title: 385 R 0417 : Commission Regulation (EEC) No 417/85 of 19 December 1984 on the application of Article 85 (3) of the Treaty to categories of specialization agreements(OJ No L 53, 22.2.1985, p. 1).,385 R 0417 : Komission asetus (ETY) N:o 417/85, annettu 19 päivänä joulukuuta 1984, perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta erikoistumissopimusten ryhmiin(EYVL N:o L 53, 22.2.1985, s. 1)(EP. 08/NIDE 01, s. 64).,385 R 0417 : Kommissionens Förordning (EEG) nr 417/85 av den 19 december 1984 om tillämpning av fördragets artikel 85.3 på grupper av specialiseringsavtal(EGT nr L 53, 22.2.1985, s. 1)(SU 8/Vol. 1, s. 64).,385 R 0417 : Kommissionens forordning (EØF) nr. 417/85 af 19. december 1984 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3 på kategorier af specialiseringsaftaler(EFT nr. L 53 af 22.2.1985, s. 1).,385 R 0417 : Reglamento (CEE) N̊ 417/85 de la Comisión de 19 de diciembre de 1984 relativo a la aplicación del apartado 3 del artículo 85 del Tratado a determinadas categorías de acuerdos de especialización(DO n̊ L 53 de 22.2.1985, p. 1)(EE 08, V 2, p. 162).,385 R 0417 : Regolamento (CEE) n. 417/85 della Commissione del 19 dicembre 1984 relativo all'applicazione dell'articolo 85, paragrafo 3, del trattato CEE a categorie di accordi di specializzazione(GU n. L 53 del 22.2.1985, pag. 1).,385 R 0417 : Regulamento (CEE) N̊ 417/85 da Comissão de 19 de Dezembro de 1984 relativo à aplicação do n̊ 3 do artigo 85̊ do Tratado a certas categorias de acordos de especialização(JO n̊ L 53 de 22.2.1985, p. 1)(EE 08 F2, p. 162).,385 R 0417 : Règlement (CEE) n̊ 417/85 de la Commission du 19 décembre 1984 concernant l'application de l'article 85 paragraphe 3 du traité à des catégories d'accords de spécialisation(JO n̊ L 53 du 22.2.1985, p. 1).,385 R 0417 : Verordening (EEG) Nr. 417/85 van de Commissie van 19 december 1984 betreffende de toepassing van artikel 85, lid 3, van het Verdrag op groepen specialisatieovereenkomsten(PB nr. L 53 van 22.2.1985, blz. 1).,385 R 0417 : Verordnung (EWG) Nr. 417/85 der Kommission vom 19. Dezember 1984 über die Anwendung von Artikel 85 Absatz 3 des Vertrages auf Gruppen von Spezialisierungsvereinbarungen(ABl. Nr. L 55 vom 22.2.1985, S. 1).,385 R 0417 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 417/85 της Επιτροπής της 19ης Δεκεμβρίου 1984 σχετικά με την εφαρμογή του άρθρου 85 παράγραφος 3 της συνθήκης σε κατηγορίες συμφωνιών εξειδίκευσης(ΕΕ αριθ. L 53 της 22.2.1985, σ. 1).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
restriction on competition
specialisation agreement


title: Reglamento (CE) nº 2132/96 de la Comisión de 6 de noviembre de 1996 por el que se adoptan para 1997 las medidas destinadas a mejorar la calidad de la producción de aceite de oliva

eurovoc_concepts:
EU Member State
olive oil
olive-growing
product quality
production aid
production improvement

formats: html pdfa1b print


title: A Bizottság 2131/96/EK rendelete (1996. november 6.) a 3072/95/EK tanácsi rendeletnek a rizs importvámja tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról szóló 1503/96/EK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
import licence
product quality
rice
third country

formats: html pdf print

text: 24 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet 31996R2131 L 285/6 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1996. 11. 7. A BIZOTTSÁG 2131/96/EK RENDELETE (1996. november 6. ) a 3072/95/EK tanácsi rendeletnek a rizs importvámja tekintetében történő alkalmazására vonat- kozó részletes szabályokról szóló 1503/96/EK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 1995. december 22-i 3072/95/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) és (4) bekezdésére, mivel az 1503/96/EK bizottsági rendeletben (2) meghatározott importvámok számításával összefüggő adminisztráció egysze- rűsítése érdekében a rizságazatban kéthetente szerdán, valamint március, április, május, június és augusztus utolsó munkanapján importvámokat kell meghatározni az ömlesztett rizs kéthetes időszakon alapuló átlagos reprezentatív CIF-importárainak figyelembevételével; mivel előfordul, hogy a Pakisztánból származó basmati rizs bizonyos fajtájainak, különösen az I. osztályú Kernel Basma- tinak és a Super Basmatinak az ára megközelíti az Indiából származó basmati rizs árát; mivel a pakisztáni hatóságok jelezték, hogy a Közösségbe történő kivitel céljára mintegy 9 000 tonna ilyen minőségű rizs áll rendelkezésre; mivel az 1503/96/EK rendelet I. mellékletében meghatározott eredetiga- zolást mostantól csak ilyen minőségekre adják ki; mivel ennek folytán az így igazolt pakisztáni rizs importvámjának csökken- tését hozzá kell rizs vámcsökkentéséhez; mivel a Bizottság éberen figyeli a piaci folyamatokat, és azok alapján meg is teszi javaslatait a szük- séges módosításokra; igazítani az indiai eredetű basmati immár nem célszerű tonnánként 50 ECU mivel másrészről kedvezményt biztosítani az ilyen eredetigazolással el nem látott pakisztáni rizs számára, hiszen az ilyen típusú rizs átlagos piaci ára általában már nem különbözik lényegesen a meghatározott reprezentatív ártól; mivel az egyszerűsítés érdekében a 2123/95/EK rendelettel (3) módosított, a hosszú szemű aromás basmati rizs behozataláról részletes alkalmazási szóló 3877/86/EGK tanácsi szabályainak megállapításáról 15-i január 81/92/EGK bizottsági rendeletet (4) hatályon kívül kell helyezni, mert a továbbiakban már nincs jogi alapja; mivel azonban a szóló, 1992. rendelet (1) HL L 329. , 1995. 12. 30. , 18. o. (2) HL L 189. , 1996. 7. 30. , 71. o. (3) HL L 212. , 1995. 9. 7. , 8. o. (4) HL L 10. , 1992. 1. 16. , 9. o. fenti rendeletnek az említett rizsfajták eredetigazolásának kiadá- sára vonatkozó rendelkezéseit ebbe a rendeletbe kell belefog- lalni; mivel a behozataliengedély-kérelemnek és a basmati rizsre kiadott behozatali engedélynek tartalmaznia kell bizonyos meghatározott teszik az importált mennyiség ellenőrzését; információkat, amelyek lehetővé mivel a Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az 1503/96/EK rendelet a következőképpen módosul: 1. A 4. cikk (1) bekezdésében: a) az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép: A 3. cikkben említett „(1) termékek importvámját hetente kell kiszámítani, de az értéket a Bizottság állapítja meg az 5. cikkben meghatározott eljárás keretében illetve március, április, május, kéthetente szerdánként, június és augusztus utolsó munkanapján, és az új értéket a megállapítást követő első munkanaptól, illetve a következő hónap első napjától kell alkalmazni. ”; b) a harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „A március, április, május és június utolsó munkanapján esedékes vámmegállapítást a következő hónapra érvényes intervenciós ár alapján kell végrehajtani, az intervenciós árat pedig a 3072/95/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdése értelmében havonta növelni kell. ” 2. A 4. cikk (4) bekezdése hatályát veszti. 3. A rendelet a következő 4a. cikkel egészül ki: „4a. cikk Az ex 1006 20 17 és ex 1006 20 98 KN-kód alá (1) tartozó indiai basmati rizsre és pakisztáni »Kernel Basmati« és »Super Basmati« fajtákra tonnánként 250 ECU import- vámcsökkentés adható. 03/20. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 25 Ez az összeg a piaci fejlemények, különösen az importált mennyiség figyelembevételével felülvizsgálható. – Nedsättning av tull med 250 ecu/ton (Förordning (EG) nr 2131/96). A basmati rizzsel kapcsolatos behozataliengedély- (2) kérelmeknek és behozatali engedélyeknek tartalmazniuk kell a következőket: a) a 8. rovatban a származási ország jelzését és az »igen« szót kereszttel megjelölve; b) a 20. rovatban a következők valamelyikét: – Arroz aromático de la variedad Basmati del código NC 1006 20 17/1006 20 98 – Aromatisk ris af sorten Basmati henhørende under KN-kode 1006 20 17/1006 20 98 – Aromatischer Reis der Sorte Basmati des KN-Codes 1006 20 17/1006 20 98 – Αρωµατικό ρύζι της ποικιλίας Basmati του κωδικού ΣΟ 1006 20 17/1006 20 98 – Aromatic rice of the Basmati variety falling within CN code 1006 20 17/1006 20 98 – Riz aromatique de la variété Basmati du code NC 1006 20 17/1006 20 98 – Riso aromatico della varietà Basmati del codice NC 1006 20 17/1006 20 98 – Aromatische Basmati-rijst van GN-code 1006 20 17/ 1006 20 98 – Arroz aromático da variedade Basmati do código NC 1006 20 17/1006 20 98 – CN-koodiin 1006 20 17/1006 20 98 kuuluvan Basmati-lajikkeen aromaattinen riisi – Aromatiskt ris av sorten Basmati med KN-nummer 1006 20 17/1006 20 98; c) a 24. rovatban a következők valamelyikét: A basmati (3) kérelmekhez csatolni kell a következőket: rizzsel kapcsolatos behozataliengedély- – annak igazolását, hogy a kérelmező olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a rizsszektorban leg- alább 12 hónapja kereskedelmi tevékenységet folytat, és be van jegyezve abban a tagállamban, amelyben a kérelmet benyújtották, – az exportáló országnak a III. mellékletben felsorolt, a Bizottság által elismert illetékes testületei által kiállított termékeredet-igazolást. Az eredetigazolást a II. mellékletben található forma- (4) nyomtatványon kell elkészíteni. A formanyomtatványnak körülbelül 210 × 297 mm-esnek kell lennie. Az eredeti példányt olyan papíron kell elkészí- teni, amely lehetővé teszi a mechanikus vagy kémia hami- sítás felderítését. A formanyomtatványt angol nyelven kell kinyomtatni és kitölteni. Az eredeti példányt és annak másodlatait írógéppel vagy kézzel kell kitölteni. Az utóbbi esetben tintával és nyomta- tott nagybetűkkel kell írni. Minden eredetigazolást a jobb oldalon, a legfelső mezőben elhelyezett sorszámmal kell ellátni. A másolatoknak az eredetivel azonos sorszámot kell viselniük. (5) A behozatali engedélyt kiállító testület az eredetiga- zolás eredeti példányát megtartja, a kérelmezőnek egy máso- latot juttat vissza. – Derecho de aduana reducido de 250 Ecu/t [Regla- mento (CE) n° 2131/96] Az eredetigazolás a kiállítás napjától számítva kilencven napon át marad érvényben. – Told nedsat med 250 ECU/ton (Forordning (EF) nr. 2131/96) – Um 250 Ecu/t ermäßigter Zollsatz (Verordnung (EG) Nr. 2131/96) – Μειωµένος δασµός κατά 250 Ecu ανά τόνο [κανονισµός (ΕΚ) αρι. 2131/96] – Reduced duty by 250 Ecu/t (Regulation (EC) No 2131/96) – Droit réduit de 250 Ecu/t [Règlement (CE) n° 2131/96] – Dazio ridotto di 250 Ecu/t [Regolamento (CE) n. 2131/96] – Douanerecht verminderd met 250 ecu/t (Verordening (EG) nr. 2131/96) – Direito reduzido de 250 Ecu/t [Regulamento (CE) n° 2131/96] – Tulli alennettu 250 eculla tonnilta (Asetus (EY) N:o 2131/96) Az eredetigazolás csak akkor érvényes, ha a mezőket megfe- lelően kitöltötték, és az okmányt a rányomtatott utasítá- soknak megfelelően lepecsételték. A 3719/88/EGK bizottsági (6) rendelet (*) 9. cikkétől eltérve a behozatali engedély által biztosított jogok nem átruházhatóak. A tagállamok telexen vagy faxon eljuttatják a Bizott- (7) sághoz a következő információkat: a) a kiállítás után legfeljebb két munkanappal a basmati rizs mennyiségét, amely tekintetében behozatali engedélyt bocsátottak ki, a kibocsátás dátumát, a KN-kódot, a szár- mazási országot, valamint az engedély birtokosának nevét és címét; b) az engedély visszavonása esetén a visszavonás után legfeljebb két munkanappal a mennyiséget, amelyre vonatkozóan az engedélyt visszavonták, és a visszavont engedély birtokosának nevét és címét; 26 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/20. kötet c) a szabad forgalomba bocsátás hónapját követő hónap utolsó munkanapján a ténylegesen szabad forgalomba bocsátott mennyiséget KN-kódok és származási országok szerinti bontásban. A fenti információkat az egyéb rizságazatbeli behozatalien- gedély-kérelmekre vonatkozó információktól elkülönítetten, de ugyanazon eljárás keretében kell továbbítani. (8) Az 1162/95/EK rendelet 10. cikkétől eltérően az Indi- ából és Pakisztánból származó basmati rizs behozatali enge- délye kapcsán nyújtandó biztosíték tonnánként 275 ECU. (*) HL L 331. , 1988. 12. 2. , 1. o. ” 4. A rendelet a következő III. melléklettel egészül ki: „III. MELLÉKLET A 4a. cikkben említett, az eredetigazolásokat kiállító illetékes testületek: INDIA – Export Inspection Council (Ministry of Commerce, Government of India), – Directorate of Marketing and Inspection and Rural (Ministry of Agriculture Development); PAKISZTÁN – Rice Export Corporation of Pakistan Ltd, Karachi. ” 2. cikk A 81/92/EGK rendelet hatályát veszti. Az egyéb rendeletekben szereplő, a 81/92/EGK rendeletre történő hivatkozásokat az e rendelet megfelelő rendelkezéseire történő hivatkozásként kell figyelembe venni. 3. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő hetedik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 1996. november 27-től kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1996. november 27-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet - SLIM-initiativet

eurovoc_concepts:
administrative formalities
legislation
project of common interest
single market

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 06 11. 1996 KOM(96) 559 endelig udg. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet SLIM-initiativet Kommissionens rapport om SLIM-piiotprojektet (Enklere lovgivning om det indre marked) W HK •WW"1'- i :mmi 'sP ; -»& Igrø-l |!"ww"•,, Ess » iåfø Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet SLiM-initiativet SLJM-initiativet (Simpler Legislation for the Internal Market) blev iværksat i maj 1. 1996. Det fik bred opbakning fra ministrene for det indre marked og tog sigte på at finde frem til, hvordan lovgivningen om det indre marked kan forenkles. Initiativet er et led i Kommissionens tillidspagt for beskæftigelse. Forenklet lovgivning kan bidrage til at opfylde pagtens målsætninger om at styrke erhvervslivets konkurrenceevne og evne ti! at skabe beskæftigelse. Det kan også være medvirkende til at gøre EU's arbejde mere gennemsigtigt og effektivt u6en at bringe den nødvendige beskyttelse af borgerne i fare. Rapporten til Det Europæiske Råds møde i Dublin i december om bedre lovgivning vil indeholde en oversigt over EU's forenklingsinitiativer. Fire eller fem eksperter fra medlemsstaternes myndigheder har i små såkaldte SLIM- team arbejdet sammen med lige så mange repræsentanter for brugerne af lovgivnin gen. Hvert team blev ledet af en formand, der var personligt udpeget af Kommissæren med ansvaret for lovgivningen i de fire sektorer, der var udvalgt i foranstaltningens første fase, nemlig Intrasiat (systemet tii indsamling af interne handelsstatistikker i EU), byggeprodukter, anerkendelse af eksamensbeviser og sektoren for prydplanter. Medlemsstaterne blev opfordret til at fremsætte deres synspunkter skriftligt. Kommis sionens rapport om første fase er vedlagt denne meddelelse. Siil&je^ymenes anbefaling« 2. Arten af SLIM-teamenes anbefalinger og den mulige grad af forenkling eller forbedring varierer fra sektor til sektor. Hvad angår Intrastat, er der anbefalet speci fikke forenklinger, der kan gennemføres på kort. sigt, samt mere gennemgribende alternativer som grundlag for kommende høringer og initiativer. De øvrige team har fremsat forslag eller alternativer, der vil være af stor hjælp for Kommissionen ved fastlæggelsen af, hvilken vej man skal gå. Med hensyn til byggeprodukter kan de muligheder, man har overvejet, bidrage til at åbne en sektor af afgørende betydning, hvor det hidtil ikke har s/æret muligt at få det indre marked til at fungere ordentligt. Hvert SLIM-team pegede på en række måder, hvorpå man kan forenkle eller 3. forbedre lovgivningen. Deres rapporter kan rekvireres. Resultatet for Intrastat afspejler de tilbundsgående undersøgelser, der allerede I) var foretaget. Anbefalingerne omfatter forenkling, eller opgivelse af indsamling, af visse former for oplysninger fra den 1. januar 1998, en betydelig nedskæring i antallet af underrubrikker i nomenklaturen fra de nuværende 10 500 til omkring 6 500-7 000 og en justering af indsamlingssystemet eller indførelse af et nyt for at lette byrderne for virksomhederne. Dette kunne indebære mere brug af stikprøveudtagning, et tovejssy- stem med længere intervaller mellem indsendelser af detaljerede oplysninger og/eller brug af et envejssystem, der kun er baseret på eksportoplysninger, i en række medlemsstater. Kommissionens svar - Der er alierede ved at biive taget skridt til at efterkomme nogle anbefalinger om begrænsede databehov. Kommissionen støtter ideen om at anvende en forenklet nomenklatur, der stadig afspejler de fleste brugerbehov uden at øge Ac^ byrden for virksomheder, der også er involveret i ekstern samhandel. Denne forenk lede nomenklatur må ikke overstige 7 000 rubrikker og skulle kunne tages i brug den 1. januar 1998. Kommissionen er desuden enig med SLIM-teamet om, at de forskellige rammer for indsamling af statistikker bør undersøges. Navnlig skal Kommissionen være rede til at tilpasse lovgivningen, så medlemsstaterne får mulighed for at indføre envejssystemet for interne EU-handelsstatistikker. Kommissionen vil iværksætte en undersøgelse af tovejssystemet og eventuel anvendelse af stikprøver inden 1999. ii) Det team, der beskæftigede sig med byggeprodukter, opstillede tre mulighe der og anførte fordele og ulemper ved hver enkelt. De spændte fra forbedring af Kommissionens og de europæiske standardiseringsorganers arbejdsprocedurer til den radikale foranstaltning at afskaffe den obligatoriske sammenkædning mellem anven delse af byggeproduktsdirektivet og tilstedeværelsen af harmoniserede standarder. Man overvejede også en tredje mulighed i to etaper. Kommissionens svar - Kommissionen vil fremsætte forslag i overensstemmelse med teamets rapport. Den vil følge forslaget om en kombination af kortsigtede foranstalt ninger, der kan forventes at fremskynde gennemførelsen af byggeproduktsdirektivet, og langsigtede foranstaltninger og dermed skabe et nyt grundlag for kommende resultater med hensyn til et fuldstændigt og sammenhængende system for hele byggesektoren. iii) Det team, der beskæftigede sig med eksamensbeviser, gik ind for fastholdelse af sektordirektiver for de individuelle erhverv, hvor de allerede findes. Et flertal foreslog imidlertid, at Kommissionen skal tage spørgsmålet om overførsel af de erhverv, der er omfattet af disse direktiver, til det generelle system for anerkendelse af eksamensbevi ser op til fornyet overvejelse efter gennemgangen i 1999. Teamet foreslog desuden en strømlining af lovgivningen især med hensyn tii drift af de relevante rådgivende udvalg og kriterierne for uddannelse. Kommissionens svar - Kommissionen vil i 1997 fremsætte forslag om strømlining af arbejdet i de rådgivende udvalg og forenkling af opdateringen af listerne over eksa mensbeviser, der anerkendes automatisk. Den vil følge forslaget om indførelse af en mere resultatorienteret indstilling til definitionen af uddannelseskrav i sygeplejerskedi rektivet. Kommissionen vil desuden iværksætte en undersøgelse af den eventuelle overførsel af de pågældende erhverv til det generelle system efter den gennemgang af systemet, der skal finde sted i 1999. iv) Det team, der beskæftiger sig med prydplanter, var meget uenigt om, hvorvidt der skulle være EU-lovgivning på området. Hvis lovgivningen bevares, skal den gøres klarere og enklere. Der bør f. eks. være forskellige former for og grader af kontrol på forskellige trin i produktions-/distributionsprocessen, og listen over de omfattede arter bør fastsættes i det mindste under hensyntagen ti! deres økonomiske betydning, ordningen for import fra tredjelande skal revideres, og der skal gøres en større indsats for at skabe bedre samordning med EU's plantekarantænekontrol. Kommissionens svar - Kommissionen vil fremsætte forslag inden maj 1997. Disse forslag vil tage udgangspunkt i en grundig undersøgelse af de forskellige muligheder, SLIM-teamet har peget på. Evaluering af arbejdsmetoden med SUM-team 4. Den samlede vurdering af SLIM-initiativet er, at det kan virke og allerede har givet resultater. Kommissionen har i første fase af SLIM vist, at den er indstillet på forenkling. Den vil derfor fortsætte projektet og udvide SLIM til andre sektorer i en anden fase. For at muliggøre dette skal Rådet imidlertid vise samme beslutsomhed og J påtage sig sit politiske ansvar. Det skal først og fremmest godkende arbejdsmetoden og give tilsagn om at iværksætte de nødvendige foranstaltninger for at opnå konkrete resultater. Dette indebærer ikke blot imødekommelse af Kommissionens forslag om EU-lovgivningen, men også at medlemsstaterne skal være lige opmærksomme på at forenkle den nationale lovgivning, når det er påkrævet. I lyset af erfaringerne fra den første fase og råd fra medlemsstaterne gennem Det Rådgivende Udvalg for Det Indre Marked vil Kommissionen i samråd med andre passende fora udpege sektorerne for den næste fase. Kommissionen vil formulere hvert SLIM-teams ansvarsområde så tydeligt som muligt, give tilstrækkelig tid til udarbejdelse af rapporter og sikre størst mulig gennemsigtighed i forhold til alle medlemsstater. I den anden fase vil Kommissionen underrette Rådet om opfølgningen i den oprindelige gruppe af sektorer og fremskridtet i den anden gruppe. Yderligere udvidelse vil afhænge af de konkrete resultater, der opnås. Kommissionen understreger, at medlemsstaterne selv må vise, at de tager 6. udfordringen om at forenkle lovgivningen alvorligt. Kommissionens analyse af virknin gen og effektiviteten af det indre marked konkluderede, at afskaffelsen af den "første række" af markedsfragmenterende foranstaltninger har øget vigtigheden af at fjerne de resterende nationale bestemmelser, der hindrer grænseoverskridende transaktioner, og at der endnu ikke er meget, der tyder på, at medlemsstaterne er rede til at over holde den selvdisciplin ved regelfastsættelsen, som de er så overbeviste fortalere for i EU. Kun medlemsstaterne kan tage denne udfordring op, og Kommissionen opfordrer Rådet til at engagere sig fuldt ud i opgaven. AC Kommissionens rapport om SLIM-pilotprojektet (Enklere lovgivning om det indre marked) Jà -2 1. Initiativet imødekom et stigende behov 1. 1. Enklere lovgivning kan forbedre erhvervslivets konkurrenceevne og øge dets muligheder for at skabe beskæftigelse1 og desuden bidrage til at gøre EU's initiativer gennemsigtige og effektive, mens man sikrer en fortsat høj grad af beskyttelse for borgerne. SLIM-initiativet i virksomheder og erhvervskredse for lovgivning, der når sine mål uden at pålægge dem unødige byrder. Rådet godkendte formelt initiativet ved sin resolution af 8. juli om lovgivningsmæssig og administrativ forenkling i det indre marked, og Det Europæiske Råd opfordrede Kommissionen til at aflægge beretning til Rådet om SLIM-projektet ved udgangen af 1996. Initiativet skal ses som et led i EU's bestræbelser for at forbedre erhvervslivets konkurrenceevne og muligheder for at skabe beskæftigelse, hvilket fremgår af, at det indgår i de foranstaltninger, der skal fremme konkurrenceevnen i Kommissionens tillidspagt for beskæftigelse. SLIM-projektet markerer en ny fase i Kommissionens bestræbelser for at 1. 2. forenkle og forbedre lovgivningen med henblik på at lette den byrde, virksomheder og erhverv pålægges i kraft af reglerne om det indre marked, uden at opgive at nå EU's mål2. Det tager udgangspunkt i en ny arbejdsmetode, der samler fire eller fem repræsentanter for de nationale myndigheder og lige så mange repræsentanter for brugerne af lovgivningen i små team. Hvert team ledes af en formand udpeget af den kommissær, der har ansvaret for den pågældende sektor. Disse team blev anmodet om inden for en meget kort frist at fremsætte forslag til forenkling af lovgivningen. Fire områder blev behandlet: Intrastat-systemet til indsamling af statistikker om samhande len i EU, byggevarer, anerkendelse af eksamensbeviser og prydplanter. De enkelte teams konklusioner skulle give Kommissionen mulighed for at afgøre, hvilke yderligere foranstaltninger der er påkrævet. De enkelte team konsulterede de medlemsstater, der ikke var repræsenteret i teamet, og modtog skriftlige kommentarer fra interesserede. 1. 3. Pilotprojektet har givet positive resultater. Kommissionen finder, at i lyset af den begrænsede tid (kun tre til fire arbejdsdage) og de komplekse emner, SLIM-team stod over for, viser resultaterne, at den anvendte fremgangsmåde er god og eventuelt kan udvides til andre lovgivningsområder på visse betingelser, især for at tilskynde til nyskabelse i Europa. Kommissionen vil tage initiativer på alle fire områder. Den understreger imidlertid, at initiativets succes i sidste ende kun kan vurderes på baggrund af Rådets og Parlamentets villighed til at acceptere ændringer for at fremme forenklingen. SLSM-teams arbejdsmetoder 2. 1. Mellem juni og begyndelsen af oktober 1996 mødtes hvert SLIM-team i alt tre elier fire dage. Generelt muliggjorde det begrænsede antal deltagere og deres indgående kendskab tii de pågældende sektorer et uformelt arbejdsklima og en ligefrem meningsudveksling. Hermed kunne idéerne drøftes mere åbent end på mere Jf. Kommissionens meddelelse af 8. maj 1996 om SLIM-pilotprojektet (Simpler Legislation for the Internal Marked) KOM(96) 204 endelig udg. Kommissionens arbejde med forenkling og lignende forhold er blevet behandlet i rapporter til forelæggelse på Det Europæiske Råds møder ved årets udgang i 1993, 1994,1995 og i juni 1996. En rapport om bedre lovgivning vil blive forelagt Det Europæiske Råd på dets møde i Dublin i december 1996. formelle møder. Teamene viste sig i mange tilfælde villige til medtage alternative muligheder for forenkling eller forbedring, som ikke alle medlemmer gik ind for. Dette er afspejlet i rapporterne, der undertiden anfører enkeltpersoners holdning. Møderne blev suppleret med skriftlig kontakt, især i forbindelse med afslutningen af rapporterne. Den afdeling af Kommissionen, der har ansvaret for den pågældende sektor, funge rede i hvert enkelt tilfælde som sekretariat. Teamene konsulterede alle medlemsstater: Intrastatteamet gennem ca. 30 2. 2. individuelle forslagsark, eksamensbevisteamet ved hjælp af et kort høringsdokument, prydplante- og byggeproduktsteamene ved hjælp af en enkel skriftlig opfordring. Mange repræsentative organisationer afgav endvidere skriftlige indlæg3. De skriftlige indlæg var en stor hjælp for teamene, som tog hensyn til dem ved udarbejdelsen af deres rapporter. 3. | Oversigt over resultaterne af pilotprojektet4 3. 1. INTRASTAT 3. 1. 1. Baggrund - Intrastat-systemet blev indført i 1993 for at gøre det muligt at udarbejde statistikker om samhandelen i EU i mangel på de oplysninger, der tidligere blev indsamlet ved grænserne. Oplysningerne er indsamlet fra ca. 430 000 virksomhe der (ca. 2/3 af alle virksomheder er fritaget). 3. 1. 2. Problemer - Systemet er dyrt for både virksomhederne og myndighederne. Statistikkerne på EU-plan er ikke tilstrækkeligt gode og foreligger for sent. Man har forsøgt at løse disse problemer, men alle forslag om forenkling kommer i konflikt med virksomhedernes ønske om slippe for at skulle rapportere og brugernes krav om detaljerede oplysninger. 3. 1. 3. Hovedpunkter i SLIM-teamets rapport - Forenklingsforslagene tager sigte på at: • begrænse datakravene til det minimale for at udarbejde samhandelsstati stikker i EU • anvende en forenklet varenomenklatur, der dækker de fleste brugeres • behov tilpasse indsamlingssystemet eller indføre et nyt for at lette byrderne for virksomhederne • støtte foranstaltninger til fremme af et revideret system. SLIM-teamet anbefaler, at en række dataelementer efter den 1. januar 1998 enten forenkles eller ikke længere indsamles, især elementer af begrænset interesse. Dette skal meddeles virksomhederne som en samlet pakke for at mindske tilpasningsom kostningerne. SLIM-teamet anbefaler desuden en betydelig nedskæring i antallet af underpositioner i nomenklaturen. På grundlag af det harmoniserede systems sekscifrede niveau kunne man tilføje en række underpositioner fra den eksisterende kombinerede nomenklatur En liste over de modtagne bidrag er vedlagt de enkelte teams rapporter. Kommissionen har udarbejdet denne oversigt over de emner, de enkelte SLIM-team stod over for, og de anbefalinger eller alternative muligheder, de nåede frem til. Se endvidere bilag 1. Det er imidlertid afgørende for en fuld forståelse af teamenes arbejde og navnlig en forståelse af de tilgrundliggende argumenter og teamets medlemmers forskellige grader af tilslutning til anbefalingerne og de alterna tive muligheder at konsultere de individuelle rapporter, som kan rekvireres hos Kommissionen. (KN). Dermed ville antallet af varekoder blive begrænset fra 10 500 til ca. 6 500-7 000. Der skal nedsættes et fælles udvalg til at vurdere berettigelsen af disse supplerende underpositioner. Den nye nomenklatur, HS6+, bliver frivillig for rapportørerne, der fortsat kan benytte KN. De detaljerede resultater om samhandelen mellem medlems staterne vil imidlertid blive forelagt på grundlag af HS6+'s detaljerede niveau. Hvad angår indsamlingssystemer, støtter SLIM-teamet idéen om at indføre systemer, der omfatter færre virksomheder eller på anden måde indebærer en betydelig nedskæring af den samlede rapporteringsforpligtelse for virksomhederne og stadig giver statistikker af en acceptabel kvalitet. Man har overvejet fire rammer for indsam ling af statistikker, hvoraf nogle kunne kombineres. Disse idéer kræver imidlertid nærmere undersøgelser, inden der kan fremsættes forslag. Forenkiingsinitaitiverne bør ledsages af fortsat modernisering af systemerne til dataindsamling og -behandling og af underretning af dataleverandørerne om statistiske resultater. EDICOM-projektets der fremmer brug af elektronisk dataoverførsel og edb inden for statistik, vil bidrage til disse aktiviteter, og fortsættelsen af projektet bør godkendes uden yderligere forsinkelse. 3. 1. 4. Kommissionens svar - Kommissionen har allerede taget skridt til at gennemføre nogle af anbefalingerne om begrænsede datakrav. Den støtter idéen om at bruge en forenklet nomenklatur, der stadig svarer til de fleste brugerbehov uden at øge byrden for virksomheder, der også beskæftiger sig med ekstern samhandel. Den forenklede nomenklatur bør være på højst 7 000 positioner og skulle kunne tages i brug den 1. januar 1998. Den er desuden enig med SLIM-teamet om, at de forskellige rammer for indsamling af oplysninger skal undersøges. Den skal navnlig være klar til at tilpasse lovgivningen for at give medlemsstaterne mulighed for at indføre envejssystemet for handelsstatistikker internt i EU og vil iværksætte undersøgelser af tovejssystemet og eventuel udtagelse af stikprøver, der skal være afsluttet inden udgangen af 1999. 3. 2. BYGGEVARER 3. 2. 1. Baggrund - Byggesektoren tegner sig for 9% af EU's bnp og omfatter 2 mio. virksomheder. EU-lovgivningen om byggevarer er enestående, idet alle byggevarer reguleres gennem et enkelt direktiv, nr. 89/109 af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggeva rer5. 3. 2. 2. Problemer - Man var fra starten klar over, at det var meget ambitiøst at regulere en så stor sektor af økonomien gennem et enkelt direktiv, og gennemførelsen har hidtil været utilfredsstillende. For at det indre marked kan fungere, fastsætter dette direktiv krav om vedtagelse af tekniske specifikationer, enten harmoniserede standar der, europæisk teknisk godkendelse eller nationale tekniske specifikationer. Otte år efter vedtagelsen af direktivet foreligger ingen af disse specifikationer, og det indre marked i denne sektor er stadig ikke en realitet. 3. 2. 3. Nøglepunkter i SLIM-teamets rapport - SLIM-teamet opstiller tre valgmulighe der: • Forbedring af Kommissionens og de europæiske standardiseringsorganers arbejdsprocedurer med henblik på at fastsætte tekniske specifikationer, især hvad angår harmoniserede standarder. Denne mulighed, der ikke kræver 5 EFT L 40 af 11. 2. 1989, s. 12. ændring af direktivet, tager sigte på at forbedre gennemførelsesprocedu- rerne på kort sigt. • Afskaffelse af den obligatoriske sammenkædning af anvendelse af direktivet og tilstedeværelsen af tekniske specifikationer. Hermed ville erhvervslivet kunne begynde af markedsføre produkter med EF-mærkningen på grundlag af uafhængig certificering uden henvisning til harmoniserede standarder, som i andre "ny fremgangsmåde'-direktiver. • En valgmulighed i to trin: Forbedring af arbejdsprocedurerne som foreslået ovenfor med øjeblikkelig virkning og parallelt hermed udvikling af et initiativ for at tilnærme de nationale regler om anlægsarbejder til hinanden. (Et samlet system af fælles standarder for varer ville være lettere at opretholde med fælles regler om anlægsarbejder). I lyset af de hidtidige erfaringer kunne situationen tages op til fornyet overvejelse med henblik på at afstemme direktivet med principperne i den nye fremgangsmåde eller at ophæve det. SLIM-teamet påpeger, at den første valgmulighed udmærker sig ved at kunne gennemføres umiddelbart. Fordelen ved den anden valgmulighed er, at den med hensyn til standarder vil genindføre uafhængig støtte til regulering som omhandlet i den nye fremgangsmåde. De bemærker imidlertid, at der i branchen er meget begrænset tillid til et system baseret på direkte overholdelse af væsentlige krav. Ved at indlede proceduren for en formel ændring af direktivet risikerer man desuden at genåbne diskussionen af teksten ud over de oprindelige intentioner, hvilket kunne føre til en periode med retlig usikkerhed. Endelig påpeges det, at den tredje valgmulighed indebærer en løsning med kortsigtede foranstaltninger, der må formodes at sætte gang i gennemførelsen af direktivet, og som samtidig kan danne et nyt grundlag for en kommende udarbejdelse af et fuldstændigt og altomfattende system for hele bygge sektoren. SLIM-teamet bemærker, at den forenkling af procedurerne, SLIM tager sigte på, og den deraf følgende begrænsede byrde for erhvervslivet, nok er mere udtalt i anden og tredje valgmulighed. 3. 2. 3. Kommissionens svar - Kommissionen vi! fremsætte forslag i overensstemmelse med teamets rapport. Den vil følge forslaget om at kombinere kortfristede foranstalt ninger, der må formodes at fremskynde gennemførelsen af byggevaredirektivet, og mere langfristede foranstaltninger, der kan danne et nyt grundlag for en kommende udarbejdelse af et fuldstændigt og altomfattende system for hele byggesektoren. 3. 3. ANERKENDELSE AF EKSAMENSBEVISER 3. 3. 1. Baggrund - Der blev vedtaget syv sektordirektiver mellem 1975 og 1985 om læger, sygeplejersker med ansvar for almen sygepleje, dyrlæger, tandlæger, jorde mødre, arkitekter og farmaceuter. Med undtagelse af direktivet om arkitekter fastsætter disse direktiver fælles mindstenormer for uddannelse i det pågældende erhverv og indeholder lister over nationale eksamensbeviser, der kræver overholdelse af disse fælles normer, og som derfor automatisk anerkendes gensidigt. For arkitekter fastsæt ter direktivet visse kriterier, der skal opfyldes, for at et eksamensbevis kan anerkendes gensidigt. Medlemsstaterne kan dog fortsat udstede eksamensbeviser inden for arkitektur, der ikke kræver opfyldelse af kriterierne og dermed falder uden for anven delsesområdet af anerkendelse i henhold til direktivet. 3. 3. 2. Problemer - Sektorfremgangsmåden, der giver uddannelse en vis europæisk profil, tvang mange medlemsstater til at ændre deres lovgivning om adgang til de pågældende erhverv, og i visse tilfælde (f. eks. tandlæger i Italien og Østrig) måtte man indføre erhverv, der ikke tidligere fandtes. Sektordirektiverne kan også forhindre reformer på nationalt plan, når de påtænkte regler vil gøre de nationale regler uforene lige med det pågældende direktiv. Det var en af grundene til, at EF indførte den nye fremgangsmåde ved anerkendelse af eksamensbeviser - det generelle system - der overlader det til medlemsstaterne at fastlægge et passende niveau og en passende uddannelsesstruktur samt behovet for regulering. Det generelle system tilbyder imidlertid ikke den vandrende arbejdstager automatisk anerkendelse. i modsætning til sektordirektiverne Desuden førte behovet for at føre tilsyn med de fastsatte fælles uddannelsesregler til opretteise af et rådgivende udvalg for hvert sektordirektiv. Disse udvalg, der i øjeblikket består af 45 medlemmer, giver Kommissionen en betydelig administrativ byrde. De afgiver anbefalinger og udtalelser til medlemsstaterne og rådgiver desuden Kommissi onen om, hvorvidt der er behov for ændringer af direktiverne. I praksis er kun få af deres anbefalinger blevet godkendt af medlemsstaterne. 3. 3. 3. Nøglepunkter fra SLiM-teamets rapport - SLIM-teamet gik ind for opretholdelse af sektordirektiver inden for enkelte erhverv, hvor de allerede findes. Et flertal foreslog imidlertid, at Kommissionen skulle tage spørgsmålet om overgang til et generelt system efter revisionen i 1999 op tii fornyet overvejelse. De mente, at formuleringen af uddannelsesbestemmelserne i sektordirektiverne skulle revurderes med henblik på overgang til kompetencebaserede kriterier, der lægger større vægt på resultatet af uddannelsen end på strenge regler om dens indhold. Teamet foreslog desuden alternative muligheder for at begrænse den administrative byrde og driftsomkostnin gerne til systemet, der i øjeblikket er på 1,5 mio. ECU om året, ved at strømline de rådgivende udvalg. 3. 3. 4. Kommissionens svar - Kommissionen vil i 1997 fremsætte forslag om at strømline arbejdet i de rådgivende udvalg og forenkle ajourføringen af fortegnelsen over eksamensbeviser, der anerkendes automatisk. Den vil følge forslaget om en mere resultatorienteret fremgangsmåde ved fastsættelsen af uddannelseskrav i forbindelse med gennemgangen af uddannelseskravene i sygeplejerskedirektivet. Den vil desuden foretage en undersøgelse af mulighederne for overførsel af erhvervene til det generelle system efter revisionen i 1999. 3. 4. PRYDPLANTER 3. 4. 1. Baggrund - EU-reglerne for markedsføring af prydplanter og formeringsmateri ale til prydplanter fremgår af direktiv 91/682/EØF og gennemførelsesforanstaltningerne hertil. Direktivet fastsætter mindstekrav til kvalitet og vilkår på EU-plan og beskriver de tilhørende akkrediteringsordninger og dokumentationskrav. 3. 4. 2. Problemer - På grund af den forhastede vedtagelse i slutningen af 1991 er der en række inkonsekvente passager i teksten, der har voldt medlemsstaterne fortolk- ningsmæssige problemer ved gennemførelsen af lovgivningen. Desuden har flere medlemsstater anmodet Kommissionen om at revidere direktivet på forskellige områder, da dets anvendelsesområde og omfanget af nogle af dets undtagelser er uklare, i et forsøg på at løse disse problemer udsendte Kommissionen i 1994 en fortolkende meddelelse til medlemsstaterne om de bestemmelser, der havde voldt størst vanskeligheder. Dette var imidlertid ikke nok til at sikre en hurtig og ensartet gennemførelse i medlemsstaterne. På grund af ovennævnte vanskeligheder har Kommissionen endelig ikke været i stand til at udvikle yderligere gennemførelsesfor anstaltninger, som direktivet foreskriver. 7- 3. 4. 3. Nøglepunkter fra SLIM-teamets rapport - Nogle af medlemmerne af SLIM- teamet - som selv var kommercielle planteavlere - nærede alvorlig tvivl om behovet for EU-foranstaltninger i denne sektor, men der var bred enighed om, at direktivet kunne ændres og gøres klarere og dermed lette den administrative byrde for såvel leverandø rer som medlemsstaternes myndigheder. Teamet anbefalede, at direktivets anvendel sesområde - altså hvem, der er reguleret af det - blev afklaret, og at der skulle være tale om forskellige former for og grader af kontrol på forskellige trin i produkîions- /distributionsprocessen. Fortegnelsen over de omfattede arter bør udarbejdes på grundlag af deres økonomiske betydning, og medlemsstaterne bør have mulighed for at blive fritaget for at oprette infrastrukturer for arter, de ikke normalt producerer eller markedsfører. Reglerne for sortsbetegnelser ved markedsføring af formeringsmateriale skal redigeres og gøres klarere, og gennemførelsesdirektiv 93/78/EØF skal ophæves. Der skal gøres en indsats for at sikre større samordning mellem prydplantedirektivet og plantesundhedsdirektivet, og idéen om ligestilling for tredjelande skal tages op til overvejelse. 3. 4. 4. Kommissionens svar - Kommissionen vil fremsætte forslag inden maj 1997. Disse forslag vil tage udgangspunkt i en grundig analyse af de forskellige valgmulighe der, SLIM-teamet opstiller. 4. | Behovet for nationale initiativer om forenkling og forbedring Det var SLIM-teamenes generelle erfaring under pilotprojektet, at de ikke inden for den afsatte tid kunne tage stilling til behovet for forenkling på nationalt plan (selv om de nationale Intrastat-systemer allerede tidligere var blevet evalueret på grundlag af et detaljeret spørgeskema). De erkendte imidlertid vigtigheden af dette aspekt af problemet: eksamensbevisteamet anbefalede f. eks. , at "de administrative og retlige formaliteter, nogle medlemsstater anvender til at sløre anerkendelsesproceduren, bør undersøges nærmere med henblik på at afskaffe disse formaliteter eller at forenkle og klarlægge dem". Hermed understreges den opfattelse, som repræsentanter for erhvervslivet i EU ofte har givet udtryk for, nemlig at lovgivningsbyrden vejer tungere i medlemsstaterne end på EU-plan. Kommissionen bestræber sig fortsat for at forenkle EU-lovgivningen, men der er også behov for initiativer i medlemsstaterne. I overens stemmelse med Rådets resolution af 8. juli om lovgivningsmæssig og administrativ forenkling i det indre marked, vil Kommissionen fremme meningsudvekslingen med Det Rådgivende Udvalg for Det Indre Marked om sådanne nationale initiativer. BILAG 1A - INTRASTAT - Resumé af SLIM-teamets anbefalinger BEGRÆNSEDE ELLER FORENKLEDE DATABEHOV Afskaffelse af kravet om at indgive visse former for oplysninger, f. eks. netto mængden for visse produkter, transportform og visse data, der i øjeblikket indsamles frivilligt af medlemsstaterne (f. eks. laste- og lossehavn, oprindelses- og bestemmel sessted osv), overgang til mere erhvervsvenlige måder at indgive visse former for oplysninger på og en forlængelse af fristen for rapportering til Intrastat. NOMENKLATUR SLIM-teamet foreslår indførelse af det harmoniserede System 6+ som varenomenkla tur i Intrastat og understreger behovet for en betydelig nedskæring af den nuvæ rende varenomenkiatur med tilføjelse af et begrænset antal underpositioner for at dække specifikke brugerbehov. Hermed vil antallet af underpositioner blive begrænset fra de nuværende 10 500 til 6 500-7 000. Udvælgelsen af de supple rende underpositioner skal foretages af et fælles udvalg med repræsentanter for sektorsammensiutninger, medlemsstaterne og Kommissionens tjenestegrene. Rapportørerne vil frit kunne vælge, om de vil bruge HS6+ eller fortsætte med KN. De detaljerede resultater om samhandelen mellem medlemsstaterne vil dog kun blive udarbejdet efter HS6+. HS6+-nomenklaturen vii desuden muliggøre sammenligninger med eksterne samhandelsstatistikker og vil omfatte anbefalinger til internationale samhandelsstatistikker. SLIM-teamet anbefaler endvidere at begrænse antallet af ajourføringer for af sikre stabiliteten, SLIM-teamet så ikke nogen særlig fordel i at indføre sektorbestemte eller branchedefi- nerede grænseværdier og påpegede, at en enkelt EU-grænseværdi ville skabe problemer på grund af de forskellige økonomiske forhold og erhvervsstrukturer i medlemsstaterne. Man kunne dog forestille sig en vis forbedring ved at tillade, at virksomheder, der ligger lige over grænseværdien, rapporterer mindre hyppigt. Man kunne forestille sig et tovejssystem, hvor man kun indsamler de oplysninger, der skal bruges til handelsbalancen og de vigtigste indikatorer for handelsbalancen, hver måned, mens de mere detaljerede oplysninger kun indsamles kvartalsvis eller endnu sjældnere. SLIM-teamet anbefaler en undersøgelse af, hvordan et sådant system kan lette byrden for virksomhederne, og af de tekniske gennemførelsesmuligheder. Stikprøver kunne bruges til indsamling af samlede handelstal og kombineres med de andre skitserede muligheder. Et envejssystem udelukkende baseret på eksportoplysninger kunne nedbringe antallet af virksomheder, der skal indgive oplysninger fra de nuværende 430 000 til mellem 200 000 og 300 000. Denne radikale løsning ville føre til en markant lettelse af byrderne og samtidig gøre det muligt at bevare de nuværende dataelementer, hvilket er en fordel for brugerne af statistikkerne. Envejssystemet kunne kombineres med f. eks. tovejssystemet og begrænses til de detaljerede oplysninger, mens de samlede tal stadig indsamles gennem et tovejssystem. Hvis undersøgelserne peger i den retning, kunne man forestille sig, at EU-lovgivningen skulle tilpasses for at åbne mulighed for at anvende et sådant system i blot en gruppe af medlemsstater. STØTTEFORANSTALTNINGER Øget brug af elektroniske indsamlingssystemer bør fremmes aktivt (vedtagelse af forslaget om at fortsætte EDICOM ville være et væsentligt bidrag). Administrationen bør bistå rapportørerne med så meget hjælp og vejledning som muligt. Rapportø rerne bør få de statistiske resultater af deres rapporter tilsendt for at styrke deres interesse i sagen og øge virksomhedernes motivation for at overholde de statistiske krav. 10 BILAG 1B - BYGGEVARER - Resumé af SLIM-teamets anbefalinger FORBEDRING AF ARBEJDSPROCEDURERNE Blandt de påtænkte forbedringer kan nævnes forenkling af de standardiseringman dater, Kommissionen giver standardiseringsorganerne, En løsning kunne være at strukturere mandaterne sådan, at de detaljerede tekniske elementer, der i øjeblikket indgår i nogle mandater, kunne varetages af standardiseringseksperter. En sådan forenkling er kun mulig gennem en styrkelse af Det Europæiske Standardiserings råds (CEN) mulighed for at koordinere sit arbejde og tekniske spørgsmål. En forenkling af mandaterne vil medføre en fremskyndelse af procedurerne til udste delse af mandater og udarbejdelse af standarder, idet de relevante udvalg vil blive hørt hurtigere. Indføreise af europæiske prøvemetodestandarder bør også prioriteres højt. En foreløbig vejledende offentliggørelse af de europæiske standarder for prøvemetoder, der er vedtaget, og som indgår i de kommende harmoniserede standarder, gør på den ene side fremskridtet med europæisk standardisering mere synlig, og giver på den anden side erhvervslivet mulighed for at begynde at udnytte resultaterne af de anstrengelser, de har gjort sig ved at deltage i standardiseringsar bejdet. TILPASNING AF DIREKTIVET TIL KRITERIERNE DIREKT8VERNE I "NY FREMGANGSMADE"- For at nå dette mål skai der ændres ved to specifikke forhold i direktivets hovedkrav: for det første skal de tekniske specifikationers status ændres, hvorved de vil miste deres rolle som eneste grundlag for EF-mærkningen, og for det andet skal basisdo kumenter og muligvis andre tekniske aspekter af mandatet, der omhandler karakteri stika i standardiseringsmandatet, gives ligeværdig status af væsentlige krav. Hermed vil erhvervslivet få mulighed for at markedsføre deres varer med EF-mærket, erklære, at de overholder standarderne eller de dele af standarderne, der allerede er offentliggjort, og for karakteristika, der endnu ikke er standardiseret, at de overholder de væsentlige krav. Denne mulighed vi! til sidst gøre det nødvendigt at tilføje nye elementer inden for nogle aspekter af basisdokumenterne: en samlet beslutning om attestering af overens stemmelse, der omfatter den påtænkte brug af alle de 40 produktkategorier, der omhandles i byggevaredirektivet, og vedtagelse og offentliggørelse som harmonise rede standarder af de dele af standarder, der er anmodet om i mandater, som CEN kan udstede. En sådan offentliggørelse vil gøre det muligt for erhvervslivet at benytte EF-mærket og kombinere overholdeise af europæiske standarder og direkte overens stemmelse med væsentlige krav med hensyn til karakteristika, der endnu ikke er udarbejdet standarder for. Endelig vil denne valgmulighed samtidig tillade en nyvurdering af byggevaredirekti- vets anvendelsesområde med henblik på at undersøge, om det er muligt at udelukke visse produkter, der allerede i det store og hele er dækket af andre direktiver. EN VALGMULIGHED I TO TRIN Gennem udviklingen af Eurocodes og fælles regler for brandsikring er der god mulighed for, at retsgrundlaget for anlægsarbejder i fremtiden i en vis udstrækning vil kunne harmoniseres i medlemsstaterne. Dette afhænger af muligheden for at omdanne de Eurocodes, der er præstandarder (ENV), til europæiske standarder (EN). Det kræver desuden mulighed for i praksis at bruge Eurocodes i deres nuværende form i forbindelse med anlægsarbejder og ingeniøropgaver. Vedtagelse af europæiske -11 systemer til produktklassifikation i forhold til risikoen for reaktion ved brand og brandmodstandsdygtighed kunne desuden anvendes som grundlag for fælles regler for bygningsværker og medvirke til udarbejdelse af fælles standarder for produkter. Imidlertid vil udviklingen heraf kræve både tid og udarbejdelse af prøvestandarder. Der er derfor mulighed for, at de grundlæggende regler for bygningsværker kunne få et fælles grundlag for medlemsstaterne, hvilket vil åbne mulighed for den valgmulighed i to trin, der er omtalt i punkt 3. 2. 3, tredje led. - 1 2- BILAG 1C - ANERKENDELSE AF EKSAMENSBEVISER - Resumé af SLIM-teamets anbefalinger GENERELT De sektordirektiver, teamet har undersøgt, bør bevares, men forvaltningen af de rådgivende udvalg under direktiverne bør forbedres og forenkles. ANERKiNPELSgSASEEKIEB Sektordirektiverne giver vandrende arbejdstagere større retssikkerhed end det generelle system og er lettere at administrere for medlemsstaternes myndigheder. Selv om det generelle system indebærer mere arbejde for de nationale myndigheder i de enkelte sager, er det imidlertid mere effektivt, når myndighederne har opbygget erfaring med at behandle anmodninger om anerkendelse. Et flertal i teamet mente, at Kommissionen skulle genoverveje spørgsmålet om en overførsel af erhvervene til det generelle system efter revisionen af direktiv 92/51 i 1999. Teamet gav udtryk for sin bekymring over. at de enkle anerkendelsesprocedurer i sektordirektiverne ofte kompliceres af yderligere administrative og retlige krav i medlemsstaterne, som er tidskrævende, dyre og forvirrende for den vandrende arbejdstager. Disse krav bør gennemgås med henblik på afskaffelse eller forenkling og afklaring. UPPANN5LSE Direktiverne har ydet et positivt bidrag til uddannelse, men fremgangsmåden med opstilling af mindstekrav i form af detaljerede Sister over fag fandt nogle medlemmer af teamet forældet. Teamet mente, at man skulle se på formuleringen af uddannelses bestemmelserne i sektordirektiverne og forsøge at gå over til kompetencebaserede kriterier, der lægger større vægt på resultatet af uddannelsen end på strenge regier for indholdet. ARBEJDET I DE RÅDGIVENDE UDVALG Metoden ved udpegelse af rådgivende udvalg bør forenkles: udpegelsen bør ikke foretages af Rådet, men af de enkelte medlemsstater, der underretter Kommissionen herom. Den. nuværende embedsperiode på tre år bør forlænges for at give øget kontinuitet. Sammensætningen af de rådgivende udvalg (i øjeblikket 45 medlem mer, der kan blive udvidet til 75 efter næste udpegelsesrunde) bør tages op til overvejelse. Endelig foreslår teamet at forbedre arbejdsmetoderne i udvalgene. - 1 3- BILAG 1D - PRYDPLANTER- Resumé af SLIM-teamets anbefalinger BEHOVET FOR DIREKTIVET Der var meget delte opfattelser i teamet af behovet for direktivet. Nogle medlem mer mente, at direktivet var påkrævet for at sikre den frie bevægelighed og mini- mumskvalitetsstandarder i hele EU. Andre mente afgjort, at markedskræfterne og den almindelige forbrugerbeskyttelse eller private kontraktret var tilstrækkelige. Disse medlemmer ville højst gå ind for en frivillig ordning, der ville give de producenter, der valgte denne løsning, ret ti! at bruge EF-kva!itetsmærket på deres varer. Der var dog bred enighed om, at hvis direktivet bevares, bør den administrative byrde mindskes som beskrevet nedenfor. HVEM SKAL KONTROLLERES AF LOVGIVNINGEN? Der bør være forskellige former og grader af kontrol på forskellige trin i produk- tions-/distributionsprocessen afhængigt af leverandørens formodede mulighed for at påvirke varens kvalitet. Hvis man følger denne fremgangsmåde, skal definitionen af "leverandør" ændres. ARTSFORTEGNELSER Artsfortegnelserne bør fastsættes på grundlag af deres økonomiske betydning, og medlemsstaterne skal gennem en EU-procedure have mulighed for at blive fritaget for at oprette en kontrolinfrastruktur for arter, der ikke normalt dyrkes på deres område. Hvad frø angår, bør tidsplanen i artikei 4 tages op til fornyet overvejelse i lyset af Rådets erklæring i mødeprotokollen ved vedtagelsen, om at frø kun ville blive medtaget, hvis der var en meningsfuld forbindeise mellem deres kvalitet og kvaliteten af andet formeringsmateriale, der udvindes af dem. SORTSAUTENTICITET I artikel 9 i direktiv 91/682/EØF forestiller man sig, at formeringsmateriale skal markedsføres med angivelse af, hvilken sort eller plantegruppe det tilhører. Teamet var uenigt om, hvorvidt artikel 9 bør bibeholdes. Nogle var varme fortalere for at beholde artikel 9 (omredigeret for at blive klarere) og betragtede den som afgørende for forbrugerbeskyttelse og som grundlag for etikettering. Andre var ikke stemt for at bevare den, men mente, at hvis man beholdt den, skulle den blot forenkles for at tvinge leverandøren til at levere arter, der svarer til deres betegnelse og type. Med hensyn til direktiv 93/78/EØF (gennemførelsesforanstaltningen i artikel 9) var der et klart flertal for fuldstændig ophævelse. Det var for præskriptivt og omtalen i artikel 9 af "godkendte internationale retningslinjer" blev betragtet som tilstrækkelig. SAMMENHÆNG MED DIREKTIV 77/93/EØF (PLANTESUNDHED) Selv om der ikke var tale om uforenelighed mellem lignende bestemmelser i de to direktiver og faktisk et betydeligt sammenfald, bør der gøres yderligere anstrengel ser for at sikre sammenhæng, dog bør det erkendes, at målet med de to direktiver ikke er det samme. LIGESTILLING FOR TREDJELANDE Direktivets bestemmelser om ligestilling for import fra tredjelande bør revideres. FINANSIERINGSOVERSIGT FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Pilotprojektet om enklere lovgivning om det indre marked (Simpler Legislation for the Internal Market: SLIM) (iværksat gennem oprettelse af fire arbejdsgrupper, såkaldte "SLIM-teams"). 2. BUDGETPOST A 250: Møder og indkaldelser. 3. RETSGRUNDLAG Traktatens artikel 3, litra c), 7 A og 100 A. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Formål Pilotprojektet, der løb fra juni til november 1996, førte til konkrete forslag til, hvordan lovgivningen inden for fire målområder kan forenkles. Det drejer sig om Intrastat, byggeprodukter, gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og prydplanter. Der er nu stillet forslag om at udvide foranstaltningen til andre forbedre erhvervslivets sektorer. Formålet med denne konkurrenceevne og dets evne til at skabe beskæftigelse ved at sikre, at unødigt komplicerede regler på EU-plan eller ikke hæmmer virksomhedernes muligheder for at tage effektivt del i det indre marked. i medlemsstaterne forenkling er at 4. 2 Varighed Den næste fase vil blive gennemført i 1997, og der vil muligvis blive tale om yderligere faser i de kommende år. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 5. 1 5. 2 5. 3 Ikke-obligatoriske udgifter Opdelte bevillinger Indtægtstype: ikke relevant. •^ 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 6. 1 Udgifternes art Mødeudgifter 6 endagesmøder pr. team i Bruxelles. for ca. 40 medlemmer af SLIM-teams (10 pr. team): 6. 2 Indtægter Pilotprojektet finansieres 100% af EU's budget. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER FOR DRIFTSBEVILLINGERNE Ingen. 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Ikke relevant (med undtagelse af kontrol af udgifter i forbindelse med deltagelse i møder). 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Pilotprojektet tog sigte på at fremsætte konkrete forslag til, hvordan lovgivningen inden for fire målområder kan forenkles. De forslag til forenkling, SLIM-teams er nået frem til, sætter pilotprojektet i et gunstigt lys på nuværende tidspunkt. De kommende SLIM-rapporter vil omfatte ikke blot de sektorer, der indgik i hver fase, men desuden en vurdering af fremskridtet med den forenkling af lovgivningen, der blev påbegyndt tidligere. Målgruppe: Pilotprojektet er rettet mod det behov, virksomheder og erhvervsfolk i hele EU har for klare, enkle og forholdsmæssige regler, der tillader dem at udøve deres rettigheder i det indre marked uden unødige restriktioner eller udgifter. Små og mellemstore virksomheder er særlig ramt af godkendelses- omkostninger. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen 9. 2. 1 Behovet for EU-støtte SLIM skal få det indre marked til at fungere bedre ved at forenkle og forbedre nogle af de gældende regler. De forventede økonomiske fordele ved en sådan forenkling er mere end begrundelse nok for den påtænkte anvendelse. Foranstaltningen skal ses i lyset af Kommissionens andre aktiviteter vedrørende forenkling og kodificering af lovgivningen (se rapporten til Det Europæiske Råd i december 1995, "Better Law-Making"). h 9. 2. 2 Valg af støtteform At man har valgt at bruge SLiM-teams, der bringer Kommissionen, et lille antal medlemsstater og repræsentanter for dem, der er berørt af lovgivningen, sammen i små arbejdsgrupper, skyldes behovet for en drøftelse af de forskellige synsvinkler hos dem, der håndhæver lovgivningen, og dem, der berørt af den. Man har valgt at anvende små teams for at fremme en reel meningsudveksling, hvilket kan være vanskeligere i større og mere formelle grupper, og åbne mulighed for hurtige resultater. 9. 2. 3 Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne få indflydelse på de konkrete resultater af foranstaltningen Gruppernes størrelse, valget af medlemmer og sektorer samt den fastsatte frist kan alle få indflydelse på udfaldet. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 9. 3. 1. Resultatindikatorer Se punkt 9. 3. 2. 9. 3. 2 Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? I forbindeise med pilotprojektet blev en gruppe kommissærer regelmæssigt underrettet om projektets udvikling, og Kommissionen vil muligvis vælge at fortsætte dette arrangement. Det Rådgivende Udvalg for Det Indre Marked og sektorkomitéerne vil ligeledes blive underrettet om udviklingen. Internt i Kommissionen vil de tjenestegrene, der er ansvarlige for de forskellige SLIM-teams, og andre interesserede tjenestegrene mødes for at analysere udviklingen og udveksle erfaringer med gennemførelsen af foranstaltningen. Rådet (det indre marked) vil få forelagt rapporter, og Det Europæiske Råd vil desuden blive underrettet om resultaterne. 9. 3. 3 Vurdering af resultaterne Som nævnt vil resultaterne fremgå af rapporter til Rådet. Det springende punkt ved evalueringen af foranstaltningen er, i hvilken grad man kan nå frem til konkrete anbefalinger og efterfølgende initiativer om forenkling iværksat af EU-institutioner på grundlag af disse anbefalinger. /Jé 9. 4 Budgetsammenhængen SLIM indgår ikke specifikt i udkastet til budget for 1997, da det ikke var muligt på forhånd at udtale sig om resultaterne af pilotprojektet. Det har vist sig at være muligt at finansiere pilotprojektet med de midler, der var afsat til de pågældende sektorer. Der vil blive stillet forslag om en specifik bevilling til SLIM i 1998. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS SEKTION III, DEL A) Tildelingen af de fornødne administrative ressourcer afhænger af Kommissionens årlige beslutning om fordeling af ressourcer under særlig hensyntagen til de yderligere personalemæssige og økonomiske ressourcer, budgetmyndigheden stiller til rådighed. 10. 1 Virkninger for antallet af ansatte Stillingstype Personale til forvaltning af foranstaltningen Faste stillinger Midlertidige stillinger A B C Tjenestemæn d eller midlertidigt ansatte Andre ressourcer lait 1 1 Yderligere ressourcer Varighed 1997 Kilde Eksisterende ressourcer i pågældende GD eller afdeling 1 1 10. 2 Samlet finansiel virkning af yderligere menneskelige ressourcer Beløb ECU Beregningsmetode Tjenestemænd Midlertidigt ansatte Andre ressourcer (angiv budgetpost) I alt l l Udgifterne til de menneskelige ressourcer, der er påkrævede for at gennemføre foranstaltningen, vil blive dækket ved at udnytte eksisterende ressourcer: Tjenestemænd (afsnit A1, A2, A4, A5): 100 000 ECU. /> 10. 3 Forøgelse af andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen Error! Bookmark not defined. Budgetpost Beløb ECU j B e r e g n i n g s m e t o de — ' ^ : : _, 1- ______ TâYI " 1 I Antallet af SLIM-teams beslutninger. Nedenstående beregninger er baseret på fire teams pr. år. i et givet år vil afhænge af Kommissionens fremtidige De samlede udgifter til fire SLIM-teams løber op i 180 000 ECU. Alle udgifter vedrører budgetpost A 250, møder og indkaldelser, og vil blive finansieret gennem anvendelse af eksisterende ressourcer. De vil blive fordelt mellem de ansvarlige tjenestegrene, som hver især vil dække udgifterne til det SLIM-team, der hører under deres ansvarsområde. De årlige udgifter kan beregnes på følgende måde: 4 SLIM-teams x 6 endagesmøder = 24 møder. 24 x 5 regeringseksperter = 24 x 5 x 695 ECU (gennemsnitlig udgift) = 24 x 5 private eksperter = 24 x 5 x 804 ECU (gennemsnitlig udgift) = 83 400 ECU. 96 480 ECU. lait: 179 880 ECU, altså 180 000 ECU. l't ISSN 0254-1459 KOM(96) 559 endelig udg. DOKUMENTER DA 06 10 01 Katalognummer : CB-CO-96-568-DA-C ISBN 92-78-11410-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3075/96 af Arlindo CUNHA til Kommissionen. Omfang og forvaltning af Tyrkiets fremtidige kontingent af tomatkoncentrat med nul-told

eurovoc_concepts:
Türkiye
fruit vegetable
import
import licence
quantitative restriction
tariff exemption
tariff quota
trade volume
vegetable product
voluntary restraint

formats: html print