalisten siteiden luonnissa. Ne ovat paikallisia ja ympäröivän alueen asukkaita kiinnostava kohde ja usein myös ainoa kohtauspaikka. Kaupalla on korvaamaton sosiaalinen tehtävä. 80- Maaseudun paikalliskaupoille on yleensä tyypillistä pieni myyntialue ja niukka tarjolla olevien tuotteiden valikoima, joka koostuu suurimmaksi osaksi elintarvikkeista. Nämä kaupat rajoittuvat palvelemaan lähiseudulla asuvia asiakkaita. Kaupan pk- yritysten on kuitenkin pystyttävä tarjoamaan kilpailukykyiset hinnat, jotta paikallinen väestö voi puolustaa ostovoimaansa ja kohottaa elintasoaan. Tämä koskee erityisesti vanhuksia. 81- Tuotteiden toimittamisen takaaminen myös harvaan asutuille alueille on yksi paikallisten maaseutumyymälöiden suurimmista ongelmista. Maaseutumyymälän ja lähimmän keskikokoisen tai suuren kaupan välinen hintaero saattaa hyvinkin olla väistämätön. Tämäntyyppisen kaupan perustamista koskevien tutkimusten mukaan se ei välttämättä ole 15-20 % enempää. Kaupan alan on tutkittava logistiikan rakennetta (edustussopimukset, vapaaehtoiset ketjut, ostoryhmittymät, elektroniset tilaukset) keinona, jonka avulla se voi saavuttaa tarvittavan kilpailukyvyn. tai toimimalla 82- Nykyaikaiset maaseudun myymälät voivat ryhtyä monipalveluyrityksiksi välittämällä posti- tai pankkitoimintoja, hoitamalla etämyyntiyritysten tilaus- ja televerkon yhteyspisteenä. Tällaisten pienten toimitusosastoa tärkeää vanhuksille palvelukeskusten suunnattuja palveluja tarjoavien verkostojen kehityksen kannalta. Tämän alan kokeiluhankkeet esimerkiksi Saksassa (Nachbarschaftsladen 2000), Ranskassa (1000 villages) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat esimerkkinä kiinnostuksesta tätä lähestymistapaa kohtaan. syntyminen haja-asutusalueelle voi olla taloudellisesti kannattavien kauppojen 83- Kaupan rakenteen muuttuminen maaseudulla ja harvaan asutuilla alueilla voi saada kaupat asettautumaan toistensa ja käyttämiensä liitännäispalveluiden läheisyyteen. Maaseudun säilyminen vaikuttaa näin paikalliseen työllisyyteen ja talouteen. Ilmiö korostuu harvaan asutuilla alueilla, esimerkiksi saarilla ja syrjäseuduilla. Lähikaupat ovat osa niistä 17 alueesta, jotka komissio on yksilöinyt paikallisen kehittämisen ja työllisyyden aloitteita (LDEI) koskevassa tutkimustyössään ja jotka on jälleen toistettu komission tiedonannossa Euroopan LDELtä kannustava strategia. 3. 2 Kaupunkiympäristö 84- Euroopan kaupungit ovat 2000-luvun kynnyksellä yhä talouden, innovaation ja kulttuurin tärkeimpiä keskuksia: 80 % Euroopan väestöstä asuu kaupunkialueilla. Suurkulutuksen aikakaudella uudet jakelumuodot ovat muuttaneet kaupunkien maankäyttöä. Kaupunkien ulkopuolelle on ilmestynyt suuria ostoskeskuksia, ja tärkeiden liikenneväylien varrelle on perustettu suuri määrä erikoisliikkeitä. Tämä on rappeutumista. joko käynnistänyt tai ainakin edistänyt kaupunkikeskustojen 22 Kaupunkien keskustojen suunnittelu ja kaupan tasapaino kaupunkialueilla ovatkin monissa maissa keskeinen poliittinen kysymys. rahoituspalvelut, 85- Kaupunkien keskustoista on tullut palvelualan (toimistot, elokuvat, teatterit, julkishallinto) sijaintipaikka, ja tämän myötä toimitilojen hinta on noussut, mikä on viime aikoina aiheuttanut paineita kaupunkien keskusta-asumiselle ja työpaikkojen valinnalle. Outoa kylläkin korkeat vuokrat, korkeat hinnat ja korkea työttömyysaste liittyvät kiinteästi toisiinsa kaupunkien keskustoissa, mikä vaikuttaa myös kauppaan. 86- Joillain alueilla esiintyy ongelmia tuotteiden tarjonnassa. Vähäisen todellisen kysynnän lisäksi näillä alueilla on yleensä muitakin sosiaalisia ongelmia, jotka eivät välittömästi liity kauppaan. Joskus alennusmyymälä tai supermarketti on ainoa lähikauppa. Näiden alueiden tarpeet on kuitenkin tyydytettävä. Koska ulkoisia sijoittajia ei ole, tai he eivät ole kiinnostuneita näistä kaupunkialueista, lähikauppojen omaehtoinen kehittyminen vaikuttaa olevan luonnollinen ratkaisu ongelmaan. Näin tunnetta, koska kaupat ovat luotaisiin turvallisuuden kohtaamispaikkoja tuovat elämää paikallisyhteisöön. Voitaisiin tutkia mahdollisuuksia hyötyä kokemuksista, joita suuret vähittäiskauppiaat ovat ja kaupallisilla alueilla. saaneet paikallisesta yhteistyöstä keskusta-alueilla ja kokemusten vaihdon keskuksia, työpaikkojen lisäksi jotka 87- Näyttää siltä, että yhä enemmän tarvitaan kaupunkeja tukevaa yhtenäistä politiikkaa. On pyrittävä saavuttamaan tasapaino, jolloin otetaan huomioon kaikkien kaupunkialueen asukkaiden ja itse asiassa koko yhteiskunnan edut ja tarpeet samalla, kun varmistetaan, että markkinoille pääsy on edelleen avointa ja kilpailu vapaata. 88- Esikaupunkien kaupan kehitys, mikä useimmiten tarkoittaa supermarketteja, on jo vakiintunut ilmiö yhteisön pohjoisissa jäsenvaltioissa ja yleistyy parhaillaan myös eteläisissä jäsenvaltioissa. Kaupunkikeskustojen pienten kauppiaiden ja esikaupunkien supermarkettien välisen kilpailun lisäksi on tarkasteltava myös esikaupunkien suurten ostoskeskusten ja keskustan suurten kauppojen, muuta kuin ruokaa myyvien tutkittava erikoissupermarkettien, pienten kauppiaiden, jne. välistä suhdetta ja kaupallisten keskittymien välistä kilpailua sen sijaan, että tarkasteltaisiin kaupan eri muotojen kilpailua. pitkällä 89- Kuluttajat matkaavat, yleensä autolla, kaupunkien reuna-alueilla tai viheralueilla sijaitseviin ostoskeskuksiin tai niistä takaisin. Tämä vaikuttaa kaupunkien kestävään kehitykseen kasvavien logistiikkakustannusten muodossa kauppaan vaikuttaa myös jatkuvasti kasvava ruuhkautuneisuus kaupunkien keskustoissa. Eri eturyhmien olisi yhdessä pyrittävä ratkaisemaan kaupan perusrakenteiden muutosten aiheuttamia ympäristövaikutuksiin liittyviä ongelmia, ja komissio voi ohjata näitä pyrkimyksiä herättämällä keskustelua asiasta. Toimitusvaikeuksien aikavälillä. ja 23 rakennemuutoksen yhteydessä olisi Kaupan ratkaistava useita kilpailukyvyn parantamiseen ja vakauden sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden säilyttämiseen liittyviä kysymyksiä: •Miten paikallisten kaupan alan pienyritysten toiminnan jatkuminen voidaan turvata talouden ja markkinoiden lyhyen aikavälin suuntauksista huolimatta? •Miten voidaan sovittaa yhteen keskenään ristiriitaiset tavoitteet, jotka liittyvät ympäristökysymyksiin, auton lisääntyneeseen käyttöön kauppamatkoilla sekä hyvin vähän liikkuvan väestönosan tarpeisiin. •Miten voidaan varmistaa työllisyyteen ja palveluiden tarjontaan liittyvän perinteisen synergian säilyminen kaupan ja paikallisyhteisöjen välillä? 4- Tietoyhteiskunta ja kauppa 90- Tietoteknologian avulla on mahdollista parantaa nykyisiä palveluja sekä luoda ääntä, tekstiä ja kuvaa yhdistäviä multimediapalveluita ja -sovelluksia. Näiden viestintätapojen kehitys tarjoaa tilaisuuden yritysten kilpailukyvyn parantamiseen ja uusien mahdollisuuksien avaamiseen työn uudelleen järjestämiselle ja työpaikkojen luomiselle. Uuden tekee soveltaminen maailmastamme tietoyhteiskunnan. Komissio on äskettäin julkaissut useita tätä kysymystä käsitteleviä asiakirjoja22. jokapäiväiseen teknologian elämään 91- Tämän teknologian käyttö on tarjonnut tärkeän mahdollisuuden luoda uutta kaupallista toimintaa, jota ovat esimerkiksi Internetin kautta välitettävä mainonta sekä elektroninen kauppa. Kaupallisten yritysten on tarkasteltava uudelleen strategioitaan ja organisaatiotaan, ja tämä vaikuttaa yritysjohtajien ja työntekijöiden koulutukseen, kun tavoitteena on valmistaa ja motivoida heitä tarvittaviin jatkuviin muutoksiin. Koko jakeluketjun tuottajasta kuluttajaan asti on järjestäydyttävä uudestaan ja sopeutettava rakenteensa ja strategiansa tämän mukaisesti. Samoin muuttuvat suhteet kuluttajiin. On ensiarvoisen tärkeää, että kansalaiset, kuluttajat ja yrittäjät saadaan tietoisiksi kehityksestä ja että myönteisten vaikutusten ja kaupalle ja kuluttajille avautuvien uusien mahdollisuuksien ja haitallisia sivuvaikutuksia, joita tietoyhteiskunnalla voi olla. tarkastellaan myös niitä vaaroja lisäksi 92- Sen lisäksi, että yritykset myyvät tuotteitaan suoraan lopullisille kuluttajille, ne ovat myös kiinnostuneita yritysten välisen toiminnan tarjoamista mahdollisuuksista. Näitä saattavat olla luettelot tai yhtiöiden esitteet, joiden avulla kaupan alan yritykset voivat hankkia lisää toimittajia ja yhteistyökumppaneita, kilpailijoita tai toimittajia koskevia rahoitus- ja maksukykytietoja sekä markkinoita ja sääntelykysymyksiä Vihreä kirja Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa, KOM(96) 389 lopullinen, 24. 7. 1996 ja komission tiedonanto Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin - uusia ilmiöitä sekä Tietoyhteiskunnan vaikutus Euroopan unionin politiikkaan - uusien toimien valmistelua, KOM(96) 395 lopullinen, 24. 7. 1996. Komission tiedonanto "Eurooppa maailmanlaajuisen Jatkuva toimintasuunnitelma", valmisteilla. tietoyhteiskunnan eturivissä. 24 koskevia tietoja, erityisesti paikallisten markkinoiden osalta. Kaupan yritykset saattavat myös itse tarjota tietoa, pääasiassa kuluttajille, jolloin tavoitteena on korottaa yhtiön profiilia tuottamalla on-line-tietoa ja kaupallista aineistoa, jotka melko todennäköisesti huomataan, ja esittelemällä tuotteita elektronisten kuvastojen avulla. 93- Kaikki nämä mahdollisuudet voidaan toteuttaa maailmanlaajuisesti sovellettavissa olevien järjestelmien avulla. Elektroninen kauppa tarjoaa yrityksille paremmat mahdollisuudet osallistua maailmanlaajuisten markkinoiden toimintaan. Myyjät voivat laajentaa maantieteeellistä toiminta-aluettaan siirtymättä fyysisesti minnekään. Myynnin kansainvälistyminen, erityisesti pk-yritysten osalta, yleistyy luultavasti nopeammin elektronisen kuin perinteisen kaupan kautta. Elektroninen kauppa parantaa myös Kansainvälisen syrjäseutujen markkinapaikan tarjoaminen pk-yrityksille on tavoitteena G7-kokeiluhankkeessa, jossa on otettu huomioon kansainvälinen ulottuvuus sekä pk-yritysten strateginen merkitys taloudellisen toiminnan perustekijöinä ja innovaatioiden lähteenä. Hanke tarjoaa eurooppalaisille pk-yrityksille mahdollisuuden laajentaa aluekohtaisia toimintoja ja hankkeita kansainväliseksi toiminnaksi ja osallistua näin maailmanlaajuisten kaupan alan markkinoiden toimintaan. mahdollisuuksia markkinoilla. pk-yritysten 94- Muutokset, joita yhtiöiden on tehtävä uuden teknologian vuoksi, vaikuttavat selvästikin jakelualan työllisyyteen. Vaikutusten täsmällinen luonne riippuu siitä, millaiseksi "virtuaalimyynnin" markkinaosuus kasvaa. Elektroninen kauppa näyttäisi valtaavan merkittävän osan markkinoista, ja jos näin tapahtuu, markkinat jakautuvat uudelleen mahdollisesti perinteisten myyntitapojen, kuten kauppojen, tappioksi. Tällöin vaarana on, että erityisesti suurista myymälöistä katoaa paljon työpaikkoja. On kuitenkin vielä liian aikaista sulkea pois sitä mahdollisuutta, että perinteisemmät kaupan muodot säilyvät markkinaosuuden pienenemisestä huolimatta myös uudessa rakenteessa, joka syntyy kansainvälisille markkinoille pääsyn seurauksena. Samalla esimerkiksi markkinoiden uudet toimijat tai elektroniseen kauppaan erikoistuneiden alojen syntyminen sekä pakkaus- ja kuljetusalat luovat uusia työpaikkoja. On kuitenkin vaikea arvioida tarkasti, millaisia välittömiä vaikutuksia tällä on kokonaistyöllisyyteen tai nykyisiin kaupan alan yrityksiin. 25 Elektronisen kaupan mahdollistava teknologia Elektronisessa kaupassa hyödynnetään useita viestintäteknologian menetelmiä, kuten sähköpostia, tietokantoja, telekopiolaitteita, EDLtä, EFT-multimediaa, yhteisiä elektronisia tuoteluetteloita ja hakemistoja. Vaikka kaikkia näitä voidaan käyttää apuna elektronisessa kaupassa, käyttöyhteys vaikuttaa kulloisenkin menetelmän valintaan (kukin menetelmistä on tarkoituksenmukainen vain tietyissä yhteyksissä). EDI (Electronic Data Interchange) on sovellusten välinen viestintäjärjestelmä, mahdollistaa tilaustenkäsittelyn, ajankäyttöä sekä lisää asiakkaiden tyytyväisyyttä. elektronisen toimitusta, nopeuttaa joka tehostaa sähköposti Internet, ja käyttömahdollisuuksia, ja niiden tavoitteena on mahdollisimman laajan käyttäjäkunnan tavoittaminen mahdollisimman pienillä viestintäkustannuksilla. viestintä- kotisivut tarjoavat erilaisia useita ja EDIn soveltaminen on ollut yksi COMMERCE 2000 -toimintoihin kuuluvista aiheista. Vaikka EDI on jo laajalti käytössä Euroopan maissa, monet pk-yritykset ovat pitäneet järjestelmää omiin tarpeisiinsa liian kalliina ja monimutkaisena. Internet-työkaluihin perustuvat sovellukset voivat olla helpommin saatavilla ja soveltua paremmin pk- yritysten tarpeisiin. etuna on, että yritykset voivat niiden avulla parantaa Internet-työkalujen tuotemerkkinsä imagoa, lisätä jakelukanaviaan ja säästää viestintäkustannuksissa, kun välimatkat ovat pitkiä. Niihin liittyy kuitenkin myös haittoja, joita ovat palvelun vaihteleva erityisesti maksujen välittämiseen. turvallisuusongelmat, liittyvät jotka laatu ja 95- Elektronisen kaupankäynnin kehittyminen sekä 'Virtuaalisten" ostoskeskusten syntyminen saattavat johtaa uusien osapuolien ilmaantumiseen jakeluketjuun. Nämä saattavat olla esimerkiksi fyysisten hyödykkeiden tuottajia, joiden kohdalla uusi teknologia saattaisi yksikertaista jakelua, tai tiedontuottajia (tietokoneohjelmistot, kirjat, elokuvat, jne. ), eri aloihin erikoistuneita elektronisen vähittäiskaupan harjoittajia, jotka nyt käyttävät perinteistä etämyyntiä, tai uusia erikoistuneita yhtiöitä, jotka toimivat markkinavälittäjien (elektronisten markkinoiden järjestäjien) avulla. Lisäksi syntyy uusia jakelualan toimijoita, jotka käyttävät hyödykkeiden fyysiseen jakeluun tai järjestelmää, yhteistyössä elektronisen kauppiaan tai markkinoiden tekijöiden kanssa. Tällaisia toimitusjärjestelmiä ovat jo kehittäneet etämyyntialalla toimivat yritykset, jotka joskus takaavat toimituksen tilauksen tekemistä seuraavana päivänä. tuottajalta kuluttajalle toimittamaan suoraan joka on sovitettu 96- Muita uusia osapuolia ovat elektroniset verkot tai televiestintäyhtiöt, kuten kaapelioperaattorit, puhelinyhtiöt tarjoavat pääsyn kuluttajan kotiin, sekä markkinoiden valintarajapintojen ('market choice boxes" - interaktiivisten palvelimia, ohjelmien käyttöä) käyttäjät. Valintarajapintojen kautta voidaan saavuttaa valtava jotka on suunniteltu kuluttajia varten helpottamaan tai yksityiset verkot, jotka 26 määrä elektronisia kauppiaita. Näiden palvelinten avulla voidaan puhelin, televisio ja tietokone yhdistää siten, että syntyy yhteys kodin ja markkinoiden viilille tietokoneohjelmistojen myynti 97- Tietotekniikan avulla jakelukustannukset voidaan supistaa minimiin. Tästä on esimerkkinä tietoliikenneverkon kautta. Jakelukustannusten pienentäminen saattaa olla mahdollista koko jakeluketjun osalta. Tuottajien ja vähittäiskauppiaiden elektronisten yhteyksien ansiosta kustannuksia voidaan pienentää vähentämällä paperilla tapahtuvia toimintoja tai korvaamalla ne kokonaan elektronisilla toiminnoilla. jakelu ja ECR (tehokas kuluttajavaste) ECR:ään kuuluu kiinteiden kumppanuussuhteiden solmiminen tuottajien ja jakelijoiden välille siten, että otetaan käyttöön tarvittavaa teknologiaa, erityisesti EDI: oikea- ja varaston aikaiset tilausten automaattinen ja markkinointialueiden hallintoja uusien tuotteiden kehittäminen yhteistyössä. toimitukset täydennys myyntitietojen suunnittelun avulla kautta; myynnin ('just-in-time') jakamisen Euroopan ECR-kongressissa 26. ja 26. tammikuuta 1996 esitetystä tutkimuksesta kävi ilmi, että ECR tuottaisi 250 miljoonan ecun säästöt EU:n alueella, mikä vastaisi 5,7 ja prosentin jakelijoiden välisten kaupallisten täydellistä uudelleenarviointia. On suhteiden siirryttävä pois tuottajien ohjaamasta jakeluketjun virrasta kysynnän ohjaamaan virtaan. alennusta vähittäishinnasta. ECR edellyttää kuitenkin tuottajien ECR:n kehityksen kulkua on seurattava, jotta voitaisiin varmistaa, että sekä valmistajat että kuluttajat hyötyvät tulevaisuudessakin tästä merkittävästä taloudellisen vallan siirrosta kauppiaille. On erityisen tärkeää välttää tuotantoteollisuuden, erityisesti pk- yritysten, riippuvuus yhdestä ainoasta jakelukanavasta ja tilanne, jossa kuluttajien valinnan määräävät yritysten taloudellisten kysymysten ohjaamat sisäiset hallinnolliset päätökset eivätkä kuluttajien omat laadun heikentäminen tarpeet kustannussyistä). (esimerkiksi tarkasteltavana. Kuluttajien 98- Kotimyynnissä käytettävä telemyynti on nykyään merkittävä etämyynnin osa. Euroopan laajuisen telemyynnin oikeudelliset puitteet (direktiivi 89/552/ETY 'rajaton suojaa etäsopimuksissa televisio') ovat parhaillaan (etämyynnissä) koskeva direktiiviluonnos on sovitteluvaiheessa. Tuleviin direktiiveihin sisältyy muiden säännöksiä telemyynnistä. Etämyynti voi tulla entistä kiinnostavammaksi myös on-line-tiedon ansiosta. Virtuaalisia ostoskeskuksia on jo kehitteillä. Myös etäostokset edellyttävät tavaroiden fyysistä toimittamista ostajalle, jonka ei enää tarvitse itse lähteä ostoksille hankkiakseen - vähemmän ostosmatkoja, mutta enemmän toimituksia - ja avaa uusia työllisyysmahdollisuuksia. tavarat. Tämä muuttaa kuljetustapoja yksityiskohtaisempia tarvitsemansa säännösten entistä lisäksi 99- Kuluttajien käyttäytymisen mahdollinen muutos - eli lähinnä se missä määrin kuluttajat luottavat uusiin järjestelmiin - riippuu siitä, missä määrin kuluttajat voivat turvallisesti ja kätevästi hyödyntää uuden teknologian etuja hinnan, tuotteen laadun, valikoiman ja ajansäästön suhteen. 27 100- Elektronisten toimien turvallisuus on jo nyt tärkeä keskustelunaihe, ja sen merkitys kasvaa jatkuvasti, kun ostosten teko tietokoneen kautta kehittyy. Turvallisuus tämä on tarpeen erityisesti maksuvaiheessa elektronisessa kaupankäynnissä, ja edellyttää erityisen salausjärjestelmän käyttöä. On kuitenkin selvää, että tällä hetkellä vallitseva täydellinen sääntelyn puute aiheuttaa sisämarkkinoiden vääristymiä tällä alalla ja muodostaa esteen sisämarkkinoiden joustavalle toiminnalle''*. Firenzessä kesäkuussa 1996 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esittämässään työllisyyttä koskevaa luottamussopimusta käsittelevässä tiedonannossa komissio katsoi, että elektronisen kaupan alalla tarvitaan sääntelyä. Ensisijaisena tavoitteena olevan tarkoituksenmukaisen elektronista kauppaa koskevan sääntelyn luomisen lisäksi olisi jatkossa käsiteltävä myös muita kysymyksiä: • Mitkä ovat EU:n, sen jäsenvaltioiden ja kaupan alan tehtävät pyrittäessä varmistamaan turvattujen, avointen, yhdentyneiden ja kilpailua tukevien markkinoiden syntyminen uudessa ympäristössä? • Miten kehitys vaikuttaa työllisyyteen koko kaupan alalla ja sen osa-alueilla? • Miten ala saadaan tietoiseksi sille tarjolla olevista uusista mahdollisuuksista? V- TULEVAISUUDEN MAHDOLLISUUDET 101- Edellä hahmoteltu kaupan alan analyysi ei ole kaikenkattava, mutta se antaa yleiskatsauksen monista ongelma-alueista, jotka koskevat useita eri aloja ja joiden kannalta kaupan elinvoima tulevaisuudessa on keskeisen tärkeää. Nämä ongelma-alueet ovat luonteeltaan äärimmäisen monimutkaisia ja niihin vaikuttavat monien eri tasojen poliittiset päätökset koko yhteiskunta mukaan lukien. Näitä ongelmia ei kuitenkaan voida ratkaista pysyvästi, jos ei samalla taata kaupan tervettä kehitystä ja maksujen turvallisuus 102- Kaupunkisuunnittelu, maaseudun kehittäminen ympäristössä, johon tietotekniikka vaikuttaa yhä enemmän, ovat hyvin erilaisia kysymyksiä, mutta kaikkien osalta lainsäätäjät voivat joko edistää tai estää aloitteita, joilla yrittäjät pyrkivät luomaan elinkelpoista kauppaa. Useimmat päätökset tehdään jatkossakin kansallisella, alueellisella tai paikallisellakin tasolla, mutta sisämarkkinoiden kehittyminen tuo mukanaan lisää EU:n tason päätöksiä. Näistä kysymyksistä on käytävä keskustelua nyt, jos EU haluaa sopeutua käynnissä olevaan muutokseen mahdollisimman helposti. 103- Keskustelua käydään toissijaisuusperiaatteen hengessä, jos otetaan huomioon yhteisön tason toiminnan kolme osa-aluetta: 13 Vihreä kirja suojattujen palvelujen oikeussuojasta sisämarkkinoilla. KOM (96)76. 6. 3. 1996. 28 • eri viranomaisten kuuleminen ja niiden toimien yhteensovittaminen parhaiden käytäntöjen järjestelmällisen vaihdon avulla tavoitteena mittapuiden löytäminen onnistuneita ratkaisuja varten, • näihin ongelma-alueisiin mahdollisesti vaikuttavien yhteisön poliittisten ohjelmien yhteensovittaminen, • yhteisön tason toiminta siinä määrin, kun se edesauttaa näiden ongelmien ratkaisemista. 104- Näitä erilaisia toimintatapoja on menestyksekkäästi sovellettu yrityspolitiikan alalla, ja siksi niistä voi olla apua nyt käsiteltävänä olevien vaihtoehtojen valinnassa. 105- Tähän vihreään kirjaan pyydetään vastauksia, joissa joko annetaan tietoja, ehdotetaan mahdollisia ratkaisuja tai annetaan suuntaviivoja toiminnalle. Komissio ymmärtää, että kaupalliseen ympäristöön vaikuttavat niin monet päivittäiset toiminnot, joihin kauppa puolestaan vaikuttaa, että yksikään esitys ei voi kattaa kaikkia kysymyksiä. Komissio uskoo vakaasti, että ilman tässä kirjassa käsitellyistä asioista käytävää avointa julkista keskustelua, yhteisön yritykset ovat muita huonommassa asemassa nopeasti kehittyvillä kansainvälisillä markkinoilla. Saattaa myös olla, etteivät ne ole valmistautuneet jäsenvaltioissa tapahtuviin sosiaalisiin muutoksiin. Komissio uskoo, että keskustelun avaaminen antaa EU:lie mahdollisuuden tarjota kaikilla tasoilla toimiville päätöksentekijöille vaihtoehtoja, joiden avulla voidaan aikanaan toteuttaa ne aloitteet, joita tulevien vuosikymmenten haasteisiin vastaaminen vaatii. Tämän vihreän kirjan aikaansaaman keskustelun yhteydessä ja vuoden 1997 aikana komissio ehdottaa erityistoimenpiteitä, joiden avulla välittömiin haasteisiin voidaan vastata. 29 Näin ollen Euroopan parlamenttia Euroopan unionin neuvostoa jäsenvaltioita talous-ja sosiaalikomiteaa alueiden komiteaa edustusjärjestöjä, työmarkkinaosapuolia ja muita kaupan Euroopan, jäsenvaltion tai alueellisen tason elimiä yksilöitä, joilla on näiden alojen kokemusta tai tuntemusta pyydetään jättämään vastineensa tähän Vihreään kirjaan kaupasta Euroopan unionissa. viimeistään 31. toukokuuta 1997 osoitteeseen: Euroopan komissio Pääosasto XXIII Vihreä kirja kaupasta jakelusta rue de la Loi 200 Wetstraat B-1049 Brussels Lisätietoja: puhelin telekopio sähköposti (+ 32 2) 295 16 42 (+ 32 2) 295 89 84 commerce@dg23. cec. be 30 LIITE A: TILASTOT Johdanto Tämän liitteen taulukoilla ja kuvilla pyritään antamaan yleisesitys kaupan alasta Euroopassa 1990-luvun alussa. Ne perustuvat mahdollisimman tuoreisiin saatavilla oleviin tietoihin, minkä vuoksi taulukoiden sisältämät tiedot eivät aina ole keskenään samalta ajalta. Tiedot ovat peräisin kansallisilta tilastotoimistoilta, Eurostatin tietokannoista (palvelualan tilastot Mercure- ja yhdenmukaistetun kansantalouden tilinpidon tiedot New Chronos -tietokannasta) ja jossain tapauksissa yksityisistä tai yliopistolähteistä. Suurin osa tiedoista on peräisin Eurostatin äskettäisistä tai vasta painossa olevista julkaisuista (ks. kirjallisuusluettelo jäljempänä). Esitetyt tilastot koskevat yleensä makrotalouden suureita (yritysten ja paikallisyksiköiden määrä, henkilöstön määrä, liikevaihto, lisäarvo jne. ). Viimeiset kolme taulukkoa koskevat kuitenkin vähittäiskaupan keskeisiä ryhmiä (liikevaihto, merkitys kansainvälisen kaupan kannalta) sekä keskeisiä Euroopan unionin tasolla toimivia ostoryhmittymiä. Lisätietoja: Vähittäiskauppa Euroopan yhtenäismarkkinoilla vuonna 1993. PO XXIII ja Eurostat 1993. Euroopan yhteisöjen julkaisutoimisto. Vähittäiskauppa Euroopan talousalueella: edellisen julkaisun liite EFTA-maita varten. PO XXIII ja Eurostat 1995. Euroopan yhteisöjen julkaisutoimisto. Kauppa, palvelut, kuljetus. Kuukausittainen tiedote. Eurostat. Ilmestymässä: Vähittäiskauppa Euroopan talousalueella. Kahden edellä mainitun julkaisun päivitys. Julkaisu suunniteltu vuodeksi 1997 (ensimmäinen puolisko). Tukkukauppa Euroopan talousalueella. Julkaisu suunniteltu vuodeksi 1997 (ensimmäinen puolisko). Vähittäiskauppa Keski-ja Itä-Euroopan maissa. Julkaisu suunniteltu vuodeksi 1997 (ensimmäinen puolisko). 31 1- Kaupan merkitys Euroopan unionissa Kauppa vastaa lähes 13 prosentista unionin 15 jäsenvaltion bruttokansantuotteesta. Sen parissa työskentelee yli 15% (15,6) aktiivisesta väestöstä. Lähes 30% yrityksistä toimii kaupan alalla. Näiden kolmen seikan kohdalla jäsenvaltioiden välillä on melko huomattavia eroja. Erot johtuvat kansallisista erityispiirteistä, esimerkiksi matkailun suuresta merkityksestä tai pienyritysten hallitsevasta asemasta. Eroja voivat myös aiheuttaa erilaiset tilastolähteet ja -menetelmät. Tietoja on siis tulkittava varoen siihen asti, kunnes komission ajama kaupan alan tilastojen yhdenmukaistamispolitiikka saadaan toteutettua. % yritysten kokonaismäärästä 3 20 3 19. 4 28. 0 40. 0 33. 3 27. 6 30. 0 34. 0 28. 1 26. 7 30. 5 29. 8 24. 4 23. 7 27. 3 29. 4 12. 4 26 1 29,3 17. 9 ; Taulukko 1: Kaupan osuus 1 Euroopan taloudessa (1991) % brutto- kansantuotteesta 2 15. 2 12. 3 10. 5 11. 2 15. 4 12. 6 8. 7 15. 5 13. 9 12. 8 13. 0 17. 1 8. 9 12. 0 11. 5 12. 7 11. 0 12. 3 12,7 14. 5 13. 4 % kokonais- työllisyydestä Belgia 16. 3 Tanska 12. 1 Saksa4 14. 8 Kreikka5 12. 3 Espanja 16. 0 Ranska 14. 3 Irlanti 13. 5 Italia 17. 3 Luxemburg 15. 7 Alankomaat 17. 9 Itävalta 14. 9 Portugali 14. 4 Suomi 13. 5 Ruotsi 17. 7 Yhd. kuningaskunta 16. 5 Eli 15 15. 6 Islanti 12. 0 Norja 14. 9 ETA 15,e Yhdysvallat6 18. 3 Japani IjBJ 1 Tukku-ja vähittäiskauppa mukaan lukien uusiokäyttöjä korjaus. 2 Markkinahintainen bruttokansantuote 3 Tukku-ja vähittäiskaupan osuus, tiedot vuosilta 1987-1994. 4 Saksan läntinen osa. 5 Lukuun ottamatta uusiokäyttöä ja korjausta. 6 Bruttokansantuote: 1992. Lähde: Eurostat. Kuva 1: Kaupan osuus BKT:sta (1991) Euroopan unionin maissa Want |. „,„„„„•„„. ,,„„„„„,,,. „„,. „,„„;;,„,;„a Suomi I I. i. 3 Saksa I J K r e i k ka I M M H H U I I H H H H I M HI r iriiiiMiiiiiiiiinitiii iiiiiiiniiiii i mu il Y h d k k u n ta I R u o t si I ' I * T a n sk I'lillliliiliiii'iillillili'. '. liiiiMlllllil'iilii. lMii'. iilllilii'. li'. ill'. lilliiililli'. ilil R a n s ka j Alankomaa l''""""" •••• ' ' Itävalta Luxemburg Espanj I"" I Italia L Portugali I n i. " ". '. 1 •"• 8 10 12 14 16 18 % BKT:sta 32 2- Euroopan kaupan yritykset ja työlllisyys luvut vahvistavat kaupan määrällisen 2. 1- Yritysten ja työvoiman määrää koskevat absoluuttiset merkityksen. 1990-luvun alussa yrityksiä oli yli 4,5 miljoonaa ja yli 22 miljoonaa ihmistä työskenteli kaupan alalla. Suurin osa yrityksistä on pieniä, koska yrityksen keskimääräinen henkilöstön määrä on 4,9 koko kaupan alan osalta. Tukkukaupassa määrä on 6,3 ja vähittäiskaupassa 4,4. Taulukko 2. 1: Yritykset ja työllisyys kaupan alalla. Absoluuttiset määrät (tuhansina) Yritysten määrä Työntekijöiden määrä Tukkukauppa Vähitt. Yhteensä Vuosi Tukkukauppa Vähitt. Yht. Vuosi Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia l Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi ^ Ruotsi Yhd. kkunta 2 EU 15 Islanti *'•* Norja *'4 ETA Yhdysvallat Japani 72. 9 37. 8 186. 1 46. 8 73. 1 106. 1 3. 4 235. 6 2. 1 75. 8 18. 0 28. 4 18. 3 39. 7 142. 7 1086. 9 1. 4 20. 2 1108. 5 363. 9 300. 0 123. 8 196. 8 1991 47. 6 435. 5 198. 6 569. 7 417. 2 29. 3 85. 4 1992 621. 6 1993 245. 4 1993 642. 8 1992 523. 3 1994 32. 7 1993 234 166 1692 108 485 975 45 275 509 1992 199 365 1992 3285 4978 1993 471 579 1993 1537 2022 1992 2040 3015 1994 151 196 1993 888. 3 1124. 0 1991 1078 2389 3467 3. 4 102. 9 40. 0 132. 1 28. 3 61. 4 5. 5 1993 178. 7 1994 58. 1 1994 160. 5 1993 46. 6 1993 101. 1 1993 348. 2 490. 9 1991 3426J5 1. 6 38. 3 3466. 4 1589. 1 1300. 0 4513. 4 3. 1 1992 58. 4 1993 4574,9 1953. 0 1987 1600. 0 1988 12 403 196 197 89 191 921 6897 7 107 iiii 5609 4332 20 32 637 1040 290 364 116 288 486 561 205 479 3030 15215 8 3951 22112 15 1990 1993 1994 1994 1993 1993 1993 1991 1992 123 230 1993 15346 22357 12820 18429 1987 6851 11183 1991 ' Työntekijöiden määrä: vastaa kokopäiväisiä. 2 Vähittäiskaupan työntekijät: 1989. •' Tukkukauppa: autokauppa mukaan lukien. 4 Tiedot perustamisista. Lähde: Eurostat. 33 2. 2- Suurin osa Euroopan yhteisön yrityksistä sijoittuu viiteen maahan: Italia (lähes 25 %), Saksa (yli 14%), Espanja (14 %), Ranska (12 %) ja Yhdistynyt kuningaskunta ( 11 %). Nämä maat ovat myös työllisyyden suhteen tärkeimmät mutta eri järjestyksessä: Saksa (23 %), Yhdistynyt kuningaskunta (18 %), Italia (16 %), Ranska (14. %) ja Espanja (10%). Taulukko 2. 2: Kaupan jakautuminen Euroopan unionissa Yritvsten määrä Tukkukauppas Vähitt. Yht. Työntekijöiden määrä Tukkukauppa Vähitt. Yht. Osuus (%) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhd. kkunta EU 15 6. 7 3. 5 17. 1 4. 3 6. 7 9. 8 0. 3 21. 7 0. 2 7. 0 1. 7 2. 6 1. 7 3. 7 13. 1 100. 0 3. 6 1. 4 12. 7 5. 8 16. 6 12. 2 0. 9 25. 9 0. 1 3. 0 1. 2 3. 9 0. 8 1. 8 10. 2 100,0 4. 4 1. 9 13. 8 5. 4 14. 2 11. 6 0. 7 24. 9 0. 1 4. 0 1. 3 3. 6 1. 0 2. 2 10. 9 1Q0. 0 3. 4 2. 4 24. 5 1. 6 8. 6 14. 1 0. 7 15. 6 0. 2 5. 8 2. 8 2. 8 1. 3 2. 8 13. 4 100,0 1. 8 1. 3 21. 6 3. 1 10. 9 13. 4 1. 0 15. 7 0. 1 4. 2 1. 9 2. 4 0. 8 1. 9 19. 9 100. 0 2. 3 1. 6 22. 5 2. 6 10. 2 13. 6 0. 9 15. 7 0. 1 4. 7 2. 2 2. 5 0. 9 2. 2 17. 9 iiii 34 3- Vähittäismyyntipisteet Euroopan unionissa Vähittäiskauppojen määräksi Euroopan yhteisön maissa arvioidaan lähes 4 miljoonaa. Ne sijaitsevat pääosin Italiassa, Ranskassa, Saksassa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yritysten ja myymälöiden suhdeluku on 1,15 Tämä osoittaa, että yhden myymälän yritykset ovat vallitsevia. Myymälöiden määrä 1000 asukasta kohden on selvästikin suuri tärkeissä matkailumaissa, kuten Portugalissa, Kreikassa ja Italiassa, mutta tämä ei ole ainoa vaikuttava tekijä. Tästä ovat osoituksena työntekijämäärät. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on suurin myymäläkohtainen myymäläkohtaiset työntekijämäärä, mutta vähiten myymälöitä 1000 asukasta kohden. Kreikassa ja Italiassa myymälät työllistävät vähiten ihmisiä. Taulukko 3: Vähittäiskaupan myyntipisteet Euroopan unionissa(1990) Myyntipisteiden määrä 1 (1000) 140. 0 51. 5 533. 7 184. 9 523. 2 546. 1 31. 7 983. 0 4. 4 119. 4 52. 5 190. 0 39. 7 72. 2 466. 6 3939,0 1. 7 39. 5 3980. 2 1929. 3 1619. 8 Belgia 2 Tanska Saksa 3 Kreikka 2 Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali 2 Suomi Ruotsi Yhdistynyt kkunta 2 EU 15 Islanti Norja ETA Yhdysvallat Japani 1 Tiedot vuosilta 1986-1990. 2 Eurostatin arvio. 3 Saksan läntinen osa. Lähde: Eurostat. Myyntipisteitä 1000 asukasta kohden 14. 1 10. 0 8. 5 18. 4 13. 4 9. 7 9. 0 17. 1 11. 6 8. 0 6. 9 19. 2 7. 9 8. 5 8. 1 11. 3 6. 7 9. 3 11. 2 8. 3 13. 3 Työntekijöiden määrä myynti- pistettä kohden 2. 0 3. 9 4. 4 1. 8 2. 7 3. 8 4. 1 2. 4 4. 1 3. 4 4. 8 3. 1 4. 6 4. 2 6. 5 3,5 4. 7 3. 1 III 6. 6 4. 2 Kuva 2: Vähittäiskaupan myyntipisteiden tiheys (1990) Itävalta Suomi Alankomaat Yhdistynyt kkunta Ruotsi Saksa Irlanti Ranska Tanska Luxemburg Espanja Belgia Italia Kreikka Portugali 1 5 K) 15 Myyntipisteiden määrä 1000 asukasta kohden 35 mm 20 4- Kaupan yritysten alakohtainen jakautuminen Koko Euroopan unionissa lähes 31 % yrityksistä myy pääasiassa elintarvikkeita ja juomia, 18,5 % vaatteita ja jalkineita ja 13,4 % kodinkoneita. Osuudet vaihtelevat huomattavasti ori maissa. Esimerkiksi elintarvikkeiden kauppa on erityisen kehittynyttä Välimeren maissa sekä Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. On kuitenkin muistettava, että osa näistä eroista saattaa johtua ongelmista, jotka liittyvät yritysten jaotteluun niiden toimialan mukaisesti. Taulukko 4: Vähittäiskaupan yritysten jaottelu päätoimialan mukaan (%) Elin tarvikkeet, juomat, tupakka 28. 0 24. 5 20. 8 29. 5 39. 7 26. 1 54. 0 33. 3 23. 8 20. 0 27. 2 39. 7 24. 3 23. 1 36. 7 30. 8 30. 7 29. 2 30. 6 Tekstiilit vaatteet, jalkineet 18. 2 16. 4 15. 6 19. 5 20. 3 19. 0 9. 0 22. 8 18. 8 18. 3 17. 3 18. 8 13. 4 15. 8 8. 6 18,5 19. 0 16. 3 18. 5 Autokaup pa, ml. - poltto- aineet 10. 0 13. 9 12. 5 7. 7 3. 2 15. 3 11. 5 6. 1 15. 5 8. 3 12. 6 5. 5 13. 1 12. 4 24. 6 10. 2 12. 1 10. 2 Kodin koneet 12. 7 16. 8 16. 9 14. 8 13. 4 11. 2 4. 4 11. 7 15. 6 21. 1 7. 4 7. 4 10. 2 18. 2 15. 7 13. 4 9. 1 8. 3 13. 3 Belgia Tanska Saksa Kreikka 1 Espanja Ranska Irlanti2 Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta1 Portugali Suomi Ruotsi Yhd. kkunta EU 15 Islanti3'4 Norja 1 ETA Muut Yht. Vuosi 1988 100. 0 31. 1 1992 100. 0 28. 5 1992 100. 0 34. 2 1988 100. 0 28. 5 1988 100. 0 23. 4 1992 100. 0 28. 4 1988 100. 0 21. 0 100. 0 26. 0 100. 0 26. 4 100. 0 32. 4 100. 0 35. 5 100. 0 28. 6 100. 0 39. 1 100. 0 30. 6 100. 0 14. 4 100. Q 27. 1 100. 0 41. 2 34. 1 27. 2 1991 1993 1994 1994 1993 1993 1993 1992 100. 0 100. 0 1993 1992 1 Tiedot perustamisista. 2 Elintarvikkeet, juomat, tupakka: mukaan lukien kahvilat, joissa yli 50 % alkoholijuomista nautitaan. paikan päällä. 3 Tiedot vähittäismyyntipisteistä. 4 Lukuun ottamatta autokauppaa. Lähde: Eurostat. 36 5- Työllisyys vähittäiskaupassa 1990-luvun alussa kaupan alan työväestö koostui yli 70-prosenttisesti palkansaajista. Heistä 55 % oli naisia, ja osa-aikatyö oli erityisen yleistä (lähes 28 % kaikista palkansaajista). Välimeren maissa, Kreikassa ja Italiassa oli vähiten palkansaajia: yrittäjyys on näissä maissa edelleen vallitsevana. Pohjois-Euroopan maissa sitä vastoin palkansaajien määrä on 80 % tai ylikin. Naisten keskimääräinen osuus työvoimasta (55%) ylittyy useimmissa Pohjois-Euroopan maissa ja Itävallassa. Se on alle keskiarvon Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa. Osa-aikatyön yleisyys näyttää olevan sidoksissa naisten osuuteen työvoimasta, ja se on erityisen yleistä Pohjois-Euroopan maissa. Taulukko 5: Työllisyyden ominaispiirteitä vähittäiskaupassa Osuus kokonaistyöllisyydestä (%) Belgia l Tanska Saksa Kreikka 2 Espanja Ranska 3 Irlanti4 Italia Luxemburg ^ Alankomaat6 Itävalta 7 Portugali Suomi " Ruotsi Yhd. kuningaskunta8 EU 15 9 Islanti Norja ETA KU 1 Palkan saajia 54. 1 84. 9 84. 8 28. 9 55. 4 78. 0 72. 9 33. 6 87. 4 80. 0 84. 9 75. 8 81. 0 79. 8 84. 4 70. 5 85. 8 89. 0 70. 8 Naisia Osa-aikaisia työntekijöitä Vuosi 58. 1 52. 5 64. 8 43. 6 51. 9 50. 3 45. 6 44. 4 51. 6 56. 7 62. 4 43. 4 68. 8 60. 8 58. 4 55. 2 63. 0 55. 3 17. 4 35. 0 39. 0 3. 3 6. 4 19. 3 23. 2 11. 5 34. 6 13. 0 5. 1 38. 2 38. 4 27. 9 47. 0 23,2 1989 1992 1993 1988 1992 1993 1991 1991 1993 1990 1991 1993 1993 1993 1991 1992 1993 1 Osa-aikaiset työntekijät : Eurostatin arvio. 2 Palkansaajat ja osa-aikaiset työntekijät: Eurostatin arvio. 3 Naiset: 1989. 4 Naiset : Eurostatin arvio 1988. 5 Naiset ja osa-aikaiset työntekijät: Eurostatin arvio 1989. 6 Naiset : Eurostatin arvio. 7 Osa-aikaiset työntekijät: 1988. 8 Lukuun ottamatta autokauppaa. 9 Osa-aikaisten työntekijöiden osuus : lukuun ottamatta Italiaa ja Suomea. 10 Naisten osuus: lukuun ottamatta Islantia. 11 Osa-aikaisten työntekijöiden osuus : lukuun ottamatta Italiaa, Suomea ja Islantia. Lähde: Eurostat. 37 Kuva 3: Palkansaajien osuus kokonaistyövoimasta (1988-1994) Kreikka pS na Italia Belgia Espanja Irlanti Portugali Ranska fi&ffi&S, Ruotsi Alankomaat Suomi Yhdistynyt kkunta Itävalta Tanska g- Saksa È Luxemburg EyM 10 20 30 40 50 60 70 80 90 palkansaajat % kokonaistyövoimasta 6- Kaupan liikevaihto Vähittäiskaupan liikevaihdon kokonaisarvo Euroopan unionin 15 jäsenvaltiossa oli 1990-luvun alussa noin 1 600 miljardia ecua. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että bruttokansantuotteen arvoksi, joka on hyödykkeiden ja palveluiden loppukäytön summa, arvioitiin vuonna 1992 5 400 miljardia. Neljä maata: Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Italia vastaavat 74 prosentista tätä kokonaismäärää. Yrityksen liikevaihdon keskiarvo (471 000 ecua) ja liikevaihdon keskiarvo työntekijää kohden (110 000 ecua) on hyvin erilainen eri maissa. Nämä erot kuvastavat unionin jäsenvaltioiden suuria eroja. Taulukko 6: Liikevaihdon piirteitä vähittäiskaupan alalla Liikevaihto yhteensä (mrd ecua) i%L 3. 2 1. 5 26. 5 1. 2 7. 4 16. 0 0. 7 14. 1 0. 2 4. 3 2. 3 1. 6 1. 1 2. 4 17. 4 100. 0 51. 4 24. 8 430. 3 20. 0 119. 8 260. 0 12. 2 230. 0 3. 8 69. 3 38. 1 26. 5 17. 6 39. 6 283. 2 1626. 5 1. 1 24. 0 1651. 6 Belgia Tanska Saksa Kreikka2 Espanja3 Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhd. kuningask. 4 EU 15 Islanti Norja ETA ^ Liikevaihdon viitevuosi, joka saataa olla eri yrityksi 2 Eurostatin arvio. 3 Lukuun ottamatta autokaupan yrityksiä. 4 Liikevaihto mukaan lukien alv. Lähde: Eurostat Keskimääräinen liikevaihto: yritystä 402 522 859 114 234 563 415 259 1106 693 951 200 622 645 813 471 645 628 473 työntekijää kohden 187 125 131 59 86 124 92 96 193 113 131 73 151 138 93 110 135 195 111 Vuosi1 1990 1992 1992 1990 1992 1990 1991 1990 1993 1992 1994 1993 1993 1993 1992 1992 1993 e ja työntekijöille. 38 7- Kaupan muodot Elintarvikealan kaupassa on viimeksi kuluneiden kolmenkymmenen vuoden aikana tapahtunut nopeaa uusien myyntitapojen kehitystä (alennusmyymälät, super- ja hypermarketit). Kaupan uudet muodot, jotka eivät aina ole suuryritysten aloittamia, ovat vähentäneet merkittävästi kaupan perinteisten muotojen osuutta. Kuten taulukosta 7 käy ilmi, Saksassa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ne vastaavat jopa yli 75 prosentista elintarvikkeiden jakelua. Taulukko 7 :Myyntimuotojen osuudet elintarvikekaupasta (%) (1994) Saksa1 Ranska1 Italia1 Espanja2 Yhd. k. kunta2 4. 0 24. 6 30. 5 59. 1 40. 9 5. 7 27. 2 11. 4 44. 3 55. 7 9. 0 36. 5 30. 5 76. 0 24. 0 100. 0 100. 0 100. 0 9. 0 66. 0 75. 0 25. 0 100. 0 Alennusmyymälät Supermarketit Hypermarketit ("superstore" Yhd. kuningaskunnassa) Välisumma Muut (valintamyymälät, perinteiset, pienmyymälät) Yhteensä 27. 6 29. 7 24. 3 81. 6 18. 4 100. 0 1 Elintarvikkeiden kokonaiskaupasta. Sekatavaramyymälän tuotteiden myynnistä. Lähde: EHI. INSEE. S&P. NIELSEN. IGD. 8- Jakelualan suurimmat ryhmät maailmassa Taulukko 8: Jakelualan 15 suurinta ryhmää maailmassa. Yhtiö Maa Sija 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15. (1) Arvio Wal Mart Sears Rebouck Metro-Kaufhof-Asko K Mart Tengelmann Ito Yokado Carrefour The Daiei Edeka American Stores Promodés Safeway Jusco Super Valu A & P USA USA D USA D J F J D USA F USA J USA USA Liikevaihto v. 1992 (miljoonaa dollaria) 51 48 43(1) 35 30 24,5 24 19 18 17,5 17 15 14 12,7 12(1) Lähde: N. P. Basile & R. Garosci "Commercio e Grande Distribuzione: La sfida del 2000" -1995 39 9- Euroopan tärkeimmät vähittäiskaupan ryhmät Pääasiassa elintarvikealalla toimii suuria eurooppalaisia vähittäismyyntiryhmiä, mikä on myös merkki siitä, että keskittyminen on edennyt nopeimmin Pohjois-Euroopassa. Vähittäiskaupan ryhmistä kuusitoista suurinta liikevaihdon mukaisessa järjestyksessä ovat saksalaisia, ranskalaisia ja brittiläisiä. Muut ovat Alankomaista, Belgiasta, Ruotsista ja Sveitsistä. Kahdenkymmenenviiden ensimmäisen joukossa on ainoastaan yksi espanjalainen ryhmä. Jotkin näistä ryhmistä ovat nopeuttaneet kasvuaan ostamalla muita vähittäiskaupan myyntimuotoja harjoittavia yhtiöitä. Eräs merkki, joka alunperin toimi tukkukaupan ja pikatukkukaupan alalla, on huomattavasti kasvattanut vähittäiskaupan osuutta kokonaismyynnistään hankkimalla tavarataloja ja osuuksia elintarvikkeiden jakelualalta. Tavaratalojen omistajat ovat samasta syystä hankkineet postimyynnin suuryrityksiä. Taulukko 9 : Tärkeimmät vähittäiskaupan ryhmät liikevaihto 1991-1992 (mrd ecua) 22. 8 22. 6 18. 5 16. 2 15. 4 15. 3 13. 4 13. 2 13. 1 11. 0 10. 8 10. 7 10. 2 10. 1 10. 0 9. 9 9. 8 9. 3 8. 6 8. 4 7. 5 7. 3 7. 1 7. 0 7. 0 Ryhmä Tengelmann Metro 1 Rewe Carrefour2 Intermarché Led e re Albrecht (Aldi) Edeka J. Sainsbury Promodès Tesco Pinault-Printemps Otto Versand Spar Casino-Rallye Asko 3 Ahold Karstadt 4 Marks & Spencer Schickedanz 5 ICA Delhaize Le Lion El Corte Inglés Argyll Vendex International Maa Saksa Saksa Saksa Ranska Ranska Ranska Saksa Saksa Yhdistynyt kuningask. Ranska Yhdistynyt kuningask. Ranska Saksa Saksa Ranska Saksa Alankomaat Saksa Yhdistynyt kuningask. Saksa Ruotsi Belgia Espanja Yhdistynyt kuningask. Alankomaat Keskeiset toimialat Elintarvikkeet Elintarvikkeet, erikoistumaton muu kuin elin tarvikkeet tukkukauppa, pikatukku Elintarvikkeet Elintarvikkeet Elintarvikkeet Elintarvikkeet Elintarvikkeet Elintarvikkeet Elintarvikkeet Elintarvikkeet Elintarvikkeet Tavaratalot Postimyynti Elintarvikkeet Elintarvikkeet Elintarvikkeet Elintarvikkeet Tavaratalot, postimyynti Tavaratalot, elintarvikkeet, vaatetus Postimyynti, elintarvikkeet Elintarvikkeet Elintarvikkeet Tavaratalot, elintarvikkeet Elintarvikkeet Erikoistumaton muu kuin elintarvikkeet 1 Omistaa Kaufhofin ja osuuksia Askosta 2 Omistaa Euromarchén. 3 Omistaa Coop AG:n. 4 Omistaa Neckermannin. 5 Omistaa Quellen. Lähteet : Eurostat: Institute of Retail Studies (1RS). Sterling University. 40 10-Vähittäiskaupan suurimpien eurooppalaisten ryhmien kansainvälinen liikevaihto Viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana kansainvälistymispyrkimykset ovat moninkertaistuneet sekä tukku- että vähittäiskaupan liikkeiden piirissä. Elintarvikekaupan alalla ulkomaille suuntautuneet aloitteet ovat ollet pääosin peräisin Ranskasta, Saksasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Belgiasta ja Alankomaista. Kaupan muodoista laajimmin kansallisten rajojen yli ovat levinneet ranskalaisten yhtiöiden hypermarketit ja saksalaisten yritysten alennusmyymälät. Taulukko 10 : Eurooppalaisten vähittäiskauppiaiden kansainvälinen liikevaihto (1990-91) Yhtiö Tengelmann Metro Maa Saksa Saksa Promodès Ranska Keskeiset toimialat Elintarvikkeet Elintarvikkeet, erikoistumaton muu kuin elintarvikkeet, pikatukku Elintarvikkeet Delhaize Le Lion Belgia Elintarvikkeet Ahold Alankomaat Elintarvikkeet Otto Versand Carrefour Vendex International Aldi Ikea Auchan J. Sainsbury Marks & Spencer GUS Au Printemps La Redoute Quelle Dixons Docks de Ranska Casino Ratners Saksa Ranska Alankomaat Saksa Ruotsi Ranska Yhdistynyt kuningaskunta Yhdistynyt kuningaskunta Yhdistynyt kuningaskunta Ranska Ranska Saksa Postimyynti Elintarvikkeet Erikoistumaton muu kuin elintarvikkeet Elintarvikkeet Huonekalut Elintarvikkeet Elintarvikkeet Tavaratalot, elintarvikkeet, vaatteet Postimyynti Tavaratalot Postimyynti Postimyynti Yhdistynyt kuningaskunta Ranska Sähkötarvikkeet Elintarvikkeet Ranska Elintarvikkeet Yhdistynyt kuningaskunta Jalokivet, korut Kansainvälinen liikevaihto Määrä (milj. ecua) % ryhmän kokonaisliikevaihdosta 12 656. 4 6 036. 1 5 506. 2 5 283. 0 4 548. 3 3 602. 2 3 414. 7 2 808. 7 2 520. 0 2 138. 2 1 413. 2 1 356. 3 1 055. 5 1 013. 6 986. 0 879. 3 759. 9 726. 2 508. 4 449. 3 348. 2 55. 7 35. 0 34. 4 72. 4 50. 6 45. 9 31. 1 35. 3 20. 0 76. 2 15. 3 11. 8 12. 7 26. 9 20. 2 35. 0 10. 6 30. 6 13. 3 6. 1 27. 6 Lähteet : Eurostat. Institute for Retail Studies (1RS), Sterling University. 41 Perustamis vuosi 1988 Kotipaikka Liikevaihto v. 1991 (mrd ecua) Sveitsi 63. 3 1990 Sveitsi 52. 2 1990 Sveitsi 46. 8 1989 Luxemburg 21. 9 1988 Saksa 43. 0 1989 Belgia 41. 6 1918 Tanska 36. 9 1990 Alankomaat 31. 5 Taulukko 11: Tärkeimmät eurooppalaiset osto-ja myyntiryhmittymät (1993) Ryhmittymä Jäsenyhtiöt EMD (European Marketing Distribution AG) Deuro/MIAG (Deuro Buying AG/Metro International AG) AMS (Associated Marketing Services) Markant (D) NISÄ Today's (UK) Selex (E,l) Zev-Markant (A) Superkob (DK) Musgrave (IRL) Uniarme (P) Metro (D,F,I,A,DK) Carrefour (F,E,P) Makro (NL) ICA (S) Kesko (FIN) Allkauf (D) Rinascente (I) Hakon (N) Mercadona (E) JMR (P) Superquinn (IRL) Ahold (NL) Argyll (UK) Casino (F) Rewe (D) Coop (CH) Paridoc (F) GIB Group (B) Vendex Food (NL) Edeka (D, DK) CRAI (I) Conad (I) Booker (UK) UDA (E) KF-group (S) Coop (DK, I) SOK (FIN) EKA (FIN) NKL (N) CWS (UK) Spar (D,UK,A) Group Axel Dagab (S) Unil (N) TukoSpar (FIN) Despar (I) Unigro (NL) Dagrofa (DK) Unigrobel (B) BWG (IRL) Bernag Ovag (CH) Hellaspar (GR) ERA (European Retail Alliance) Eurogroup CEM (Cooperation Européenne de Marketing) NAF (Nordisk Andelsforbund) BIGS (BIGS Buying International SPAR) Lähteet : Eurostat: Cescom - Bocconi-yliopisto. Milano. 42 LIITE B KANSALLISEN SÄÄNTELYN ALAISET KAUPPAAN VÄLITTÖMÄSTI LIITTYVÄT ALUEET Yritysten perustamista koskevat säännöt Italiassa ja Belgiassa säädellään kaupallista toimintaa siten, että kaupan perustajalta vaaditaan tutkinto tai ammatillista kokemusta. Ranskassa, Saksassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sitä vastoin säädellään ainoastaan tiettyjä toimia, kuten aseiden ja ammusten tai alkoholijuomien myyntiä. Kulkukaupan osalta vaaditaan yleensä suostumus tai lupa, mutta menettelyt ja lupaehdot vaihtelevat maasta toiseen. Lisäksi paikallisviranomaiset tietyllä alueella (paikalliset luvat, luvalliset tai kielletyt alueet). säätelevät ammatinharjoittamista Liiketilojen sijainnin ja vuokraamisen sääntely Italiassa, Ranskassa ja Belgiassa on 1970-luvulta lähtien ollut voimassa erityisiä säädöksiä, joiden mukaisesti tietyn kokorajan ylittävien liiketilojen rakentamiseen vaaditaan lupa. Vuoden 1996 alussa Espanjassa hyväksyttiin vastaava lainsäädäntö. Muissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi Alankomaissa ja Saksassa, kaupunkisuunnittelua koskevat lait määräävät rakennuksen käytön. Itse asiassa kullakin maalla on omat säädöksensä. Tämä pätee myös säädöksiin, jotka koskevat liiketilojen vuokraamista. Ranskassa on tarkat ja melko suojelevat säädökset, Yhdistyneessä kuningaskunnassa osapuolten välillä on neuvottelun vapaus ja muidenkin jäsenvaltioiden käytännöt poikkeavat toisistaan. Aukioloajat Yksi näkyvimmistä esimerkeistä "kansallisen politiikan" eroista on kauppojen aukioloaikoja koskeva sääntely. Tällaisella lainsäädännöllä voi olla suuri merkitys valtioiden raja-alueilla. Kulttuuriin ja historiaan liittyvistä syistä alan lainsäädäntö vaihtelee valtavasti eri jäsenvaltioissa. Joissain maissa, esimerkiksi Ranskassa, aukioloaikoja ei säädellä suoraan vaan työvoimalakien kautta. Sunnuntaikaupan osalta tilanne on vieläkin monimutkaisempi ja vaihtelee täydellisestä vapaudesta täydelliseen kieltoon. Skotlannissa ja Ruotsissa on yleensä lupa pitää kaupat avoinna sunnuntaisin; Ranskassa on voimassa lukuisia poikkeuksia, joiden mukaisesti on mahdollista palkata henkilöstöä ja omistaja voi myös halutessaan pitää itse kauppaa avoinna; Italiassa ja Kreikassa poikkeuksia on voimassa matkailukohteissa; Saksassa käytännöllisesti katsoen kaikki kaupat ovat sunnuntaisin kiinni. Tällä alalla ei ole voimassa yhteisön johdettua oikeutta, ja tuomioistuin on useissa yhteyksissä antanut lausunnon kansallisen lainsäädännön eroista. Oikeuden kanta on aina ollut sama: se katsoo, että nämä säädökset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan ja että 30 artiklaa ei sovelleta, jos säädökset koskevat sekä lain kirjaimen että hengen 43 mukaisesti samalla tavoin kaikkia kansallisia tuotteita ja muista jäsenvaltioista peräsin olevia tuotteita myyviä talouden toimijoita. ' Kuluttajansuoja ja vilpillinen kilpailu Kuluttajansuojaa ja vilpillistä kilpailua koskevia EU:n direktiivejä on jo huomattava määrä (erityisesti harhaanjohtavan mainonnan, yleisen tuoteturvallisuuden, ovelta ovelle myynnin, hintojen merkinnän ja pakkausmerkintöjen sekä epäoikeudenmukaisten sopimusehtojen osalta), mutta kansalliset säädökset ovat yhä tärkeitä. Kyseiset EU:n direktiivit muodostavat monille jäsenvaltioille viiteperustan, jonka lisäksi ne ovat säätäneet kaupallisille yrityksille tiukempia velvoitteita Kulutustavaroita koskevan takuun kaltaisilla aloilla säätely on yhä kansallisella tasolla, vaikka asiasta onkin olemassa yhteisön aloitteita. 2 1991), jotka koskevat Tärkeitä eroja on myös säädöksissä, jotka koskevat myynninedistämistoimintaa. Belgiassa on aiheesta yksityiskohtaisia ja kattavia säädöksiä (laki annettu 14. alennusmyyntejä, heinäkuuta loppuunmyyntejä, alennuksia ja ilmaislahjoja Myynti kustannuksia alhaisemmalla hinnalla on Belgiassa kiellettyä, mutta Italiassa se on sallittua (laki 80, annettu 19. maaliskuuta 1980), vaikka loppuunmyyntejä ja alennusmyyntejä yleensäkin säädellään tiukasti. Vastaavasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa on hinnan alennustapauksissa osoitettava sekä alkuperäinen että uusi hinta, mutta Saksassa tähän ei velvoiteta. erityisiä kampanjoita, 1 Ks. tapaukset: Torfacn Borough Council, 23. 11. 1989, C-145/88, Rcc. s. 3851; Conforama, 28. 2. 1991, C-312/89, Rcc. s. 997; Norwich City Council, 16. 12. 1992, C-169/91; Punto Casa SpA, 2. 6. 1994, C-69/93 ja C-258/93. 2 Ehdotus direktiiviksi kulutustavaroiden myynnistä ja niihin liittyvistä takuista, KOM(95) 520 lopullinen, 18. 6. 1996. 44 LIITE C - YKSITYISKOHTAINEN LUETTELO YHTEISÖN OIKEUDELLISISTA VÄLINEISTÄ Välittömästi kauppaan vaikuttava EU:n lainsäädäntö Asettauttumisvapauttaja palveluiden tarjoamisen vapauttaa koskee joukko direktiivejä: i. ii. iii. iv. v. vi. tukkukauppa (direktiivi 64/223/ETY) vähittäiskauppa (direktiivi 68/363/ETY) kaupan, teollisuuden ja pienteollisuuden välittäjät (direktiivi 64/224/ETY) itsenäiset kauppaedustajat (direktiivi86/653/ETY)( liikkuva kauppa (direktiivi 75/369/ETY) telemyynti (direktiivi 89/552/ETY "rajaton televisio") Tekninen yhteensovittaminen ja kansallisten tuotelainäädäntöjen eroista johtuvien esteiden poistaminen (keskeiset säädökset) v. vi. Ensimmäinen (laaja-alaisten) direktiivien ryhmä koskee valmisteiden aineksia: direktiivi elintarvikkeissa sallituista lisäaineista (89/107/ETY) i. direktiivi elintarvikkeissa sallituista väriaineista (62/2645/ETY - 94/36/EY) ii. direktiivi makeustusaineista (94/36/ETY) iii. direktiivi muista lisäaineista kuin väri- tai makeutusaineista iv. (81/712/ETY-95/2/EY) direktiivi elintarvikkeissa sallituista aromeista (88/388/ETY) direktiivi aromien raaka-aineista ja niiden valmistuksessa käytettävistä aineista (88/389/ETY) direktiivi elintarvikkeissa sallituista säilöntäaineista (64/54/ETY) direktiivi puhtausvaatimumksista(65/66/ETY) direktiivi elintarvikkeissa sallituista emulgointi-, stabilointi-, sakeuttamis- hyytelöirnisaineista (74/329/ETY) direktiivi elintarvikkeissa sallittujen emulgointi-, stabilointi-, sakeuttamis- ja hyytelöimisaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (78/663/ETY) direktiivi puhtausvaatimuksista (78/664/ETY) direktiivi erukahapon enimmäispitoisuuden määrittämisestä (76/621/ETY) hapettumisenestoaineiden säilöntäaineiden elintarvikkeissa elintarvikkeissa erityisistä sallittujen sallittujen vii. viii. erityisistä xii. ix. xi. x. ja Valmistusmenfelmiä koskevilla direktiiveillä säädellään tuotantoprosessin eri osia. i. ii. direktiivi kahden tekstiilikuidun sekoitteisiin sovellettavista tietyistä kvantitaviisista analyysimenetelmistä (72/276/ETY) direktiivi kolmen tekstiilikuidun analyysimenetelmistä (73/44/ETY) sovellettavista kvantitaviisista sekoitteisiin Toinen ryhmä ruokavalmisteiden osalta: direktiivejä sisältää (alakohtaisia) tuotelainsäädäntöä tiettyjeû i. ii. direktiivi kaakao- ja suklaatuotteista (73/241/ETY) direktiivi sokereista (73/437/ETY) 45 iii. iv. v. vi. vii. viii. ix. x. direktiivi hunajasta (74/409/ETY) direktiivi hedelmämehuista ja tietyistä vastaavista valmsitcista (93/77/ETY) direktiivi hedelmähilloista, hyytelöistä ja rnarmcladcisla sekä kaslanjasoseesla (79/693/ETY) direktiivi säilötyistä maidoista (76/118/ETY) direktiivi syötävistä kaseiineista ja kaseinaateista (85/503/ETY) direktiivi luontaisista kivennäisvesistä (80/777/ETY) direktiivi juomaveden laadusta (80/778/ETY) direktiivi kahvista ja sikuriuutteista (85/59/ETY) Sisämarkkinaohjelmassa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvien ainesten ja osien koostumusta: seuraavista pakkausdirektiiveistä. Ne koskevat säädetään i. ii. iii. iv. v. direktiivi vinyylikloridimonomeerista (78/142/ETY) direktiivi muovisten tarvikkeiden sisältämien ainesosien siirtymisen tarkastamisesta (82/71 l/ETY) direktiivi keraamisista tarvikkeista (84/500/ETY) direktiivi muovisista tarvikkeista (82/711 /ETY) direktiivi regeneroidusta selluloosasta valmistetusta kalvosta (93/1 O/ETY) Monet oikeudelliset välineet koskevat tuoteturvallisuutta ja -hygieniaa: i. ii. iii. iv. direktiivi elintarvikehygieniasta (93/43/ETY) asetus elintarvikkeissa olevista vieraista aineista (93/315/ETY) direktiivi kodinkoneiden tuottamasta ilmassa kantautuvasta melusta (86/594/ETY) direktiivi lelujen turvallisuudesta (88/378/ETY) Seuraavat direktiivit ja asetukset koskevat merkintöjä: i. ii. iii. iv. v. iv. vii. viii. ix. ja päätöslauselma kuluttajansuojasta muiden direktiivi elintarvike-erän tunnistamismerkinnöistä (89/396/ETY) direktiivi elintarvikkeiden ravintoarvomerkinnöistä (90/496/ETY) asetus tislatuista alkoholijuomista ( 1576/89) direktiivi kuluttajansuojasta elintarvikkeiden hintojen ilmoittamisessa (79/581 /ETY) direktiivi kuin elintarvikkeiden hintojen ilmoittamisessa (88/314/ETY - päätöslauselma annettu 7. 6. 1988) direktiivi osoittamisesta merkinnöin tuotetiedoin (92/75/ETY) direktiivi kodinkoneiden ja muiden voimavarojen energian osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin (92/75/ETY) direktiivi tekstiilien nimityksistä (71 /307/ETY) asetus maantieteellisten merkintöjen ja alukuperänimistysten suojasta (asetus (ETY) N:o 2081/92) ja muiden voimavarojen kodinkoneiden kulutuksen kulutuksen tuotteiden energian Seuraava lainsäädäntö koskee testausta, sertifiointia ja valvontaa: i. direktiivi on the verification procedure of purity criteria for certain additives (87/712/ETY) 46 ii. iii. iv. v. vi. vii. direktiivi tiettyä ravitsemuksellista tarkoitusta varten tuotettujen elintarvikkeiden erityisluonteen sertifioinnista (89/398/ETY) päätös pysyvästä elintarvikekomiteasta (85/7/ETY) päätös neuvoa-antavan elintarvikekomitean säännöistä (80/1073/ETY) direktiivi virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta (93/99/ETY) direktiivi virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä (89/397/ETY) direktiivit kosmeettisten valmisteiden koostumuksen tarkastamiseksi tarvittavista analyysimenetelmistä (80/1335/ETY, 82/434/ETY, 83/514/ETY, 85/490/ETY, 93/73/ETY) Rajatarkastusten ja rajamudollisuuksien poistaminen Useilla asetuksilla ja direktiiveillä pyritään poistamaan rajatarkastukset: i. ii. iii. iv. v. vi. xi. asetus yhtei sön liikenteestä (3 648/91 ) asetus TIR- ja ATA-ja korttein käytöstä yhteisön liikenteessä (3237/96) asetus tullimuodollisuuksista luopumisesta sisäisten rajojen ylityksessä (3648/91 ) asetus valvonnan poistamisesta jäsenvaltioiden rajoilla (4060/89) asetus sisävesiliikenteessä ja niidne siirtämisestä yhteisön ulkorajoille (4060/89) tiettyjen direktiivi arvonlisäverosta (83/181/ETY) direktiivi maan alueelle sijoittautumattomille verovelvollisille arvonlisäveron palautuksesta 879/1072/ETY) lopullisen maahantuonnin rajoilla maantie- jäsenvaltoiden poistamisesta tavaroiden valvonnan vapauttamisesta suoritettavasta ja Epäsuora verotus (alv ja valmisteverot) - keskeiset direktiivit i. ii iii iv. v. vi. vii. viii. direktiivi neuvoston jäsenvaltioiden määräytymisperusteesta liikevaihtoverolainsäädännön - maan alueelle sijoittautumattomille verovelvollisille säännöt yhdenmukaisesta kuudes (77/388/ETY, viimeksi muutettu direktiivillä 94/42/EU)) kahdeksas neuvoston direktiivi yhdenmukaistamisesta suoritettavaa arvonlisäveron palautusta koskevat yksityiskohtaiset (79/1072/ETY) kolmastoista neuvoston direktiivi jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteisön alueelle sijoittautumattomille verovelvollisille suoritettavaa arvonlisäveron palautusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt (86/560/ETY) tuotteiden direktiivi valmisteveroista: yleisestä hallusspidosta ja liikkumisesta (92/12/ETY, muutettu direktiivillä 92/108/ETY ja 94/74/EU) direktiivi savukkeiden verojen lähentämisestä (92/79/ETY) direktiivi muun valmistetun tupakan kuin savukkeiden verojen lähentämisestä (92/80/ETY) direktiivi kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta (92/81/ETY) direktiivi kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä (92/82/ETY) sekä näiden järjestelmästä 47 ix. x. xi. ja alkoholijuomien direktiivi alkoholin yhdenmukaistamisesta (92/83/ETY) direktiivi alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien lähentämisestä (92/84/ETY) direktiivi muista valmistetun tupakan kulutukseen kohdistuvista veroista kuin liikevaihtoveroista (95/59/EU). valmisteverojen rakenteiden Maaliikenteen vapauttaminen luomiseen Sisämarkkinoiden kattavat oikeudelliset puitteet. liittyvät kuorma-autojen maantietavaraliikenteen osalta i. ii. iii. asetus jäsenvaltioiden välisestä maanteiden tavaraliikenteestä (881 /92/ETY ) asetus maanteiden tavaraliikenteen harjuittamisesta (3921/91) ehdotus direktiiviksi maantieliikenten harjoittajan ammattinpääsystä ja tutkintojen tunnustamisesta (74/562/ETY). Aiheeseen liittyvä ympäristölainsäädäntö i. ii. iii. asetus yhteisön ekotuotemerkin myöntämisjärjestelmästä (880/92/ETY) direktiivi pakkauksista ja pakkausjätteistä (94/62/EY) direktiivi vaarallisia aineita sisältävistä paristoista ja akuista (91/157/ETY). 48 LIITE D KAUPPAAN VAIKUTTAVIA YHTEISÖN TASON TOIMIA a. Kuluttajansuojalainsäädäntö Nimenomaan kauppiaat ovat päivittäin yhteydessä kuluttajiin - asiakkaisiinsa - ja tämän vuoksi kuluttajansuoja koskettaa merkittävältä osin kauppaa ja jakelualaa. Kuluttajansuojasäännöksiä luodaan parhaillaan erityisesti tuotteiden turvallisuuden ja laadun, liiketoimien turvallisuuden (erityisesti hintojen merkinnän, yksikköhinnoittelun, mainonnan, kulutusluottojen ja epäoikeudenmukaisten ehtojen osalta) sekä takuiden ja oikeussuojan alalla. Nämä muutokset vaikuttavat EU:n kansalaisten jokapäiväiseen elämään, ja tämän vuoksi kauppa pitää erittäin tärkeänä sitä, että kuluttajille tarjotaan asianmukaista tietoa, tuotteita ja palveluja lainsäädännön mukaisesti. Tämä prosessi alkaa jo myyntipisteestä. Yhteisö on hyväksynyt direktiivin 84/450/ETY harhaanjohtavasta mainonnasta ja ehdotuksen direktiiviksi vertailevasta mainonnasta (nykyisen harhaanjohtavaa mainontaa koskevan direktiivin muutos). Vastuuta viallisista tuotteista koskevan neuvoston direktiivin 85/374/ETY mukaisesti vastuu ulottuu jos tuotteita yhteisön alueelle tuoviin maahantuojiin sekä tuotteen valmistajaa ei voida tunnistaa. toimittajiin, h. Kilpailulainsäädäntö Neuvoston 10. lokakuuta 19943 pk-yrityksiä suosivasta politiikasta antamassa päätöslauselmassa kehotettiin jäsenvaltioita ja komissiota tutkimaan molemminpuolisen kuulemisen avulla, missä määrin tai komission oikeudelliset taakkaa, erityisesti toimenpiteet mahdollisesti "tutkimalla pk-yritysten välisen yhteistyön mahdollisuuksia (esimerkiksi yhteisten osto- tai myyntiverkostojen kautta tehtävä yhteistyö) EU:n kilpailulain puitteissa". jäsenvaltioiden lisäävät nimenomaan pk-yritysten Perustamissopimuksen 85 ja 86 artikla muodostaa perustan yksilöitä tai ryhmiä koskeville poikkeuksille, ja erityisesti edustussopimukset ovat hyötyneet poikkeuksesta vuodesta 1988 lähtien. Komissio valmistelee alakohtaisista kilpailun rajoituksista annettavaa vihreää kirjaa, jossa luodaan yleiskatsaus komission aiempaan politiikkaan, tutkitaan, miten ja missä määrin sopimukset ja poikkeukset on toteutettu ja esitetään EU. n tulevan toiminnan vaihtoehtoja. Vihreästä kirjasta käy ilmi tarve tarkastella tuottajien, tukkukaupan ja vähittäiskaupan välisiä suhteita. taloudellisten On ensiarvoisen tärkeää varmistaa, että tasapuolisen kilpailun edellytykset ovat olemassa taataan yhtäläiset toimijoiden välillä tutkia, miten erilaisille markkinamahdollisuudet. Komissio aikoo yhteistyömuodoille ja erityisesti eri kauppiasryhmille voidaan antaa vapaasti käyttöön erilaisia organisaatio- ja toimintamalleja, jotka parhaiten sopivat markkinatilanteeseen. Komission osastot tutkivat parhaillaan, miten nämä muutokset voitaisiin parhaiten ja että samalla jatkossakin 3 EYVL C-294. 22. 10. 1994. s. 6. 49 sovittaa kilpailupolitiikan ytimen muodostavaan vapaan markkinoille pääsyn ja syrjimättömyyden periaatteen noudattamiseen c. Elintarvikelainsäädäntö liittyy huomattava määrä yhteisön Elintarvikkeisiin erityisesti pakkausmerkintöjä, elintarvikkeiden lisäaineita, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin säädöksiä. Tällaisella sekä elintarvikehygieniaa koskevia tulevia materiaaleja lainsäädännöllä pyritään terveyden ja turvallisuuden sekä kuluttajansuojan korkeaan tasoon, tasapuolisiin kilpailun edellytyksiin sekä varmistamaan tavaroiden vapaa tason liikkuvuus sisämarkkinoilla Komissio aikoo antaa vihreän kirjan EU. n elintarvikelainsäädännön yleisistä periaatteista. lainsäädäntöä, d Itsesäätely siviilioikeuden määräyksiin, ne myös Kaupan säätelyä koskevan keskustelun tuloksena komissio suositteli vuonna 1991 antamassaan tiedonannossa kaupan alan ammattien itsesäätelyä. Neuvosto tuki tätä ajatusta 30. kesäkuuta 1992 antamissaan päätelmissä. Koska menettelytapasäännöt ovat alan ammattilaisten laatimia ja niissä tämän vuoksi tukeudutaan talouden toimijoiden välejä koskeviin saavat kohderyhmänsä tuen. Kauppa haluaa eurooppalaisia hyvän menettelytavan sääntöjä liikeyritysten tai liikeyritysten ja kuluttajien välille, koska ne tarjoavat joustavat oikeudelliset puitteet ja samalla kunnioitetaan oikeusturvan periaatetta ja täydennetään yhteisön lainsäädäntöä. Menettelytapasäännöt edistävät sisämarkkinoiden ja kilpailun kitkatonta toimintaa, koska ne yhdenmukaistavat kaupan käytäntöjä ja näin madaltavat jäsenvaltioiden välisen kaupan esteitä. Lisäksi menettelytapasäännöt edistävät talouden tehokkuutta vähentämällä asiakkaiden kanssa syntyvien riitatapausten määrää, erityisesti koska niiden avulla kansainväliset oikeusjutut voidaan ratkaista nopeasti sovittelun ja välityksen avulla. Komissio on jo ilmaissut, että oikeusistuimien ulkopuolella tapahtuva sovittelu voi olla tärkeä keino selvitettäessä kuluttajakiistoja, jos tietyt vähimmäisvaatimukset täytetään, jotta varmistettaisiin menettelyn avoimuus ja kiistan käsittelystä vastaavan elimen riippumattomuus. 4 Näissä puitteissa CCD:ssä ja antaneet CCD:lle järjestöt ovat edustettuina olevat ammatilliset käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi ammatilliset menettelytapasäännöt, jotka koskevat edustusmyyntiä, etämyyntiä ja vuonna 1995 suoramyyntiä. laatineet e. Liikennepolitiikka Tehokkaat ja hinnoittelultaan kohtuulliset kuljetuspalvelut ovat ensiarvoisen tärkeitä kaupan ja jakelualan menestymiselle nyt ja tulevaisuudessa, etenkin kun otetaan huomioon paikallisen valmistuksen suuntaukset ja väestön liikkeet, taloudellisten toimintojen hajaantuminen sekä lisääntynyt tarve kuljettaa pieniä eriä ja useammin. Yhteisön nykyinen liikennepolitiikka vaikuttaa tulevien vuosikymmenten tilanteeseen ja laajuiset jossain määrin myös silloin tarjolla oleviin vaihtoehtoihin. Euroopan liikenneverkot (TEN) tarjoavat kuljetuskäytäviä Euroopan laidalta toiselle. Komissio tukemaan ympäristöystävällisen monivälinekuljetuksen pyrkii lisäksi aktiivisesti 4 Komission tiedonanto "Toimintasuunnitelma kuluttajien oikeuskeinoista ja kuluttajariita- asioiden ratkaisemisesta sisämarkkinoilla", KOM(96) 13 lopullinen, 14. 2. 1996. 50 ja kokonaisvaltaisten jatkuvaa kehittämistä. Tämä edellyttää niiden politiikkojen tasapainottamista, joilla tuetaan kattavien kuljetusjärjestelmien kehittämistä. Useat yhteisön viime aikoina toteuttamat aloitteet toimivien kehitystä edistävät kuljetusjärjestelyjen kehittämistä sekä matkustaja- että rahtiliikenteen osalta. Nämä aloitteet vaikuttavat kuljetusten suunnitteluun ja kustannuksiin tulevaisuudessa, ja niiden vaikutukset ulottuvat myös jakeluverkkojen ja kaupan alan toimijoihin. tehokkaiden, integroitujen kestävää tukevien yhteisön hyvin koko ja / Energiapolitiikka Kauppa tarvitsee toimiakseen energiaa. Tämä energia voi olla yrityksen päivittäisessä toiminnassaan tarvitsemaa sähköä tai tavaroiden markkinoille saamiseksi tarvittavaa, kuljetusten vaatimaa polttoainetta. Yhteisön energialainsäädäntö, jonka tavoitteena on energiamarkkinoiden yhdentäminen, energian saannin turvaaminen ja ympäristön suojelu, on tämän vuoksi tärkeää kaupan kehitykselle. aloitteet, tämänhetkiset sähkön sisämarkkinoiden joiden Erityisesti vapauttaminen tukevat kaupan kehitystä luonnonkaasun osalta, mahdollistamalla kilpailukykyisemmät hinnat energiantarjonnan alalla. Lisäksi tämä yhdentyminen lisää kaupallista toimintaa, sillä sen ansiosta kilpailua syntyy vähitellen myös kaasun ja sähkön kaupassa. tavoitteena on ja g. Ympäristöpolitiikka Korkeatasoisen ympäristönsuojelun saavuttaminen kaikkialla Euroopan unionissa on tärkeä kysymys, joka kaupan alan on otettava huomioon pyrkiessään edistämään kestävää kehitystä. Kauppa on tärkeä tuoteketjun osa, joka vaikuttaa ympäristöön. Ympäristövaikutuksia aiheuttavat esimerkiksi kuljetukset ja pakkaukset. Kaupan alan toimijat ovat itsenäisiä yrityksiä, ja niiden olisi pyrittävä käyttämään kestävää kehitystä tehokkaammin tukevia kuljetusmuotoja sekä vähentämään energiankulutustaan ja tuottamiensa jätteiden määrää. Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa esimerkiksi ympäristöasioiden hallintajärjestelmän avulla. Kaupan alan vaikutukset eivät rajoitu ainoastaan sen omaan osuuteen tuoteketjussa, vaan välittäjäasemansa ansiosta kauppa voi vaikuttaa sekä valmistajiin että kuluttajiin. Ala voi rohkaista valmistajia kehittämään ja valmistamaan ympäristöystävällisempiä tuotteita. Kauppa voi myös tukea merkittävästi jätehuollon tavoitteiden saavuttamista. Se voi vaikuttaa pakkausalaan, edistää kierrätystä ja kierrätettyjen tuotteiden markkinoiden luomista sekä jätehuoltoa koskevan tiedon keruuta. Lisäksi kaupan ala voi toimia kuluttajille suunnatun ympäristötieo^öijajakajana. h. Sosiaalinen vuoropuhelu Kaupan alakohtaista sosiaalista vuoropuhelua on käyty tukku- ja vähittäiskauppaa edustavan Euroopan yhdistyksen (EuroCommerce) sekä alan työntekijöitä edustavan Euroopan ammattiyhdistyksen (Eurofiet) välillä. Nämä kaksi järjestöä ovat käyneet sosiaalista vuoropuhelua vuodesta 1983. Vuonna 1993 EuroCommerce ja Eurofiet toisensa sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 ja 4 artiklassa tunnustivat tarkoitetuiksi työmarkkinaosapuoliksi. Tämä sosiaalinen vuoropuhelu johti vuonna 51 1988 vähittäiskaupan ammatillista koulutusta koskevan muistion allekirjoittamiseen. Työmarkkinaosapuolet ovat toteuttaneet useita hankkeita, joita on tuettu yhteisön myöntämällä avulla kansainvälisten kumppanuussuhteiden pohjalta. Esimerkkejä ovat ja FORCE-ohjelman alainen hanke, työntekijöiden etäkoulutusta, ja ASSIST-hanke, joka liittyy pk-yritysten johdon ja uusien työntekijöiden koulutukseen. Komissio hyväksyi 18. 9. 1996 sosiaalisen vuoropuhelun kehittämistä yhteisön tasolla koskevan tiedonannon. joka koskee kaupan alan työnantajien i. Tilastot Ilman luotettavia tilastoja talouselämän toimijoiden on tehtävä päätöksensä pelkkien olettamusten tai arvioiden pohjalta. Jo tämä luo epätasa-arvoa eri osapuolten välille, koska pk-yrityksillä ei ole mahdollisuuksia laajojen tutkimusten tekemiseen. Tämän vuoksi on tärkeää, että kaupan alan toimijat, sekä taloudellisen toiminnan osapuolet jotka että julkiset viranomaiset, saavat käyttöönsä helpottavat tarvittavien päätösten tekoa ja joiden avulla voidaan nopeasti vastata sopeuttamistarpeisiin. talousanalyysit, tilastot ja Jakelualaa koskevien tilastojen laatu ei tällä hetkellä ole riittävä, jotta voitaisiin saada muutakin kuin pelkkä yleiskatsaus jakelualan tilanteesta ja kehityssuunnista Eurostatin kanssa yhteistyössä kehitettävä todellinen Euroopan kauppatilastojärjestelmä tekee mahdolliseksi yhteisön, kansallisen tai alueellisen tason taloustietojen analysoinnin. Luotettavien, vertailukelpoisten ja ajan tasalla olevien tilastotietojen saatavuutta on parannettava siten, että tilastot otetaan toiminnan painopistealueeksi ja tilastotiedot tuodaan käyttäjien, erityisesti yritysten, saataville Euroopan julkisten ja elektronisten verkostojen kautta. Komission 3. huhtikuuta 19955 esittämiin rakennetilastoja koskeviin sääntöihin lisättiin tämän vuoksi tilastotietojen parantamiseksi kauppaa koskeva liite. Nyt nämä säännöt odottavat neuvoston hyväksyntää. Samanaikaisesti jäsenvaltioiden kanssa keskustellaan parhaillaan liitteestä ehdotukseen lyhyen aikavälin tilastoja koskevaksi asetukseksi, ja siitä on määrä antaa piakkoin ehdotus neuvostolle. Alan ammattilaiset ovat tukeneet tätä aloitetta CCD:ssä. Jos liikeyritysten kuluja on pienennettävä mahdollisimman paljon, luotettavat ja yksityiskohtaiset tilastot ovat ensiarvoisen tärkeitä talouden osapuolille. Eurostat on jo valmistellut ja julkaissut joitakin tilastollisia tutkimuksia yhteistyössä PO XXIII:n kanssa6. Menetelmäoppaita on laadittu, ja ne ovat kansallisten tilastojen tarkkojen tilastoviranomaisten tuottamiseksi Euroopan unionin eri maista. vertailukelpoisten käytettävissä ja /". Kokeiluohjelmat COMMERCE 2000 -kokeiluohjelmien kautta komissio rohkaisee kaupallisten yritysten nykyaikaistumista. Komissio tukee suoraan näitä toimia, joilla pyritään edistämään kaupallista yhteistyötä uuden teknologian käytön avulla, tuomaan esille hyviä käytäntöjä ja tarjoamaan apua sopivan teknologian valinnassa kussakin tilanteessa. 5EYVLC-146, 13. 6. 1995. 6 Vähittäiskauppa Euroopan yhtenäismarkkinoilla vuonna 1993 ja Vähittäiskauppa Euroopan talousalueella, 1993 ja 1995, Eurostat ja PO XXIII. 52 Tähän mennessä saavutetut tulokset ovat osoittaneet, miten uusi teknologia vaikuttaa kaupan alan yhteistyöhön ja miten tärkeää on tukea muutoksia koulutuksella. k. Rakennepolitiikka Eri tavoitteisiin ja eri alueille jaettuja EU:n rakennerahastojen varoja on mahdollista käyttää myös kaupan alalla, jos kyseinen jäsenvaltio tai alue uskoo, että tämä on olennaista alueen taloudellisen elinvoiman palauttamiseksi. On muistettava, että rakennerahastojen puitteissa komission tavoitteena on alueellinen kehitys. Tämän vuoksi kauppaa tukevia laajemman kehitys- tai toimia olisi pidettävä entistä rakennemuutosstrategian keinoina, mikä edellyttää yhtenäisiä ja suunniteltuja toimia. ensimmäisessä Portugali on ohjelmavaiheessa vuonna 1988 ja erityisesti ohjelmakaudella 1994-1999 osa talousrakenteen nykyaikaistamiseen liittyvästä toimintaohjelmasta käsittelisi kauppaa ja palvelualaa. esimerkiksi kaavaillut, rakennerahastojen että Jäsenvaltioiden hyväksymiä ohjelmia täydentävät yhteisön aloitteet ovat tiettyä aluetta tai aihetta koskevia ohjelmia, ja ne tuovat yli 14 miljardia ecua jäsenvaltioihin vuosina 1994-1999. Monet aloitteet koskevat nimenomaan kauppaa: yhteisön pk-yrityksiä tukeva aloite (erityisesti Espanjan esittämä kansallinen ohjelma sisältää kauppaan ja jakelualaan ja INTERREG suunnattuja erityistoimia) sekä ADAPT, URBAN, LEADER toteutettaessa Toinen esimerkki on uusi Objective 2 -ohjelma (talouden sopeuttaminen taantuvilla teollisuusalueilla) vuosiksi 1997-1999, jossa komissio tarjosi jäsenvaltioille yleiset suuntaviivat ja yksityiskohtaista tietoa siitä, miten vähittäiskauppa pitäisi ottaa huomioon kaupunkiympäristön uudistuspolitiikkaa ja rappeutuneiden alueiden kehittämistä. Korkean työttömyyden ja turvattomuuden vaivaamilla ongelma-alueilla rakennerahastoista voitaisiin myöntää luomiseen, jotka auttavat tukea sellaisten rakenteiden ja yleisten palveluiden lähikauppojen kehittymistä. Rakennusten rappeutuneiden kauppakeskusten uudistaminen voitaisiin myös ottaa huomioon. laaja-alaisempaa entistä ja Koska kauppa osallistuu paikalliseen kehittämiseen, se voi hyödyntää rakennerahastoja oman nykyaikaistumisensa tueksi. On lisättävä liike-elämän johtajien tietoisuutta, jotta heitä voitaisiin valmistaa tuleviin muutoksiin: tekninen apu, "malliyritysten" jne. esittely, pienten yritysten verkostojen ja yhteistyön luominen niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta siten, että mitään muotoa ei pidetä toisia parempana (ostoryhmät, sekä myymälöiden nykyaikaistaminen ja ajan tasalle saattaminen korkealuokkaisen jakelun käsitettä edistäen riippumattoman järjestäytyneen kaupan puitteissa hallittuna. edustusverkostot), vapaaehtoiset ketjut, Lisäksi rakennerahastojen kautta voidaan tukea uuden teknologian käyttöä viestinnän perusrakenteissa ja myyntipisteen hallinnossa sekä koulutusohjelmia, jotka perustuvat innovatiiviseen tukeen ja jotka on sovitettu kauppiaiden tarpeisiin. Sama pätee myös rahoitusteknologiaan. Rahoituksen osalta kaupalliset yritykset voivat tarjota vain vähäiset reaalitakuut, ja investointien edistämiseksi on tuettava rahoitusteknologian menetelmiä, kuten takuurahastojen ja kahdenvälisten varmuusrahastojen kehitystä. EIP on äskettäin päättänyt rahoittaa kauppaa, ja tämä on myönteinen askel edistettäessä 53 kaupan alan pk-yritysten kehitystä. On kuitenkin jäsenvaltioiden tehtävä ehdottaa toimintaohjelmia ja mahdollisesti hyväksyä paikalliset tai alueelliset ehdotukset, joihin kaupan ala sisältyy. /. Koulutustuki Koulutuksen alalla on merkittävä määrä kokeiluhankkeita, jotka ovat saaneet yhteisön tukea Leonardo-ohjelman mukaisesti7, ja ne hyödyttävät välittömästi kaupan ja jakelualan pk-yrityksiä. Ohjelman erityisenä tarkoituksena on rohkaista pienten ja keskisuurten yritysten ja näiden yritysten työntekijöiden osallistumista. Vuonna 1995 annetun ensimmäisen ehdotuspyynnön mukaisesti on aloitettu lukuisia koulutusalan kokeiluhankkeita, joihin osallistuu kaupan ja jakelualan pk-yrityksiä. Esimerkkinä näistä on kansalliset raja ylittävä hanke, jonka avulla pyritään ennakoimaan kaupassa ja jakelualalla tapahtuvien muutosten vaikutusta vähäistä koulutusta vaativia töitä tekeviin työntekijöihin. Toisessa kokeiluhankkeessa pyrittiin kehittämään ammatillisen koulutuksen järjestelmä käsityöläisleipomoalan pk-yritysten johtoa varten. m. Suhteet Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä Euroopan ulkopuolisiin Välimeren alueen kolmansiin maihin Kaupan nykyaikaistaminen Keski- ja Itä-Euroopan maissa (KIEM) on tärkeää näiden maiden taloudellisen yhdentymisen edistämiseksi. Kaupan ja jakelualan komitean ehdotuksesta perustettiin kolme asiantuntijapaneelia vuonna 1995, ja nämä paneelit vierailivat Venäjällä, Ukrainassa ja Unkarissa voidakseen tunnistaa kaupan ja jakelualan keskeisimmät ongelmat näissä maissa ja löytääkseen alueet, joilla ammattilaiset ja ammatilliset yhdistykset voisivat olla avuksi. Uusia työmatkoja on suunniteltu vuodeksi 1996, mahdollisuuksien mukaan Phare-ja Tacis-ohjelman yhteydessä. Tällöin pyritään erityisesti löytämään johdon koulutuksen yhteisrahoitusta ja teknistä apua paikallisiin tarpeisiin sovitettujen logististen jakelurakenteiden kehittämiseksi. Samanlaista menettelyä rannikkovaltioiden jakelujärjestelmien historiallisten siteiden vahvistamiseksi. Tällaiset toimet koulutuksen ja teknisen avun alalla voitaisiin lisätä Barcelonan julistukseen, joka hyväksyttiin 1 7- 18. marraskuuta 1995 pidetyssä Euroopan ja Välimeren maiden konferenssissa. hyödyntää Välimeren voitaisiin 7 EYVLL 340, 29. 12. 94, s. 8. 54 LIITE E - TOIMIELINTEN OSOITTEITA EUROOPAN PARLAMENTTI RueBeliard97-113 B-1047 Bruxelles Kaupan ja jakelualan ryhmä puheenjohtaja: Garosci varapuheenjohtaja: Gasoliba I Böhm Lange Secchi Thyssen puhelin. +32 2 284 2596 (Licandro - pääsihteeri) telekopio: +32 2 284 9036 EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA Rue Ravenstein 2 B-1000 Bruxelles Osasto A: teollisuuden jaos Kaupan alan jäsenet Andrade Folias Frerichs Giesecke Green Regaldo Stöllnberger :>s puhelin: +32 2 546 9598 tai 546 9633 telekopio: +32 2 546 9757 sähköposti: Joao. PereiraDosSantos@Ces. be EUROOPAN UNIONIN ALUEIDEN KOMITEA rue Ravenstein 2 B-1000 Bruxelles puhelin. +32 2 546 2211 telekopio: +32 2 546 2896 56 ISSN 1024-4492 KOM(96) 530 lopullinen ASIAKIRJAT FI 02 10 08 06 Luettelonumero : CB-CO-96-600-FI-C ISBN 92-78-11754-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg &•