title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta

eurovoc_concepts:
EU body
action programme
antisemitism
racism
xenophobia

formats: html pdf pdfa1b print

text: -fr it EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 27. 11. 1996 KOM(96)615 lopull. 96/0298 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Johdanto 1. 2. 3. 4. 5. Tietoisuus siitä, että rotusyrjinnän, muukalaisvihan jatkuva esiintyminen eri puolilla Euroopan yhteisöä on perustavanlaatuinen haaste demokraattiselle yhteiskunnalle ja että on välttämätöntä toimia yhdessä kaikilla tasoilla ongelman ratkaisemiseksi, on kasvanut viime vuosina. Rotusyrjintä sinänsä loukkaa räikeästi yhteisön perusperiaatteita, ja rotusyrjintään liittyvien ilmiöiden jatkuva esiintyminen on kiistämätön este yhteisön tiettyjen tavoitteiden saavuttamiselle. ja antisemitismin ihmisoikeuksia julistaneet sitoutuneensa Euroopan yhteisön toimielimet ovat useaan otteeseen puolustamaan rotusyrjinnän, ja perusvapauksia muukalaisvihan ja antisemitismin. Kesäkuussa 1986 Euroopan parlamentti, neuvosto, neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat ja komissio antoivat rotusyrjinnän ja muukalaisvihan vastaisen yhteisen julistuksen(1), jossa tähdennettiin erityisesti merkitystä, joka on riittävällä ja puolueettomalla tiedolla ja kaikkien kansalaisten saattamisella tietoisiksi rotusyrjinnän ja muukalaisvihan vaaroista. tuominneet ja ja vaadittu julistuksissa, joissa on Sen jälkeen rotusyrjintä ja muukalaisviha on Euroopan tasolla tuomittu monissa kertomuksissa, päätöslauselmissa ja arvioitu syitä niiden tärkeitä päätöksiä. Erityisesti tämänhetkiseen nousuun Kööpenhaminassa 21. ja 22. päivänä kesäkuuta 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ilmaisi uudelleen lujan päättäväisyytensä taistella kaikin käytettävissäolevin keinoin suvaitsemattomuutta rotusyrjinnän päätöksestään poistamiseksi. rotusyrjintää ja muukalaisvihamielisyyden kaksinkertaistaa ponnistuksensa niiden syiden vastaan ja muistutti aikaisemmista ja tunnistamiseksi julistuksistaan vastaisista tekemään ja ja Korfulla 24. ja 25. päivänä kesäkuuta 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto meni askelta pidemmälle ja hyväksyi ranskalais-saksalaisen rotusyrjintää ja muukalaisvihaa vastustavan aloitteen unionitason kokonaisstrategiasta, jolla pyrittäisiin taistelemaan rotusyrjintään ja muukalaisvihaan pohjautuvia väkivallantekoja vastaan. Se perusti myös rotusyrjintää ja muukalaisvihaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean, jonka tehtävänä on antaa suosituksia yhteistyöstähallitusten jaerilaisten suvaitsevaisuutta ja ymmärtämystä edistävien yhteiskunnallisten tahojen välillä. Euroopan komissio puolestaan antoi joulukuussa 1995 tiedonannon(2) rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja antisemitismistä, johon liittyi ehdotus neuvoston päätökseksi vuoden 1997 nimeämisestä Euroopan rotusyrjinnän vastaiseksi vuodeksi. Tämä tiedonanto sisälsi useita neuvoa-antavan komitean suosituksia, ja sen tarkoituksena oli tuoda esiin Euroopan komission panos rotusyrjinnän, muukalaisvihan ja antisemitismin vastaisessa taistelussa. (i) (2) EYVL N:o C 158, 25. 6. 1986, s. l KOM(95)653, 13. 12. 1995. 6. Neuvoa-antava komitea antoi lopullisen kertomuksensa Cannesissa 26. ja 27. päivänä kesäkuuta 1995 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, jolloin Eurooppa-neuvosto ilmaisi tyytyväisyytensä komitean työhön pyytäen sitä jatkamaan toimintaansa ja tutkimaan läheisessä yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa mahdollisuutta perustaa Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskus. 7. Neuvoa-antava komitea antoi kertomuksen toteutettavuustutkimuksestaan Firenzessä 21. ja 22. päivänä kesäkuuta 1996 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, jolloin Eurooppa-neuvosto hyväksyi Euroopan seurantakeskuksen perustamisen periaatteen ja pyysi neuvoa-antavaa komiteaa jatkamaan työtään kunnes seurantakeskus perustetaan. 8. 9. rotusyrjinnän Edellä olevan huomioon ottaen komissio antaa tänään seuraavan ehdotuksen neuvoston seurantakeskuksen päätökseksi Euroopan perustamisesta. Tämän seurantakeskuksen päätehtävänä on toimittaa Euroopan yhteisön toimielimille ja jäsenvaltioille puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja kokemusten vaihtoa tällä alalla. Seurantakeskus toimii läheisessä yhteistyössä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa ja solmii yhteistyösopimuksen erityisesti Euroopan neuvoston kanssa. ja antisemitismistä sekä parantaa ja muukalaisvihan tietojen komitean Neuvoa-antavan esitettiin yksityiskohtaisesti seurantakeskuksen tavoitteet ja sen hyödyllisyys. On selvää, että tämä ehdotus perustuu neuvoa-antavan komitean merkittävään työhön. Seurantakeskuksen erityistavoitteet esitetään jäljempänä. toteutettavuustutkimuksessa tekemässä Oikeudellinen perusta 10. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen kuuluu osana yhteisön oikeuden yleisiin periaatteisiin, minkä yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut oikeuskäytännössään 1970-luvun alusta lähtien. Myös yhteisön lainsäädäntöön kuuluvan Euroopan yhtenäisasiakirjan johdanto- osassa muistutetaan tästä vaatimuksesta. 11. Voidakseen täyttää perustavaa laatua olevan velvoitteen kunnioittaa ihmisoikeuksia lainsäädännössään ja politiikoissaan yhteisön on oltava hyvin perillä rotusyrjintään ja muukalaisvihaan liittyvistä ongelmista. 12. Tämän takia tämän ehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä seurantakeskuksen käytännön tehtäviä ovat muun muassa seuraavat: kerätä, arvioida ja levittää tietoja, suorittaa ja rohkaista tutkimuksia ja tietojen vaihtoa tutkijoiden kesken, perustaa tietoverkkoja, järjestää paneelikeskusteluja, julkaista vuosikertomus ja tehdä yhteisölle ja sen jäsenvaltioille ehdotuksia päätelmiksi ja suosituksiksi. 13. Seurantakeskuksen toimialat kuuluvat yhteisön toimivaltaan: henkilöiden vapaa liikkuvuus (6, 7a, 8a, 48, 52 ja 59 artikla), esimerkiksi oikeus liikkua, oleskella ja tehdä työtä jäsenvaltion alueella, työllisyys ja sosiaalinen syrjäytyminen (118 artikla), koulutus ja ammattikoulutus (126 ja 127 artikla), tavaroiden vapaa liikkuvuus, erityisesti kun on kysymys muunrotuisia syrjivän materiaalin tuonnista ja levityksestä (30-36 artikla), ja kulttuuri (128 artikla). Minkään tämän ehdotuksen säännöksen perusteella ei voida edellyttää, että seurantakeskuksen tehtävä olisi auttaa yhteisöä toteuttamaan toimenpiteitä, jotka eivät kuulu sen toimivaltaan. 3 14. Asetusehdotuksessa (7 artikla) säädetään lisäksi, että seurantakeskus suorittaa tehtävänsä yhteistyössä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti sen sopimuksen pohjalta, jonka yhteisö tekee Euroopan neuvoston kanssa. 15 takia, joita ovat tehtävien suorittaminen myös Juuri näiden erityispiirteiden jäsenvaltioiden hyväksi ja yhteistyössä erityisesti Euroopan neuvoston kanssa, on tarpeen vedota 235 artiklaan. Tässä suhteessa on syytä muistuttaa siitä, että tätä säännöstä on jo käytetty oikeudellisena perustana perustettaessa useita toimielimiä, esimerkiksi Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskusta tai Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastoa. 16. Mainitun 235 artiklan valitseminen oikeudelliseksi perustaksi ottaa huomioon seurantakeskukselle määrätyt tavoitteet. Tämä tavoite ei ole erityisten toimenpiteiden toteuttaminen rotusyrjinnän tai muukalaisvihan vastustamiseksi, eikä tarkoituksena ole osoittaa seurantakeskukselle minkäänlaista poliittista vastuuta tässä asiassa. Tavoitteena ei ole myöskään muuttaa ihmisoikeuksien turvaamisen järjestelmää yhteisössä tai muuttaa huomattavalla tavalla yhteisön ja jäsenvaltioiden toimielinjärjestelmää. 17. Seurantakeskukselle suunnitellut tehtävät eivät myöskään ole riippuvaisia jäsenvaltioiden yhteistyöstä sisä- ja oikeusasioissa. Toimissa seurantakeskuksen perustamiseksi ei siis olisi voitu soveltaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoa. Artikloihin liittyviä selityksiä 1 artikla Seurantakeskuksen perustaminen 18. Tässä artiklassa esitetään seurantakeskuksen perustamisen periaate. 2 artikla Seurantakeskuksen tavoite ja tehtävät 19. Tässä säännöksessä määritellään seurantakeskuksen tavoite ja esitetään yksityiskohtaisesti sen tehtävät. Ensimmäisessä kohdassa määritellään seurantakeskuksen päätavoite, joka on toimittaa yhteisölle ja sen jäsenvaltioille puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja Euroopan tasolla rotusyrjintään, muukalaisvihaan ja antisemitismiin liittyvistä ilmiöistä. Yhteisö ja jäsenvaltiot tarvitsevat mahdollisimman täydellisiä ja puolueettomia tietoja ryhtyessään toteuttamaan toimenpiteitä tai määritellessään toimia toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. 20. Toisessa kohdassa esitetään yksityiskohtaisesti ne tehtävät, jotka seurantakeskuksen on hoidettava saavuttaakseen parhaiten sille määrätyn tavoitteen. Nämä tehtävät ovat hyvin vaihtelevia, mutta niiden kaikkien päämääränä on lisätä tietoa rotusyrjintään liittyvistä ilmiöistä mahdollisimman paljon, levittää tätä tietoa ja laatia suosituksia tai päätelmiä unionin ja jäsenvaltioiden toimielimiä varten. On näin ollen selvää, että seurantakeskus ei voi toteuttaa toimia rotusyrjintää ja muukalaisvihaa vastaan vaan ainoastaan laatia päätelmiä ja suosituksia toimivaltaisille viranomaisille. 21. Näitä tehtäviä ovat erityisesti jäsenvaltioilta, yhteisön toimielimiltä (esimerkiksi neljänteen puiteohjelmaan kuuluvan sosioekonomisen tutkimuksen alalta), yksityisiltä järjestöiltä tai kansainvälisiltä toimielimiltä saatujen tietojen kerääminen, kirjaaminen ja arvioiminen sekä rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskevan eurooppalaisen tietoverkon perustaminen (RAXEN). 3 artikla Työmenetelmät ja ensisijaiset toimialat 22. Tässä artiklassa esitetään seurantakeskuksen työmenetelmät ja ensisijaiset toimialat. 23. Seurantakeskuksen on vuosittaisessa tavoitteiden ja käytettävissä olevien keinojen toimintasuunnitelmassa asetettujen mukaisesti. Toimissaan sen on työn päällekkäisyyden välttämiseksi otettava huomioon kansallisella tai kansainvälisellä tasolla jo suoritetut toimet. suoritettava tehtävänsä asteittain 24. Kolmannessa kohdassa esitetään seurantakeskuksen 2 artiklassa säädetyt ensisijaiset toimialat. Nämä ovat henkilöiden vapaa liikkuvuus unionin sisällä - työllisyys - koulutus, ammattikoulutus ja nuoriso - tiedottaminen, televisio ja muut tiedotus- ja viestintävälineet - sosiaalinen syrjäytyminen - tavaroiden vapaa liikkuvuus - kulttuuri 4 artikla Rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskeva eurooppalainen tietoverkko (RAXEN) 25. Tässä artiklassa esitetään yksityiskohdat 2 artiklan g alakohdassa säädetyn rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskevan eurooppalaisen tietoverkon (RAXEN) perustamisesta. 26. Tämän tietoverkon ottamiseksi käyttöön mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti toimittavat seurantakeskukselle tarvittavat tiedot. Seurantakeskuksen jäsenvaltiot hallintoneuvoston tehtävä on nimetä ne toimielimet ja elimet, jotka liittyvät verkkoon ja seurantakeskukseen ja solmia tarvittavat sopimussuhteet näiden tai muiden toimielinten kanssa niille osoitettavien tehtävien suorittamiseksi. 5 artikla Henkilötietojen suojaaminen ja luottamuksellisuus 27. Henkilötietojen käsittelyä koskevan kansallisen lainsäädännön tarkoitus on taata perusoikeuksien ja -vapauksien, erityisesti yksityisyyden kunnioittaminen. Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY tavoitteena on erityisesti lähentää kansallisia lainsäädäntöjä takaamalla yhdenveroinen liikkumavaraa direktiivien toimeenpanossa. Taatakseen sille välitettävien tietojen suojan seurantakeskus soveltaa direktiivin 95/46/EY mukaisia sääntöjä ( 1 kohta). Nämä toimeenpanoa koskevat säännöt jäsenvaltioille suoja mutta jättää 28. 29. ilmoitetaan komissiolle julkaistavaksi Euroopan yhteisöjen virallisessa (2 kohta). lehdessä Jos seurantakeskuksen ja jäsenvaltion välillä tapahtuu henkilötietojen siirtoa, tämän siirron tulee tapahtua henkilötietojen käsittelyä koskevan kansallisen säännöstön mukaisesti (3 kohta). Sama velvoite koskee soveltuvin osin yhteydenottoja muihin kansallisiin ja kansainvälisiin toimielimiin. Muuten säädetään, että seurantakeskuksen tulee pidättyä kaikesta yksilöityihin tapauksiin ja nimiin liittyvästä toiminnasta (4 kohta). Jäsenvaltiot ja kansalliset toimielimet, jotka työskentelevät seurantakeskuksen kanssa lähettämättä voivat seurantakeskukselle kansallisessa lainsäädännössä luottamuksellisiksi luokiteltuja tietoja (6 kohta) lainsäädäntönsä mukaisesti kansallisen päättää olla 6 artikla Oikeuskelpoisuus 30. Seurantakeskus on oikeushenkilö jäsenvaltioissa ja sillä on kaikissa laajin oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus. Seurantakeskuksen on sille osoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi voitava tehdä sopimuksia ja suorittaa muita oikeustoimia omalla nimellään eikä ainoastaan komission nimissä. Niin ollen seurantakeskuksen täytyy olla oikeushenkilö jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Tämän artiklan sanamuodot ovat hyvin suurelta osin samanlaiset kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 210 ja 211 artiklassa. Tämän ehdotuksen 7 artiklassa todetaan kuitenkin selvästi, että seurantakeskuksella on vain rajoitettu toimivalta kansainvälisessä oikeudessa, eikä siihen kuulu valta tehdä perussopimuksia, joten yhteisön on tehtävä sopimus Euroopan neuvoston kanssa. 7 artikla Yhteistyö toimivaltaisten järjestöjen ja toimielinten kanssa 31. Tämä artikla koskee seurantakeskuksen suhteita muihin järjestöihin tai toimielimiin, joilla on asiantuntemusta rotusyrjintään ja muukalaisvihaan liittyvien ilmiöiden tutkimisessa. Siinä säädetään erityisesti, että yhteisö tekee seurantakeskuksen nimissä Euroopan neuvoston kanssa sopimuksen läheisestä yhteistyöstä seurantakeskuksen ja Euroopan neuvoston välillä. 8, 9, 10, ja 11 artikla Hallintoneuvosto, johtokunta, johtaja. tiedekomitea 32. Näissä artikloissa esitetään hallintoneuvoston ja johtokunnan kokoonpanoa ja tehtäviä koskevat säännöt (8 ja 9 artikla). Johtajan tehtävät täsmennetään 10 artiklassa. Tiedekomitean kokoonpanosta ja tehtävistä säädetään 11 artiklassa. 12 artikla Henkilöstö 33. Tämän säännöksen mukaan seurantakeskuksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisön virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevia kaikkia asetuksia ja sääntöjä. 13 artikla Talousarvio 34. Tämä artikla sisältää seurantakeskuksen talousarviota koskevat säännöt (tulot, menot, talousarvion laatiminen, tilintarkastus). 14 artikla Erioikeudet ja vapaudet 35. Ehdotuksen 14 artiklan sisältö on luonnollinen seuraus sellaisen seurantakeskuksen perustamisesta, joka on riippuvainen yhteisöstä ja sen henkilöstöön sovellettavasta henkilöstösäännöstä. Tämä sääntö on voimassa myös muissa yhteisön virastoissa. 15 artikla Vastuu 36. Tämä artikla pohjautuu suurelta osin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 178 ja 215 artiklaan. Ensimmäisessä kohdassa toistetaan 215 artiklan 1 kohta, ja siinä säädetään useimmissa komission sopimuksissa käytetystä välitys tekemissä lausekkeesta, jonka nojalla yhteisön tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia. Artiklan 2 kohdassa yhdistetään 178 artiklan ja 215 artiklan 2 kohdan määräykset. Artiklan 3 kohta on sama kuin 215 artiklan 4 kohta. Kaikki nämä säännökset ovat johdonmukainen seuraus siitä, että seurantakeskus on oikeushenkilö, jolla on oikeus tehdä sopimuksia kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Näihin valtuuksiin liittyy välittömänä seurauksena mahdollinen vastuu. 16 artikla Kertomus 37. Tässä artiklassa säädetään komission velvollisuudesta toimittaa kolmantena vuonna tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle seurantakeskuksen ja alueiden komitealle arviointikertomus toiminnasta. Tähän kertomukseen voidaan tarvittaessa liittää ehdotus seurantakeskuksen tehtävien laajentamisesta. Tällainen ehdotus esitetään yhteisön tätä asiaa koskevan toimivallan kehityksen perusteella. 17 artikla Voimaantulo 38. Tämän ehdotuksen mukaan asetus tulee voimaan ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet päätöksen seurantakeskuksen toimipaikasta. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI f EY) Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon(4), sekä katsoo, että Euroopan yhtenäisasiakirjan johdanto-osassa jäsenvaltiot korostavat välttämättömyyttä lainsäädännössä "edistää yhdessä kansanvaltaa tunnustettujen perusoikeuksien, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen sekä Euroopan sosiaalisen peruskirjan pohjalta ja erityisesti vapautta, tasa- arvoa ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta", valtiosäännössä jäsenvaltioiden ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohdan mukaan unioni "pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4 päivänä marraskuuta 1950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntöperinteessä", sellaisina kuin ne rotusyrjintä, muukalaisviha ja antisemitismi ovat vakavia perusoikeuksien loukkauksia, yhteisön on kehittäessään ja toteuttaessaan politiikkojani) kunnioitettava perusoikeuksia, erityisesti ihmisoikeuksien kunnioittaminen on ehto yhteisön toimien laillisuudelle, Euroopan parlamentti, neuvosto, neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden edustajat ja komissio antoivat 11 päivänä kesäkuuta 1986 rotusyrjinnän ja muukalaisvihan vastaisen julistuksen($), jossa tähdennettiin erityisesti merkitystä, joka on riittävällä ja puolueettomalla tiedolla ja kaikkien kansalaisten saattamisella tietoisiksi rotusyrjinnän ja muukalaisvihan vaaroista, sekä tarvetta varmistaa, että kaikki syrjinnän muodot ennalta ehkäistään tai hillitään, (n (3) (4) (5) EYVL N:o C 158, 25. 6. 1986, s. 1. H Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti tehostaa taistelemaan pyrkimyksiä määritellä unionitason kokonaisstrategia, rotusyrjintää ja muukalaisvihamielisyyttä vastaan; tässä tarkoituksessa se perusti neuvoa- antavan komitean, jonka tehtävänä on antaa suosituksia taistelussa rotusyrjintää ja muukalaisvihaa vastaan, jolla pyrittäisiin Cannesissa 26 ja 27 päivänä kesäkuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi neuvoa- antavaa komiteaa jatkamaan toimintaansa ja tutkimaan läheisessä yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa mahdollisuutta perustaa Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskus, on otettava huomioon tämän seurantakeskuksen toteutettavuustutkimuksen päätelmät, jotka esitettiin Firenzessä 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 1996 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle, Firenzessä kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti uudestaan unionin päättäväisyyden taistella erittäin voimakkaasti rotusyrjintää ja muukalaisvihaa vastaan ja hyväksyi Euroopan seurantakeskuksen perustamisen periaatteet, luotettavien ja vertailukelpoisten puolueettomien, tietojen kerääminen, kirjaaminen, arvioiminen ja julkaiseminen Euroopan tasolla rotusyrjintään ja muukalaisvihaan liittyvistä loimista ja asenlei. sla on Imperii, jolhi vlileiso saisi l/iyrirlli. srl liedol roliisvijinnasla ja muukalaisvihasta voidakseen suoriutua velvoitteestaan kunnioittaa perusoikeuksia ja ottaa ne huomioon suunnitellessaan ja toteuttaessaan politiikkojaan ja toimiaan toimivaltaansa kuuluvilla aloilla, rotusyrjintään ja muukalaisvihaan paikallisella, alueellisella, kansallisella ja yhteisön tasolla, liittyviä ilmiöitä esiintyy yhteisön kaikilla tasoilla: yhteisön tasolla kerätyt, rekisteröidyt ja arvioidut tiedot voivat näin ollen hyödyttää myös jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia niiden suunnitellessa ja toteuttaessa toimivaltaansa kuuluvia toimenpiteitä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, siis on seurantakeskus, jonka työn tulokset ovat sekä yhteisön että jäsenvaltioiden käytettävissä, tarkoituksenmukaista perustaa Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskukselle osoitetut tehtävät edellyttävät yhteistyötä muiden kansallisten tai kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa, jolla on vakiintunut kokemus tällä alalla, henkilötietojen suojan on oltava taattu kansallisten lakien ja asetusten sekä yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY<0) mukaisesti, seurantakeskuksen on oltava oikeudellisesti ja poliittisesti riippumaton, samalla kun sillä on läheiset yhteydet yhteisön toimielimiin, (6) EYVLN:oL281, 23. 11. 1995, s. 31. tätä asetusta voitaisiin tarvittaessa mukauttaa kolmen vuoden kuluttua päätöksen tekemiseksi seurantakeskuksen tehtävien mahdollisesta mukauttamisesta tai laajentamisesta, erityisesti yhteisön toimivallan kehityksen mukaisesti, ja perustamissopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen antamiseen tarvittavasta toimivallasta kuin 235 artikla, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Perustetaan Euroopan 'seurantakeskus'. rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskus, jäljempänä 2 artikla Tavoite ja tehtävät 1 2 Seurantakeskuksen päätavoitteena on toimittaa yhteisölle ja sen jäsenvaltioille erityisesti 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilta aloilta sellaisia puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja rotusyrjintään, muukalaisvihaan ja antisemitismiin liittyvistä ilmiöistä Euroopan tasolla, jotka voivat auttaa yhteisöä ja sen jäsenvaltioita niiden toteuttaessa toimenpiteitä tai määritellessä toimintaa toimivaltaansa kuuluvilla aloilla. rotusyrjintään, muukalaisvihaan ja antisemitismiin liittyvien Seurantakeskus tutkii ilmiöiden ja ilmentymisen laajuutta ja kehittymistä, arvioi niiden syitä, seurauksia ja vaikutuksia ja tarkastelee esimerkkejä hyvistä menettelytavoista niiden korjaamiseksi. Tässä tarkoituksessa seurantakeskus a) b) c) kerää, rekisteröi ja arvioi jäsenvaltioiden toimielimiltä, järjestöiltä ja yksityisiltä tuloksena saadut tiedot mukaan lukien, tiedoksi antamia sekä yhteisön erityisesti 4 artiklan l kohdassa tarkoitetuilta kansainvälisiltä järjestöiltä saatavia tietoja, tieteellisen tutkimusten aloittaa yhteistyön tietojen toimittajien kanssa ja kehittää menettelytavan niiden voidakseen tarvittaessa Euroopan tietokantojen keskitettyä käyttöä varten parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä edistää näiden tietojen laajaa levitystä, tieteellisiä tutkimuksia ja toteuttaa toteutettavuustutkimuksia tarvittaessa Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä sekä järjestää asiantuntijoiden kokouksia ja muodostaa tarpeen mukaan tilapäisiä työryhmiä, valmistavia kyselyjä sekä ja d) perustaa yleisölle avoimen arkiston, tukee tiedonvälityksen edistämistä ja edistää tieteellistä tutkimusta, e) laatii päätelmiä ja suosituksia yhteisölle ja jäsenvaltioille, 1) g) h) julkaisee vuosittain kertomuksen seurantakeskuksen toiminnasta sekä rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskevasta tilanteesta yhteisössä korostaen esimerkkejä toimivista menettelytavoista, ja sovittaa yhteen ja muukalaisvihaa koskevan rotusyrjintää perustaa eurooppalaisen tietoverkon (Raxen), joka muodostuu yhdestä seurantakeskukseen toimii yhteistyössä kansallisten yliopistojen liittyvästä yksiköstä ja joka tutkimuskeskusten, yksityisten tarkoitettujen ja 7 artiklassa järjestöjen kansainvälisten tai kansallisten järjestöjen perustamien erikoiskeskusten kanssa, helpottaa ja edistää säännöllisten paneelikeskustelujen järjestämistä tai muiden jäsenvaltioissa jo olemassaolevien pysyvien neuvoa-antavien elinten toimintaa yhdessä työmarkkinaosapuolten, tutkimuskeskusten, toimivaltaisten viranomaisten edustajien ja muiden henkilöiden tai toimielinten kanssa, jotka ovat huolestuneita rotusyrjintään ja muukalaisvihaan liittyvistä ilmiöistä Vuosittain julkaisemassaan |n kertomuksessa, muukalaisvihaa, seurantakeskus ottaa huomioon kansallisten paneelikeskustelujen tai muiden jo olemassa olevien pysyvien neuvoa-antavien elinten toiminnan tulokset. (oka kllsiltelee yhteisössä lolusyijintaii vallitsevan 3 artikla Toimintatavat ja toimialat 1 2. 3. Seurantakeskuksen on suoritettava tehtävänsä vuotuisessa toimintasuunnitelmassaan asetettujen tavoitteiden ja käytettävissä olevien talousarvioon merkittyjen varojen mukaisesti Toimissaan seurantakeskuksen on otettava työn päällekkäisyyden välttämiseksi huomioon yhteisön toimielinten, muiden toimivaltaisten kansainvälisten toimielinten, elinten ja järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston jo suorittamista toimista ja pyrkii vahvistamaan niiden vaikutusta. tai kannustettavat tieteelliset Kerättävät ja käsiteltävät tiedot sekä toimeenpantavat tutkimukset, kyselyt ja tutkielmat koskevat rotusyrjintään ja muukalaisvihaan liittyvien ilmiöiden laajuutta, kehitystä, syitä ja seurauksia erityisesti seuraavilla toimialoilla: a) henkilöiden vapaa liikkuvuus yhteisössä, b) työllisyys, c) tiedotusvälineet ja muut viestintävälineet, d) koulutus, ammattikoulutus ja nuoriso, e) sosiaalinen syrjäytyminen, f) tavaroiden vapaa liikkuvuus, g) kulttuuri 1 2. 3 1 2 3 4. Rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskeva eurooppalainen tietoverkko (Raxen) 4 artikla Edellä 2 artiklan 2 kohdan g alakohdassa tarkoitetun tietoverkon ottamiseksi käyttöön mahdollisimman toimitteltava seurantakeskukselle tarkoitetuista keskuksista ja järjestöistä. luettelo mainitussa artiklassa jäsenvaltioiden tehokkaasti nopeasti on ja Seurantakeskuksen hallintoneuvosto nimeää ne elimet, jotka liitetään tietoverkkoon. Seurantakeskuksen tiedekomitean, josta säädetään 11 artiklassa, on hyväksyttävä seurantakeskuksen hallintoneuvoston tätä nimeämistä koskeva päätös. Seurantakeskus voi tehdä erityisesti alihankintasopimuksen 2 kohdassa tarkoitettujen elinten kanssa sellaisten tehtävien suorittamiseksi, jotka se mahdollisesti haluaisi antaa niille Seurantakeskus voi myös tehdä tilapäisiä, erityisiä tehtäviä koskevia sopimuksia Raxen- verkkoon kuulumattomien toimielinten kanssa. Tällaisesta erityisten tehtävien osoittamisesta vuotuisessa toimintasuunnitelmassa. on mainittava seurantakeskuksen 5 artikla Henkilötietojen suojaaminen ja luottamuksellisuus tämän asetuksen nojalla Käsitellessään henkilötietoja seurantakeskuksen on noudatettava direktiivin 95/46/EY säännöksiä. Hallintoneuvosto laatii näiden säännösten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat erityisesti kyseessä olevien henkilöiden oikeuksia, tietojenkäsittelyn suojaamista ja luottamuksellisuutta, asianmukaisia suojatoimia, joilla taataan henkilön tunnistamattomuus ennen tietojen välittämistä, ja tietojen käsittelyn sisäistä valvontaa. Seurantakeskuksen on ilmoitettava komissiolle 1 kohdassa tarkoitetut yksityiskohtaiset säännöt julkaistavaksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Seurantakeskus ei voi ryhtyä käsittelemään henkilötietoja ennen näiden sääntöjen voimaantuloa. Kun jäsenvaltiot siirtävät tai vastaanottavat henkilötietoja tämän asetuksen mukaisesti, sovellettava tietojen käsittelyssä noudatettavaa tietosuojaa koskevaa niiden on kansallista lainsäädäntöä direktiivin 95/46/EY säännösten mukaisesti. Jos seurantakeskukselle siirretään henkilötietoja tämän asetuksen nojalla ja kansallisen lain mukaisesti, näitä tietoja voi käyttää vain tiedot välittäneen laitoksen määräämiin tarkoituksiin ja sen määräämillä ehdoilla. Tämä säännös koskee soveltuvin osin seurantakeskuksen tai kansainvälisille järjestöille ja muille yhteisön elimille siirtämiä henkilötietoja Seurantakeskuksen on pidätyttävä kaikesta yksilöityihin tapauksiin ja nimiin liittyvästä toiminnasta. jäsenvaltioiden toimivaltaisille laitoksille 12 5. (> Seurantakeskukselle toimitetut ja sen välittämät rotusyrjintään, muukalaisvihaan ja antisemitismiin perustuvaa väkivaltaa koskevat tiedot voidaan julkaista, jollei yhteisön ja kansallisista tietojen levittämistä ja luottamuksellisuutta koskevista säännöistä muuta johdu. Jäsenvaltiot ja kansalliset toimielimet, jotka ovat yhteistyössä seurantakeskuksen kanssa, eivät ole velvoitettuja lainsäädännön perusteella luottamuksellisiksi luokiteltuja tietoja. toimittamaan kansallisen 6 artikla Oikeuskelpoisuus Seurantakeskus on oikeushenkilö. Sillä on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus; se voi erityisesti hankkia ja ja vastaajana luovuttaa kiinteää oikeudenkäynneissä. irtainta omaisuutta toimia kantajana sekä ja 7 artikla Yhteistyö kansainvälisten ja kansallisten järjestöjen kanssa 1. 2. 3 Tehtäviensä toteuttamiseksi seurantakeskus voi olla yhteistyössä kansallisten tai kansainvälisten tai yksityisten järjestöjen kanssa, jotka käsittelevät rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskevia asioita. Hallintoneuvoston on hyväksyttävä 1 kohdassa tarkoitettua yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt Seurantakeskus sovittaa toimintansa yhteen Euroopan neuvoston toiminnan kanssa erityisesti työohjelmansa osalta Tässä tarkoituksessa yhteisö tekee seurantakeskuksen nimissä Euroopan neuvoston kanssa sopimuksen laajasta yhteistyöstä tämän ja seurantakeskuksen välillä. Tähän sopimukseen sisältyy myös Euroopan neuvoston nimeämän henkilön nimeäminen seurantakeskuksen hallintoneuvostoon. 8 anikia Hallintoneuvosto 1. Hallintoneuvosto muodostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion nimeämästä henkilöstä,yhdestä Euroopan parlamentin nimeämästä henkilöstä ja 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdestä Euroopan neuvoston nimeämästä henkilöstä sekä yhdestä komission edustajasta. Jokaisella jäsenellä on samalla tavalla nimetty varajäsen. 2 Hallintoneuvoston jäsenten ja varajäsenien nimet ilmoitetaan Euroopan komissiolle niiden julkaisemiseksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä Jäsenten toimikausi on kolme vuotta ja se voidaan uusia kerran. Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajansa ja varapuheenjohtajansa samoin kuin 9 artiklassa tarkoitetun johtokunnan muut jäsenet. 13 Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä, tai hänen poissa ollessaan varajäsenellä, on yksi ääni. Päätökset tehdään kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä. Puheenjohtaja osallistuu äänestykseen. \ Hallintoneuvosto tekee laivillavat paatokset seurantakeskuksen loiminnasla, eiiryisesli a) h) vahvistaa seurantakeskuksen vuotuisen toimintasuunnitelman talousarvion ja tiedekomiteaa kuultuaan, kyseistä käytettävissä olevien varojen mukaisesti ohjelmaa voidaan tarvittaessa muuttaa vuoden aikana, tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, hyväksyy seuianlakeskuksen vuosikertomuksen, päätelmät ja suositukset ja antaa ne ja sosiaalikomitealle sekä valvoo vuosikertomuksen julkaisemista, ja alueiden komitealle talous- c) nimittää johtajan, d) vahvistaa seurantakeskuksen talousarvioesityksen ja lopullisen talousarvion, e) myöntää johtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden, 4 I 2. Hallintoneuvosto puheenjohtajan kutsusta vähintään kaksi kertaa vuodessa vahvistaa työjärjestyksensä Hallintoneuvosto kokoontuu 9 artikla Johtokunta Johtokunta muodostuu hallintoneuvoston puheenjohtajasta ja varapuheenjohtajasta sekä korkeintaan kolmesta muusta hallintoneuvoston jäsenestä, joihin kuuluu Euroopan neuvoston nimeämä henkilö ja komission edustaja Johtokunta valvoo seurantakeskuksen työtä, seuraa toimintaohjelmien valmistelua ja toimeenpanoa ja valmistelee hallintoneuvoston kokoukset yhdessä seurantakeskuksen johtajan kanssa. Johtokunta suorittaa myös kaikki hallintoneuvoston työjärjestyksensä mukaisesti sille uskomat tehtävät io artikla Johtaja 1. Seurantakeskus toimii johtajan alaisuudessa, jonka hallintoneuvosto nimittää komission ehdotuksesta nelivuotiskaudeksi; kausi voidaan uusia. i Johtaja vastaa a) edellä 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tehtävien toteuttamisesta, b) seurantakeskuksen vuosittaisen työsuunnitelman valmistelusta ja toteuttamisesta, c) tässä asetuksessa valmistelusta, tarkoitettujen kertomusten päätelmien ja suositusten d) kaikista henkilöstöasioista ja seurantakeskuksen päivittäisestä hallinnosta. 3. Johtaja antaa hallinnostaan hallintoneuvostolle selvityksen ja osallistuu sen ja johtokunnan kokouksiin. 4. Johtaja on seurantakeskuksen laillinen edustaja. n ariikla Tiedekomitea 1. Hallintoneuvostoa ja johtajaa avustaa tiedekomitea, joka antaa lausuntonsa kaikista hallintoneuvoston tai johtajan sille esittämistä seurantakeskuksen toimintaa koskevista tieteellisistä kysymyksistä. Tiedekomitean lausunnot hyväksytään yksinkertaisella enemmistöllä annetuista äänistä; jokaisella jäsenellä on yksi ääni. Eriävät mielipiteet saatetaan hallintoneuvoston tietoon. 2. Tiedekomitea muodostuu korkeintaan yhdeksästä asiantuntijasta, mieluummin eri jäsenvaltioista, joilla on erityisasiantuntemusta ja muukalaisvihan arvioinnista tai -kokemusta rotusyrjinnän Hallintoneuvosto nimeää nämä asiantuntijat jäsenvaltioiden, komission ja 7 artiklassa tarkoitettujen seurantakeskuksen työhön osallistuvien kansallisten ja kansainvälisten järjestöjen ehdotusten perusteella. Hallintoneuvosto valvoo, että eri tieteenalat ovat edustettuina komiteassa. Tiedekomitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Toimikausi voidaan uusia kerran. Tiedekomitea valitsee puheenjohtajansa ja varapuheenjohtajansa. 3. 4. 5. Tiedekomitea kokoontuu puheenjohtajan kutsusta vähintään kaksi kertaa vuodessa. 12 artikla Henkilöstö 1. 2. 3. Seurantakeskuksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevia asetuksia ja sääntöjä. Seurantakeskus käyttää henkilöstönsä suhteen nimittävälle viranomaiselle annettuja valtuuksia. Hallintoneuvosto antaa yksimielisesti komission kanssa aiheelliset soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 15 13 artikla Talousarvio Kaikista seurantakeskuksen tuloista ja menoista laaditaan arviot kullekin kalenterivuotta vastaavalle varainhoitovuodelle, ja ne otetaan seurantakeskuksen talousarvioon. Johtaja laatii seuraavan varainhoitovuoden talousarvioesityksen viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä helmikuuta. Alustava talousarvioesitys kattaa hallinnosta johtuvat menot ja seuraavan varainhoitovuoden toimintasuunnitelman. Johtaja antaa tämän esityksen ja siihen liitetyn henkilöstön määrää kuvaavan taulukon hallintoneuvoston käsiteltäväksi. Talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa. Seurantakeskuksen tuloihin kuuluvat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja, a) Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion erityiseen budjettikohtaan (pääluokka "Komissio") otettu yhteisön avustus, b) tarjotuista palveluista suoritetut maksut, c) edellä 7 artiklassa tarkoitettujen järjestöjen ja toimielimien mahdollisesti antama rahallinen tuki. Seurantakeskuksen menoihin kuuluvat erityisesti henkilöstön palkat, hallinto- ja perusrakennemenot, toimintakustannukset ja Raxen-verkkoon kuuluvien toimielinten ja elinten kanssa samoin kuin kolmansien osapuolten kanssa tehdyistä sopimuksista johtuvat menot. Hallintoneuvosto vahvistaa talousarvioesityksen ja toimittaa sen komissiolle, joka sen perusteella laatii vastaavat arviot Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion alustavassa talousarvioesityksessä, jonka se toimittaa neuvostolle perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti. Hallintoneuvosto vahvistaa ennen varainhoitovuoden alkua ja mukauttaa sitä tarvittaessa seurantakeskuksen saamaan yhteisön avustukseen ja muihin tuloihin. seurantakeskuksen talousarvion lopullisen Johtaja toteuttaa seurantakeskuksen talousarviota. Seurantakeskuksen maksusitoumusten ja menojen maksamisen valvonta sekä sen tulojen toteamisen ja perimisen valvonta kuuluu komission varainhoidon valvojalle. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. Viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä johtaja tekee komissiolla, hallintoneuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle seurantakeskuksen kaikkien tulojen ja menojen tilit edelliseltä varainhoitovuodelta. 16 Tilintarkastustuomioistuin mukaisesti. tarkastaa tilit perustamissopimuksen 188 c artiklan 11. Hallintoneuvosto myöntää johtajalle talousamon toteuttamista koskevan vastuuvapauden. 12. Hallintoneuvosto vahvistaa komissiota ja tilintarkastustuomioistuinta kuultuaan sisäiset rahoitussäännökset, jotka koskevat erityisesti seurantakeskuksen talousarvion laatimiseen ja toteuttamiseen liittyviä menettelytapoja. 14 artikla Erioikeudet ja vapaudet Seurantakeskukseen sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa. 15 artikla Vastuu 1. Sopimussuhteeseen perustuva seurantakeskuksen vastuu määräytyy sopimukseen sovellettavan lain mukaan. Yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia seurantakeskuksen tekemässä sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla. 2. Sopimussuhteen ulkopuolisen vastuun perusteella seurantakeskus korvaa sen itsensä tai henkilöstönsä jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. suorittaessaan aiheuttaman vahingon tehtäviään Yhteisöjen tuomioistuin on toimivaltainen ratkaisemaan tällaisten vahinkojen korvausta koskevat riidat. 16 artikla Kertomus tämän asetuksen voimaantulosta komissio toimittaa Euroopan Kolmantena vuonna alueiden komitealle parlamentille, neuvostolle, seurantakeskuksen työstä arviointikertomuksen, johon liitetään tarvittaessa sen tehtävien mukauttamista tai laajentamista koskevia ehdotuksia, erityisesti yhteisön rotusyrjintään ja muukalaisvihaan kohdistuvan toimivallan kehityksen perusteella. sosiaalikomitealle talous- ja ja 17 17 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet päätöksen seurantakeskuksen toimipaikasta. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta puheenjohtaja Rahoitussefoitvs 1. TOIMEN NIMI Ehdotus neuvoston seurantakeskuksen perustamisesta. asetukseksi Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan 2. BUDJETTIKOHTA Komission alustavaan esitykseen vuoden 1998 talousarvioksi kirjattava kohta: Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskus (B3-4115 uusi). 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 235 artikla ehdotus neuvoston asetukseksi 4. TOIMEN KUVAUS 4. 1. Toimen yleistavoite Euroopan rotusyrjinnän ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustaminen. Keskuksen tehtävänä on unionissa esiintyvän rotusyrjinnän ja muukalaisvihan kriittinen seuranta, kyseisten ilmiöiden syiden analysointi sekä yhteisön toimielimille ja jäsenvaltioille tehtävien ehdotusten laatiminen. Seurantakeskuksen on oltava riippumaton elin luotettavuuden takaamiseksi, ja sen palveluksessa on oltava tieteellisesti ja hallinnollisesti päteviä henkilöitä legitiimiyden takaamiseksi. 4. 2. Toimen kestoaika ja sen uudistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toimen kestoaikaa ei ole määritelty (vuosittainen tuki). Asetusehdotuksessa säädetään (16 artikla), että komissio antaa kolmantena vuonna asetuksen voimaantulon jälkeen seurantakeskuksen toiminnasta kertomuksen, johon on tarvittaessa liitetty ehdotuksia sen toiminnan mukauttamiseksi tai laajentamiseksi. 5. MENOJEN/TULOJEN LUOKITUS 5. 1. Ei-pakolliset menot 5. 2. Jaksottamattomat määrärahat 5. 3. Tarkoitettujen tulojen laji Seurantakeskuksen maksuista ja tiettyjen järjestöjen osallistumismaksuista kertyvät mahdolliset tulot. 6. MENO/TULOLAJI 6. 1. Tuki 100 prosenttiin asti. Tuen tarkoituksena on kattaa seurantakeskuksen yleinen talousarvio asetusehdotuksen 13 artiklan mukaisesti 6. 2. ei ole 6. 3. ei ole 6. 4. ei ole 6. 5. Koska seurantakeskus ei tavoittele taloudellista hyötyä, kysymys taloudellisesta menestymisestä ei ole tärkeä. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7. 1. Toimen kokonaiskustannusten laskentatapa 1) Perustamiskustannukset ensimmäisenä vuonna (1998) vaativat noin 3 miljoonan ecun tuen, josta: henkilöstömenot hallintomenot. toimintamenot 1 miljoonaa ecua 1 miljoonaa ecua 1 miljoonaa ecua Yhteensä 3 miljoonaa ecua 2) Kun seurantakeskus on täydessä toiminnassa, sen talousarvioon aiheutuu kolmeen luokkaan kuuluvia menoja: henkilöstömenot a) b) hallintomenot (tietotekniikka, vuokra, jne. ) toimintamenot (kokoukset, verkostot, jne. ) c) Näihin kuluihin tarvitaan yhteisön vuosittaista tukea noin 6 -7 miljoonaa ecua. Nämä eri menolajit voidaan eritellä seuraavasti: a) Henkilöstömenot Ehdotetussa talousarviossa on arvioitu seurantakeskuksen henkilöstöksi 25 virkamiestä keskipitkällä aikavälillä. Henkilöstön on jakauduttava seuraavasti: 10 A 8B 6C 1 D 20 1. 2. 3. Peruspalkoista johtuvat keskimääräiset kustannukset kuukausittain (kaikki palkkaluokat yhteensä) ovat A B C D 313 934 FB, joka vastaa yhtä A-i-5 virkaa 173 652 FB, joka vastaa yhtä B2-3 virkaa 119 190 FB, joka vastaa yhtä CM virkaa 102 630 FB, joka vastaa yhtä D1 -4 virkaa. Tähän lisätään suoraan peruspalkkaan liittyvät palkan kaltaiset kulut (30,8 % peruspalkasta). Arvio näitä 25 virkaa varten on 2,2 miljoonaa ecua (1 ecu = 39,1092 FB) täyttä vuotta (12 kuukautta) kohti. b) Hallintomenot Arvioidut menot ovat 1,5-2 miljoonaa ecua vuodessa; menot voivat alentua perustamisvaiheen jälkeen. Näihin menoihin sisältyvät seuraavat kohdat: vuokra ja sen kaltaiset kustannukset tietotekniikka kalusteet elektroniset ja dokumentaatiovälineet virkamatkat hallinnolliset menot c) Toimintamenot Arvioidut toimintamenot ovat noin 2 miljoonaa ecua vuodessa, ja niihin kuuluvat: 1. Kokouskustannukset ja kustannukset RAXEN-verkosta: 2 hallintoneuvoston kokousta ( 2 x2 päivää x 18 henkilöä) 2 tieteellisen neuvoston kokousta ( 2 x2 päivää x 9 henkilöä) 6 johtokunnan kokousta ( 6 x2 päivää x 6 henkilöä) 2 RAXEN-verkon kokousta ( 2 x2 päivää x 30 henkilöä) eli yhteensä 250 000 ecua (1500 ecua henkilöä ja kahden päivän kokousta kohti), johon tulevat lisäksi kokousten logistiikka-, tulkkaus- ja käännöskustannukset. 2. Tutkimus-, tiedon käsittely- ja levittämiskulut, kertomusten laadinta- ja julkaisukulut, paneelikeskustelujen järjestämiskulut, jne. 21 8. PETOSTENVASTAISET SAANNOKSET Asetusehdotuksen 13 artiklassa säädetään, että komission varainhoidon valvoja huolehtii kaikesta seurantakeskuksen maksusitoumusten ja menojen maksamisen valvonnasta sekä kaikkien sen tulojen toteamisen ja perimisen valvonnasta. Samassa artiklassa säädetään lisäksi, että tilintarkastustuomioistuin tarkastaa tilit perustamissopimuksen 188 c artiklan mukaisesti. 9. KUSTANNUSHYÖTYANALYYSI 9. 1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Erityistavoitteet: yhteys yleistavoitteeseen: toimittaa yhteisön toimielimille ja jäsenvaltioille puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista sellaista tietoa rotusyrjinnästä ja muukalaisvihasta Euroopan tasolla, josta voi olla niille hyötyä, kun ne toteuttavat toimenpiteitä tai määrittelevät toimiaan toimivaltaansa kuuluvilla alueilla tutkia rotusyrjinnän ja muukalaisvihan laajuutta ja kehitystä, analysoida niiden syitä, seurauksia ja vaikutuksia sekä tutkia esimerkkejä toimivista menettelytavoista niiden poistamiseksi saada aikaan yhteistyötä tietojen toimittajien välille ja kehittää näiden tietokantojen yhteistä käyttöpolitiikkaa tietojen laajan levittämisen edistämiseksi tehdä tieteellisiä ja valmistelevia tutkimuksia sekä toteutettavuustutkimuksia julkaista vuosikertomus keskuksen toiminnasta sekä rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskevasta tilanteesta yhteisössä korostamalla samalla esimerkkejä toimivista menettelytavoista perustaa RAXEN-verkko (réseau européen d'information sur le racisme et la xénophobie - rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskeva eurooppalainen tietoverkko) ja koordinoida sen toimintaa; verkko tukeutuu mm. omaan tietojenkäsittelyjärjestelmään, joka yhdistää kaikki osallistujat helpottaa ja rohkaista säännöllisten paneelikeskustelujen järjestämistä tai muiden pysyvien, jäsenvaltioissa jo olevien neuvoa-antavien tahojen kokoontumista yhdessä työmarkkinaosapuolten, tutkimuskeskusten, toimivaltaisten viranomaisten edustajien sekä muiden rotusyrjinnästä ja muukalaisvihasta huolestuneiden tahojen kanssa. Seurantakeskus ottaa huomioon kansallisten pyöreän pöydän tai muiden jo olemassa olevien neuvoa-antavien tahojen keskustelujen tulokset vuosikertomuksessaan, jossa käsitellään rotusyrjinnän ja muukalaisvihan tilannetta yhteisössä. Kohderyhmä: koko yhteisön väestö; rotusyrjintä ja muukalaisviha ovat ilmiöitä, jotka ovat Euroopan unionin pohjana olevien periaatteiden vastaisia. Erityisesti rotusyrjinnän kohteena olevat ryhmät: siirtolaiset, romanit, juutalaiset, värilliset kansalaiset. 22 9. 2. Toimen perustelut Tarve yhteisön taloudelliseen tukeen erityisesti toissijaisuusperiaate huomioon ottaen. Cannesissa 26. -27. kesäkuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti vuonna 1994 neuvoston yhteyteen perustettua rotusyrjintää ja muukalaisvihaa käsittelevää neuvoa-antavaa komissiota tutkimaan Euroopan rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskevan seurantakeskuksen toteutettavuutta. Firenzessä 21. - 22. kesäkuuta 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto otti huomioon tämän toteutettavuustutkimuksen tulokset ja hyväksyi Euroopan rotusyrjintää ja muukalaisvihaa koskevan seurantakeskuksen perustamista koskevat periaatteet sekä kehotti neuvostoa tutkimaan tällaisen seurantakeskuksen oikeudellista perustaa, talousarviota ja yhteyksiä Euroopan neuvostoon. Neuvosto huomioi tämän tutkimuksen tulokset 28. - 29. lokakuuta ja totesi, että jäsenvaltioista piti oikeudellisena perustana Euroopan yhteisön enemmistö perustamissopimuksen 235 artiklaa. Tämän vuoksi komissio tämän asetusehdotuksen. teki Euroopan seurantakeskus pyrkii seuraamaan tarkasti rotusyrjinnän ja muukalaisvihan kehittymistä unionissa, pitämään yhteisön toimielimet, jäsenvaltioiden hallitukset ja poliittiset päättäjät tietoisina tästä kehityksestä sekä kannustamaan näitä toteuttamaan todellisia poliittisia toimenpiteitä. Koska rotusyrjintään yllyttävää propagandaa on alkanut uudelleen esiintyä ja rotuvihaan kiihottaminen on lisääntynyt sähköisissä viestimissä, on tarpeen vastustaa näitä ilmiöitä yli rajojen, mikä ei ole mahdollista yksittäisille jäsenvaltioille. Toimea koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen valinta Seurantakeskuksen on oltava pysyvä ja riippumaton elin unionin yhteydessä. Sen johdossa on oltava henkilöitä, jolla on korkea moraali ja tarvittava pätevyys ja kokemus ihmisoikeuksien alalla. Näin taataan sen tieteellinen puolueettomuus ja tarvittava moraalinen auktoriteetti. Pääasialliset epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimen tiettyihin tuloksiin Pääasiallinen epävarmuustekijä johtuu HVKn toiminnasta. HVK:ssa voitaisiin nimittäin päättää sisällyttää perustamissopimukseen määräys, jolla kiellettäisiin kaikenlainen rotuun, väriin, uskontoon, jne. perustuva syrjintä. Jos tällainen päätös tehtäisiin, sillä voitaisiin vahvistaa seurantakeskuksen asemaa ja merkitystä. 9. 3. Toimen seuranta ja arviointi Arviointi tehdään seuraavia välineitä käyttäen: hallintoneuvoston vuosikertomus, joka osoitetaan neuvostolle, komissiolle ja Euroopan parlamentille (8 artiklan 3 kohdan b alakohta) 23 toimittaa jälkeen komissio arviointikertomuksen seurantakeskuksen toiminnasta, johon on tarvittaessa liitetty ehdotuksia sen toiminnan mukauttamiseksi tai laaj en uimiseksi (16 artikla). asetuksen voimaantulon kolmantena vuonna Tässä toiminnassa huomioon otettavat suoritusindikaattorit voivat olla ainoastaan laadullisia. Niiden avulla voidaan mitata seurantakeskuksen osuutta poliittiseen päätöksentekoon tasolla rotusyrjinnän vastaisessa ja yhteisön toiminnassa. jäsenvaltioiden 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN m KOHTA A) Tarvittavien hallinnollisten voimavarojen tehokas käyttöönotto riippuu varojen myöntämistä koskevasta komission vuosittaisesta päätöksestä, jossa otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän sallimat lisävirat ja -summat. Lisävarojen myöntämistä olisi pidettävä ensisijaisena aiheena, ja komissio vahvistaa nämä varat vuosibudjetissa käytettävissä olevien budjettivarojen rajoissa. Seurantakeskuksen valmistelu- ja perustamisvaiheessa tarvitaan seuraavia väliaikaisia varoja. 10. 1. Vaikutus virkojen määrään Virkalajit Toimen hallintoon tarkoitetut virat joista kesto pysyvät virat väliaikaiset virat A B C virkamiehet tai väliaikaiset virkamiehet muu henkilöstö YHTEENSÄ l l l 3 turvautumalla ylimääräiseen henkilöstöön 2 vuotta (komission valmisteleva vaihe) käyttämällä kyseisen PO:ntai osaston henkilöstöä i l l 3 24 10. 2. Ylimääräisen henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus Budjettikohta Summa Laskentatapa Toimen hallintohenkilöstöön liittyvät kulut nykyisen henkilöstön sisäisillä siirroilla on arvioitu seuraavasti Väliaikaiset virkamiehet 1 A 1 B 1 C Osastot A-l, A-2, A-4 ja A-5 Yhteensä 600. 000 ecua valmistelevaa vaihetta varten. 10. 3. Muiden toiminnasta johtuvien menojen kasvu Budjettikohta Summa Laskentatapa Yhteensä Menot virkamatkoista (AI30) sisäistä henkilöstöä käyttämällä on arvioitu 10. 000 ecuun (A130). 25 ISSN 1024-4492 KOM(96) 615 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 05 Luettelonumero : CB-CO-96-637-FI-C ISBN 92-78-12970-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 26


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotosta" ja "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) naudanlihan ja naudanlihatuotteiden merkinnästä"

eurovoc_concepts:
beef
cattle
labelling
meat product
product quality

formats: html pdfa1b print


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di decisione del Consiglio relativa alla conclusione, a nome della Comunità, della Convenzione sulla cooperazione per la protezione e l'utilizzazione sostenibile del Danubio»

eurovoc_concepts:
environmental protection
international convention
pollution control measures
sustainable development
watercourse


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteessä 16 (toinen painos 1988) olevan I niteen II osan 2 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen rajoittamista koskevan direktiivin 92/14/ETY muuttamisesta"

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3438/96 του Ingo FRIEDRICH προς την Επ τροπή. Κατάλογος των ΜΜΕ που έχουν συμμετάσχει σε ερευνητικά προγράμματα της ΕΕ

eurovoc_concepts:
EU programme
database
dissemination of EU information
industrial research
research programme
scientific research
small and medium-sized enterprises

formats: html print