title: Ensimmäinen Euroopan innovaatioita koskeva toimintasuunnitelma - Innovaatio kasvun ja työllisyyden palveluksessa

eurovoc_concepts:
action programme
development policy
economic policy
employment policy
innovation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •u it it it it it Bryssel, 20. 11. 1996 KOM(96) 589 lopull. Ensimmäinen Euroopan innovaatioita koskeva toimintasuunnitelma Innovaatio kasvun ja työllisyyden palveluksessa (kommission esittämä) "Työttömyyden voittamiseksi Euroopan on varmistettava suuntautuu paremmin se, että kasvu voimistuu ja tulevaisuuden koskeva luottamussopimus, kesäkuu 1996) (Työllisyyttä aloille. " JOHDANTO Vihreän kirjan synnyttämä keskustelu vahvisti pitkälti komission arvion perusperiaatteista unionin innovaatiovajeeseen1. Eri tahot olivat pitkälti yksimielisiä siitä, että ongelma vaatii maailmanlaajuista lähestymistapaa, jossa teknologiset näkökohdat, koulutus ja riskipääoma sekä lainsäädännöllinen ja hallinnollinen ympäristö yhdentyvät. Keskustelussa kiinnitettiin huomiota kansainvälisen ulottuvuuden tärkeyteen ja korostettiin kansallisten, alueellisten ja alakohtaisten olosuhteiden erilaisuutta2. Eurooppa-neuvosto totesi selkeästi Firenzen huippukokouksessaan, että kamppailun työllisyyden parantamiseksi on edelleen oltava etusijalla sekä Euroopan unionille että jäsenvaltioille, ja tämän tavoitteen innovaatioita koskevista toimenpiteistä3. toteuttamiseksi se kehotti komissiota toimintasuunnitelman laatimaan Itse asiassa tiedon, ympäristön, terveyden, ravinnon ja kulttuurin aloilla on kehittymässä kiihtyvällä vauhdilla uusia maailmanlaajuisia markkinoita. Uusien tuotteiden ja palvelujen kysyntä on kasvussa. Kyky tuottaa innovaatioita näiden tarpeiden tyydyttämiseksi on ehdottoman tärkeää tulevaisuuden työpaikkojen luomiseksi Euroopassa. Tämä kyky on myös tarpeellinen kilpailukyvyn ja muiden alojen työllisyyden säilyttämisessä. Toiminta alueellisten ja paikallisten viranomaisten vastuulla. innovaatioiden edistämiseksi on ensisijaisesti kansalaisten, yritysten ja kansallisten, Yhteisön tasolla ja toissijaisuusperiaatteen hengessä on toimittava silloin kun laaditaan pelisääntöjä ja valvotaan niiden noudattamista, erityisesti kilpailuun, teollisoikeuksia koskeviin tekijänoikeuksiin ja sisämarkkinoihin liittyvissä asioissa. Tällä tasolla on myös mahdollista saada tarvittava kokonaiskuva sekä järjestää kokemusten vaihtoja esimerkillisten toimintatapojen levittäminen. Lopuksi yhteisön on näytettävä esimerkkiä ottamalla käyttöön omat välineensä, erityisesti tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelma sekä rakennerahastot. tässä innovaatiosta avasi monia näkökulmia. Tehokkuuden Vihreä kirja "ensimmäisessä toimia, jotka toimintasuunnitelmassa" käsitellään rajallista määrää ensisijaisia käynnistetään nopeasti yhteisön tasolla, ja siinä yhdistyvät ne meneillään olevat ja Vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen käynnistetyt toimet, jotka kirjassa tunnistettiin olennaisiksi innovaatiokehityksen kannalta4. saavuttamiseksi Kyse on ensimmäisestä toimintasuunnitelmasta, ja siinä komissio tutkii edelleen tiettyjä Vihreässä kirjassa mainittuja toimintasuuntia, joiden täytäntöönpano on pitkän aikavälin kysymys. Se aikoo myös yhteistyössä jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden maiden5 kanssa syventää analyysiään näiden alueille kuuluvista asioista, jotta saataisiin myöhemmin luotua sellaiset yhteiset puitteet, jotka osaltaan edistävät ensisijaisten vaihtoehtojen ja yhteistyömahdollisuuksien tunnistamista. Ensimmäinen innovaatioita koskeva toimintasuunnitelma kattaa seuraavat kolme toiminta-aluetta: • • • innovaatiokulttuurin edistäminen innovaatioita suosivan viitekehyksen luominen tutkimuksen ja innovaatioiden tiiviimpi niveltäminen toisiinsa Innovaatio-käsite ja sen soveltamisala on määritelty mainitussa vihreässä kirjassa (KOM(95) 688 lopullinen). -Yhteenveto vastauksista on liitteessä II. Firenzen huippukokouksen päätelmät 21 ja 22 kesäkuuta 1996 SN/300/96. Yksityiskohtaiset toimet ja niiden oikeutukset on esitetty liitteessä 1. Kymmenen Keski-Euroopan assosioitunutta maata, Kypros ja Malta. 1. ENSIMMÄINEN PRIORITEETTI: TODELLISEN INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN Innovaatiot edellyttävät erityisesti ennakkoasennetta, jossa yhdistyvät luovuus, yrittäjähenki, valmius ottaa harkittuja riskejä sekä sosiaalisen, maantieteellisen ja ammatillisen liikkuvuuden hyväksyminen. Innovatiivisuus edellyttää myös sekä määräaikojen ja kustannusten hallintakykyä. tarpeiden ennakointikykyä, haastavaa organisaatiota On siis edistettävä innovaatiohenkeä, eikä sitä tehdä asetuksilla tai lyhyen aikavälin toimilla. Siihen on kuitenkin olemassa keinot: (i) Opetus ja koulutus etusijalle Kansallisella tasolla on jatkettava opetusohjelmien ja -menetelmien arviointia, alkaen niiden kyvystä kannustaa luovuutta ja yrittäjähenkeä jo nuorella iällä sekä mahdollisista muutoksista kouluttajien koulutuksessa. Jäsenvaltioiden tulee myös jatkaa elinikäisen koulutuksen kehittämistä. Tavoitteiden edistämiseksi komissio asettaa pysyvän Koulutus ja innovaatiot -foorumin kannustamaan aiheeseen liittyvää kokemusten vaihtoa ja esimerkillisten toimintatapojen levittämistä. Se jatkaa työtään opetusta ja koulutusta, erityisesti oppisopimustoimintaa (oppisopimustoiminnan Erasmus- ohjelma, eurooppalainen oppisopimustoiminnan perussääntö) ja jatkokoulutusta käsittelevän Valkoisen kirjan soveltamiseksi käytäntöön ja kehittää koulujen välisiä yhteyksiä Oppiminen tietoyhteiskunnassa -aloitteen viitekehyksessä. (ii) Tutkijoiden ja insinöörien liikkuvuutta yrityksiin on helpotettava Tutkimuksen viidennen puiteohjelman suuntaviivoissa komissio ehdottaa laajaa ohjelmaa, jonka ensisijaisena tavoitteena on kasvattaa inhimillistä potentiaalia. Tämän tulee tehostaa puiteohjelmassa insinöörien yrityksiin, erityisesti PK-yrityksiin tehtäviä ponnisteluja nuorten tutkijoiden suuntautuvien ylikansallisten komennusten lisäämiseksi; komennuksilla helpotetaan yritysten innovaatio- ja teknologiansiirtohankkeita. ja Jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan käyttöön vastaavia liikkuvuutta edistävät olosuhteet. toimenpiteitä ja luomaan tehokkaasti Komissio on käynnistänyt vihreästä kirjan perusteella keskustelun liikkuvuudesta ja tutkii Veil-ryhmän suosituksia6. (iii) Tehokkaita talouden ja yhteiskunnan innovaatioihin tähtääviä lähestymistapoja on esiteltävä Innovaatioiden hyväksyntä, ja viime kädessä menestys, helpottuvat, kun kansalaiset, yritykset ja heidän edustajansa ovat mukana keskustelussa suurista teknologiavalinnoista ja kun työntekijät, käyttäjät ja kuluttajat osallistuvat kehitykseen. Hyvien toimintatapojen levittämistä vahvistetaan näillä alueilla. Lisäksi tutkimuksen tulevan puiteohjelman on mahdollistettava uusia toimintamuotojen esittelyn lähestymistapoja, ja organisaatioon liittyvät näkökohdat ja jotka suosivat osallistuvia toimintamuotoja. taloudelliset ja sosiaaliset sekä johtamiseen joissa yhdentyvät tekniset, Komissio on antanut Ms. Vcilin johdolla toimivan arvovaltaisen ryhmän tehtäväksi tarkastella esteitä, jotka vielä haittaavat työntekijöiden ja henkilöiden liikkuvuutta. Keskustelujensa perusteella ryhmä muotoilee ehdotuksia havaittujen lainsäädännöllisten, hallinnollisten ja käytännön toimintaan liittyvien esteiden poistamiseksi. (iv) Parhaiden johtamis- ja organisaatiomeiietelmien levittäminen yrityksissä Menestyvät yritykset ovat yhä useammin "ketteriä" ja nopeasti reagoivia yrityksiä, joilla on kyky rakentaa yhteistyötä ulkoisten osaamiskeskusten kanssa. Sekä kansallisella että yhteisön tasolla on voimakkaammin asetettava etusijalle yritysten organisaatiota koskevien innovaatioiden levittäminen, ja tieto- ja viestintäteknologioiden käyttö tällä alueella. Tässä tarkoituksessa komissio edistää käytössään olevien välineiden hyödyntämistä (puiteohjelma, rakennerahastot, koulutusohjelmat). Laatua edistävä politiikka vaikuttaa siihen että yrityksiä ja julkista hallintoa pyritään kehittämään tähän suuntaan. Yritysten välinen kilpailu, erityisesti vertaileva arviointi (benchmarking), joka mahdollistaa yrityksen oman aseman arvioinnin kansainvälisellä tasolla parhaisiin yrityksiin nähden, on tehokas keino levittää hyviä toimintatapoja. Siksi komissio toteuttaakin benchmarking -järjestelmän eurooppalaisessa mittakaavassa, alkaen laadun arvioinnista, ja helpottaa niiden kansallisten toimenpiteiden verkostointia, joita se pyytää jäsenvaltioita kehittämään7 (v) Lopuksi innovaatioita on kannustettava julkisella alalla ja hallinnon piirissä. Kansallisella kohdennettava koulutus- ja tiedotustoimia innovaatioista. tasolla päättäjille sekä julkisten hankkeiden ja rahastojen vastuuhenkilöille on Komissio kannustaa kokemusten vaihtoa keinoista, joilla innovaatioita voidaan edistää ja levittää hallinnon ja julkisten palvelujen piirissä. Tämä saattaa johtaa vihreän kirjan julkaisemiseen vuonna 1998. Lisäksi se asettaa Euroopan innovaatiosuoritusten ja -politiikkojen pysyvän seurantajärjestelmän, jonka pohjalta laaditaan säännöllinen katsaus innovaatioista unionissa. Lopuksi jäsenvaltioita kehotetaan jatkamaan toimia kilpailun edistämiseksi julkisissa hankinnoissa ja suoritusstandardien käyttämiseksi. 7 KOM(96) 463,9. 10. 96 2. TOINEN PRIORITEETTI: INNOVAATIOITA SUOSIVAN OIKEUDELLISEN, LAINSÄÄDÄNNÖLLISEN JA TALOUDELLISEN YMPÄRISTÖN LUOMINEN (i) Oikeudellista ja lainsäädännöllistä ympäristöä on mukautettava ja yksinkertaistettava. * Unionin ja eurooppalaista jäsenvaltioiden on ensinnäkin pyrittävä parantamaan patenttijärjestelmää, jotta järjestelmä tehostuu, käyttö helpottuu ja kustannukset pienenevät. Julkinen keskustelu on osoittanut käyttäjien tarpeet tällä alueella. kansallinen, Nykyisen tilanteen heikkoudet johtuvat pitkälti siitä, että unionissa on kolme rinnakkaista ja unionin patenttijärjestelmä. Koska patenttijärjestelmää; eurooppalaisessa patenttijärjestelmässä ei määrätä toimivaltaisesta tuomioistuimesta riita-asioiden ratkaisemiseksi, saattavat jäsenvaltioiden tuomioistuimet antaa tämän kanssa ristiriitaisia päätöksiä. Yhteisön patentti ei vieläkään ole voimassa, sillä kaikki jäsenvaltiot eivät ole ratifioineet sitä, eikä sitä ole mukautettu muuttuneisiin tarpeisiin ja Euroopan muotoutumiseen. eurooppalainen toimivaltaiset Komissio valmistelee vuonna 1997 Euroopan patenttikysymystä käsittelevän vihreän kirjan. Siinä käsiteltäneen seuraavia aiheita: * onko perustamissopimuksen mukaisen oikeudellisen välineen tapaiseksi tehtyä Luxemburgin aiheellista muuttaa sopimusta patentista yhteisön * missä määrin olisi yhteisön tasolla yhtenäistettävä kansallisia patenttioikeuksia * missä määrin olisi luotava yhteyksiä eurooppalaisen patenttijärjestelmän ja yhteisön patentin välille * missä määrin on mahdollista mukauttaa maksujärjestelmää siten, että se vastaisi suoritettuja palveluksia eikä se jarruttaisi innovaatioiden suojaamista. Komissio jatkaa ponnistelujaan jäsenvaltioiden kanssa lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseksi ja täydentämiseksi (erityisesti tietoyhteiskunnan, muotoilun ja työntekijöiden osalta) ja vahvistaa omaa tehtäväänsä kamppailussa väärennöksiä vastaan. Se asettaa tutkimuksen puiteohjelmaan osallistuvien käyttöön tieto- ja neuvontapalvelun. Komissio suosittaa jäsenvaltioille, että nämä asettaisivat pk-yritysten ja korkeakoulujen käyttöön apuvälineitä, joihin ne voivat turvautua riita-asioissa, parantamaan tiedotustaan pk~yrityksille ja kehittämään alan koulutusta. • Yritysten perustamisen ja innovaatioiden tukea on yksinkertaistettava kansallisella ja yhteisön tasolla. Komissio suosittaa jäsenvaltioille, että nämä asettaisivat itselleen kunnianhimoisia määrällisiä tavoitteita toteutusaikataulun yrityksen perustamisessa vaadittavien muodollisuuksien vähentämiseksi ja määräaikojen lyhentämiseksi. ja Komissio kokeilee tiettyjen jäsenvaltioiden mallin mukaisesti ulottuvien vaikutusten ennakkoarviointijärjestelmää lainsäädäntöpolitiikassa. lainsäädännön innovaatioihin Yritykset, erityisesti pk-yritykset, ovat usein eksyksissä runsaslukuisten tukipalvelujen viidakossa, joiden määrä on moninkertaistunut paikallisella, alueellisella, kansallisella sekä yhteisön tasolla. Ponnisteluja on lisättävä rakenteiden järkeistämiseksi ja toimenpiteiden yhteensovittamiseksi, jotta niillä saavutettaisiin mahdollisimman suuri lisäarvoja tehokkuus. Vastaavasti on neuvontapisteiden verkostoja, joista voi saada tukea innovaatioille. sellaisia paikallisten enemmän luotava ja alueellisten keskitettyjen Soveltuvat oikeudelliset rakenteet (eurooppalainen yhtiö, yhteisyritys) tulee mukauttaa käytäntöön ja olemassa olevia välineitä (ETEY) tulee aktiivisesti edistää. (ii) Innovaatioiden rahoittamista on helpotettava Euroopassa. Tällä elintärkeällä alueella monet asiat riippuvat yksityisistä toimista sekä alueellisella ja kansallisella tasolla tehdyistä aloitteista. Komission on toimittava hyvien toimintatapojen levittämiseksi ja helpotettava niiden käyttöönottoa, erityisesti koetoimien avulla, mutta myös rakennerahastoilla ja ottamalla käyttöön hiljattain perustettuja välineitä, kuten Euroopan investointirahasto (EIR). Näillä toimenpiteillä on seuraavat kolme tavoitetta: • ensinnäkin on rohkaistava riski- ja pääomasijoittamista. Tämä innovaatioyrityksiin, jotka ovat tärkeitä uusien työpaikkojen luojia. käynnistysvaiheen sijoituksiin erityisesti pätee ja voimakkaasti kasvaviin Pitkäaikaistalletusten (eläkerahastot, henkivakuutukset, yksityiset sijoittajat ja palkkasäästöt) suuntautumista riskisijoituksiin on korostettava. Komissio tukee EIR:n innovaatioita suosivien toimenpiteiden vahvistamista. Tämä voitaisiin toteuttaa jolla osittain EIR:n omistuksessa olevia riskipääomarahastoja8 kannustetaan sijoittamaan jo sijoituksen varhaisvaiheessa ja innovatiivisiin hankkeisiin, erityisesti sellaisiin, jotka ovat tulosta yhteisön tutkimustoiminnasta. sellaisen koejärjestelmän kautta, • toiseksi on varmistettava voimakkaasti kasvaville innovaatioyrityksille suunnattujen uusien eurooppalaisten pääomamarkkinoiden kehittymisolosuhteita (kuten Uusien Markkinoiden Liitto tai EASDAQ). Tämä tarkoittaa, että tiettyjä oikeudellisia ja verotuksellisia määräyksiä on tarkistettava ja pidettävä huoli siitä, että tarpeellinen asiantuntemus on käytettävissä. kolmanneksi on vahvistettava teknologisten innovaatioiden ja taloudellisten tahojen välisiä yhteyksiä. Tämän alueen hyvien toimintatapojen ylikansallista levitystä ja uusien menetelmien kokeilua on jatkettava. On myös asianmukaista suosia yhteisön tutkimuksen tuloksia niveltämällä paremmin tutkimus ja riskipääoma toisiinsa. Puiteohjelman osallistujien käyttöön asetetaan tieto-ja neuvontapalvelu. Kesäkuusta 1996 lähtien EIR:n perussääntö antaa mahdollisuuden tällaisten sijoituksiin. 3. KOLMAS PRIORITEETTI: TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA SEKÄ KANSALLISELLA ETTÄ YHTEISÖN TASOLLA Tietoon perustuvassa talouselämässä toimivat parhaiten järjestelmät, joissa yhdistyvät kyky tuottaa tietoa, menetelmät tiedon mahdollisimman laajaksi levittämiseksi sekä erilaisten toimijoiden (yksityiset ihmiset, yritykset tai järjestöt) kyky tiedon omaksumiseen ja käyttämiseen. Innovaatioiden kannalta ovat keskeisimpiä tutkimuksen, (tiedon ja osaamisen tuottaminen) koulutuksen, liikkuvuuden, vuorovaikutuksen (tiedon ja osaamisen levitys) niveltäminen toisiinsa sekä yritysten , erityisesti pk- yritysten, kyky omaksua uusia teknologioita ja osaamista. (i) Kansallisella tasolla tarvitaan useita toimia, joita voidaan yhdistellä jäsenvaltioittain ja joita komissio voi tarpeen vaatiessa tukea: • Ensinnäkin on muodostettava strateginen ja ennakoiva näkemys tutkimuksesta ja sen sovelluksista Toimintojen, kuten "avainteknologia-", "Delphi-" ja "Foresight" -tutkimusten avulla voidaan suunnata yhteisiä ponnisteluja ja teknologioihin. Niiden jäsenvaltioiden, joilla ei ole kokemusta tämän tyyppisestä toiminnasta, pitäisi tutkia mahdollisuuksia sellaisen aloittamiseen tulevaisuuden kannalta kaikkein otollisimpiin aloihin Komissio helpottaa kokemusten vaihtoa maiden välillä ja edellä mainitun toiminnan tulosten hyödyntämistä sekä yhteisön tasolla kaikkein otollisimpien väylien löytämistä Komissio edistää teknologian seurantaa Euroopan tasolla Euroopan tieteen ja teknologian seurantakeskuksen (ESTO) toiminnan puitteissa, ESTO on yhteisen tutkimuskeskuksen Sevillan teknologian tutkimuslaitoksen luoma jäsenvaltioiden seurantakeskuksien keskipiste. * Toiseksi yritysten tutkimusta on vahvistettava sekä absoluuttisesti että suhteellisesti. itselleen kunnianhimoisia määrällisiä tavoitteita, jotka Jäsenvaltioita kehotetaan asettamaan tähtäävät tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin osoitetun bruttokansantulon osuuden kasvattamiseen mitä voidaan edistää erityisesti kannustamalla yrityksissä tehtävää tutkimusta (varsinkin jäsenvaltioiden rahoittama tutkimus tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan asettamien rajoitusten mukainen julkisen vallan rahoittama tutkimus. ) Euroopassa se tutkimuksen osuus bruttokansantuotteesta, jonka yritykset rahoittavat ja joka tarjoaa paremmat hyödyntämismahdollisuudet, on keskimäärin 38 prosenttia alhaisempi kuin Yhdysvaltojen ja 55 prosenttia alhaisempi kuin Japanin vastaava luku. • Kolmanneksi teknologiayritysten perustamista on rohkaistava voimakkaasti ("Campus companies", spin-off-yritykset, jne. ). Komissio suosittaa jäsenvaltioille, että nämä voimistaisivat toimiaan tällä alueella ja hyödyntäisivät kentällä tehokkaiksi osoittautuneita rakenteita. Se järjestää vuodesta 1997 alkaen syvennetyn keskustelun aiheesta jäsenvaltioiden kanssa; keskusteluun otetaan mukaan alan keskeiset toimijat. Keskustelu koskee yritysten syntymistä helpottavia määräyksiä (liittyen esimerkiksi henkisen omaisuuden suojaan, sosiaalisiin oikeuksiin, rahoitusjärjestelyihin ja niin edelleen) sekä kansallisia ja alueellisia edistämistoimenpiteitä. Se tukee joissa esimerkiksi hyvien korkeakoulujen ja teknologianvälittäjät ovat mukana. levittämistä sellaisten koetoimien välityksellä, tahot, teknologiansiirtoyksiköt, asianomaiset alueelliset toimintatapojen riskisijoittajat • Neljänneksi tiivistettävä. julkisen tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välistä yhteistyötä on Komissio suosittaa jäsenvaltioille, että nämä loisivat yhteistyötä suosivat lainsäädännölliset ja käytännön puitteet esimerkiksi: - - tarjoamalla korkeakouluissa toimiville henkilöille ja tutkijoille mahdollisuus käyttää osa ajastaan yrityksen kehittämiseen: korkeakoulujen tunnustamalla yksinoikeudellisia sopimuksia mukaan lukien rahoitukseen osallistuminen. tehdä toimijoiden kanssa tulosten hyödyntämiseksi tutkimuskeskusten mahdollisuus teollisuuden julkisten / * Ja lopuksi tiedon ja osaamisen hyödyntämisen vahvistaminen niiden alkuperästä riippumatta. tehtävä huomattavia ponnisteluja. Tällä alueella on laajentaa tukitoimenpiteiden alaa niin, että se kattaa kansainvälistä alkuperää olevien teknologioiden siirron. Yritysten, erityisesti pk-yritysten, on sekä Euroopassa että maailmanlaajuisesti päästävä helpommin turvautumaan parhaisiin pätevyyksiin sekä teknologian, organisaation koulutuksen että hallinnon osalta. Jäsenvaltioiden pitäisi Niiden innovaatioiden tukijärjestöjen järkeistämiseen tähtäävien ponnistelujen lisäksi, joihin edellä viitattiin, on toteutettava toimenpiteitä, joilla yrityksiä pyritään rohkaisemaan siinä, että ne saavuttaisivat tarpeellisen kriittisen koon ja ammattitaidon. Komissio kehittää toimintamuotoja, joilla erilaiset kansalliset ja alueelliset innovaatiojärjestelmät toimijoiden kanssa parhaiten nivelletään ammatillistamaan ja tarvittaessa sertifioimaan uudet syntymässä olevat ammatit. toisiinsa. Se auttaa yhdessä asianomaisten (ii) Unionin tasolla yhteisö ottaa käyttöön kaikki innovaatioita edistävät välineensä. * Ensinnäkin komissio ottaa viidenteen puiteohjelmaan yksinkertaistetun vaakasuuntaisen viitekehyksen innovaatioita ja pk-yrityksiä koskevien näkökohtien yhdentämiseksi. Kun hyväksytään se lähtökohta, että suurten yritysten merkitys on innovaatioissa tärkeä, erityisesti niiden pienempiin yrityksiin solmimien suhteiden kautta, olisi tämän toiminnan mahdollistettava useampien pk-yritysten pääsy teknologiasiirron kehittäminen ja innovaatioiden kannustaminen. tuloksiin, sekä tutkimustöihin ja niiden - yhteisön puiteohjelma vaatii yhdennetyn ja rahoitusta, markkinoita, järjestelmällisemmin huomioon tutkimushankkeissa. lainsäädäntöä lähestymistavan. Organisaatiota, suojaa koskevat näkökohdat johtamista, tulee ottaa - Toiseksi hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpanon yksityiskohtaiset säännöt sopeutetaan. Tämä koskee erityisesti * hankkeiden arviointiperusteita; * rohkaisemista valmistelemaan tulosten hyödyntämistä ja levittämistä tutkimusvaiheessa (tulosten dokumentointi, täydentävät tutkimukset, koulutustoimet, lisenssien valmistelu, kumppaneiden tunnistaminen, standardien esitutkimusta koskevat keskustelut ja niin edelleen); * sopimusten sopimuspuolien joustavuuden lisäämiseksi sopeutusta erityisesti ja tekijänoikeussuojan parantamiseksi kehitys-ja esittelytöissä; * mahdollisimman käyttäjäystävällisten menettelyjen kehittämistä pk-yrityksille ja niiden nopeuttamista asettamalla työn eri vaiheiden suorittamiselle tietyt määräajat. - Kolmanneksi näiden yhteensovittamista, jotta voidaan varmistaa vahvistettava on eri toimien suunnittelun ja. hallinnon tuimien kokonaisuuden yhtenäisyys, * * yhdennetty palveluvalikoima, joka on mukautettu erityyppisten pk-yritysten tarpeisiin; * yhteyksien luominen eri vaiheissa olevien hankkeiden välille (tutkimus, esittely, siirto, hyödyntäminen); * olemassa olevien erityisesti pk-yrityksiä avustavien verkostojen optimaalinen käyttö innovaatioissa, hankkeiden valmistelussa ja yhteistyökumppanien etsinnässä. - Lopuksi myönteisten viitekehyksessä. tutkimuksesta ja teollisuudesta vastaavista task force -ryhmistä saatujen puiteohjelman hyödyntäminen tutkimuksen kokemusten viidennen Innovaatioita käsittelevästä vihreästä kirjasta käydyt keskustelut ja task force - ryhmien toiminnasta neljännen puiteohjelman yhteydessä saatu kokemus ovat osoittaneet sellaisten välineiden hyödyllisyyden, jotka mahdollistavat seuraavaa: * niiden teknologisten esteiden tunnistaminen yhdessä käyttäjien, tutkijoiden ja teollisuuden toimijoiden kanssa, joiden ratkaiseminen on Euroopassa taloudellisesti ja sosiaalisesti ensisijaista; * asiantuntemuksen sekä yksityisten ja julkisten, yhteisön omien ja kansallisten voimavarojen mahdollisimman laajamittaisia kohdennettuja hankkeita. , minkä ansiosta tutkimustulokset saadaan nopeammin ja vältetään samanaikaisesti päällekkäinen työ ja kasvatetaan yhteisön tutkimuksen avoimuutta ja esimerkkiluonteisuutta. jotta saadaan päätökseen liikkeellepanon. , tehokkaan Olisi siis yhteisön tasolla * parannettava task force -ryhmien töihin osallistumisen kannustavaa luonnetta siten, että innovaatiooden huomioon ottamista valittaessa hankkeita viidenteen painotetaan puiteohjelmaan, * parannettava menettelyjen tehoa siten, että suunnitellaan samanaikaisia tai yhdistettyjä ehdotuspyyntöjä erillisten ensisijaisten tutkimusohjelmien välillä. Puiteohjelman lisäksi kaikki yhteisön välineet otetaan käyttöön innovaatioiden edistämiseksi; - Siten jatketaan rakennerahastojen innovaatiosuuntautuneisuuden vahvistamista sekä yhteisön (EAKR-asetuksen 10 artikla, Pk-, Adapt- ja Leader 11 -aloitteet) että kansallisella ja alueellisella tasolla ja sekä Jäsenvaltioita rakennerahastojen seuraavan sukupolven rajoissa kasvattamaan sijoituksiaan innovaatioihin liittyviin toimiin. ohjelmakauden asianosaisia kehotetaan nykyisen alueita Komissio ottaa tässä tarkoituksessa oppia alueellisista innovaatiostrategioista, joita on tuettu yhteisesti EAKR-asetuksen 10 artiklan ja Innovaatio-ohjelman pohjalta. Se korostaa lisäksi eri aloitteissaan innovaatioiden huomioon ottamista. - Unionin on täysimittaisesti hyödynnettävä kansainvälinen ulottuvuus. Kaksi kolmasosaa maailman löydöistä tehdään unionin ulkopuolella, ja kasvavat markkinat ovat useimmiten maanosamme ulkopuolella. Tiima edellyttää erityisesti innovaatioiden innovaatioista ja tieteellisistä tiiviimpää vuorovaikutusta puiteohjelman sekä Cost-ja Eureka-yhteistyön välillä; * * kansainvälisen teollisen yhteistyön tukemista; * tutkimukseen ja kehitykseen liittyvän kansainvälisen yhteistyön tiivistämistä kolmansien maiden kanssa; * Tacis-, Phare- tarjoamien mahdollisuuksien kautta rohkaistaan asianomaisten maiden yhteisöjä pyrkimään voimakkaaseen synergiaan yhteisön tutkimushankkeiden kanssa; ja Meda -ohjelmien välineiden tapaisten * kansainvälisissä neuvotteluissa on pidettävä yllä valppautta, joka kohdistuu kaikkiin näkökohtiin, jotka saattavat vaikuttaa eurooppalaisiin innovaatioihin ja niiden tuloksiin (esimerkiksi henkisen omaisuuden tekijänoikeussuoja ja kamppailu väärennöksiä vastaan). Lopuksi toimintaohjelmaa sovelletaan ensisijaisten alojen tai sektorien mukaan Olosuhteet vaihtelevat voimakkaasti maittain, aloittain teknologioittain. Siksi on asianmukaista mukauttaa toimintaohjelma tiettyihin ensisijaisina pidettyihin alueisiin tai aloihin. Niihin voisivat sisältyä ympäristönsuojelu ja kestävä kehitys, palveluala, maaseutualueiden kehittäminen, kysyntään ja kuluttajiin liittyvät näkökohdat, audiovisuaalinen ala sekä avaruus- ja digitaaliteknologioiden parempi hyödyntäminen. ja Maat, jotka eivät ole hakeneet jäsenyyttä PÄÄTELMÄT Kolmella laajalla tunnistetulla alueella komissio ehdottaa toimenpiteitä, joiden prioriteetin, odotetut vaikutukset tai kiireellisyyden keskustelu on vahvistanut. Ne on lueteltu jäljempänä olevassa taulukossa. Yhteisön tasolla ehdotetut toimet voidaan rahoittaa nykyisistä tai tulevista talousarvioista. Suurimmat ponnistelut on kuitenkin tehtävä paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla. Jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden valtioiden alueelle kuuluvan toiminnan osalta komissio aikoo luomiseksi ja näiden syventää analyysiään yhteistyössä näiden kanssa yhteisen viitekehyksen auttamiseksi ensisijaisten vaihtoehtojen ja yhteistyömahdollisuuksien tunnistamisessa. Komissio ryhtyy tarpeellisiin toimenpiteisiin varmistaakseen sekä eri politiikkoihin kuuluvien tehokkaan koordinoinnin että vuorovaikutuksen vahvistamiseen jäsenvaltioiden toimenpiteiden kanssa. Se kehottaa jäsenvaltioita samoihin toimenpiteisiin. laatii yksityiskohtaisen täytäntöönpanoaikataulun Komissio kustannusarvion suunnittelemistaan toimenpiteistä. Niiden perusteella se esittelee neuvostolle, parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle vastaavat lainsäädäntö- ja säädösehdotukset. Komissio laatii neuvostolle säännöllisesti kertomuksen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Se sisältää tarpeen vaatiessa tarkistusehdotuksia, jotka perustuvat havaittuun kehitykseen tai niihin erityisiin olosuhteisiin, joissa sitä sovelletaan. tarkan ja Tahto toimia on herätettävä ja voimat on pantava liikkeelle tämän toimintasuunnitelman täytäntöön panemiseksi ja innovatiivisemman, kilpailukykyisemmän ja enemmän työpaikkoja luovan Euroopan rakentamiseksi. ********************** Jäljempänä olevat yhteenvetotaulukot ovat olennainen osa toimintasuunnitelmaa. 10 1 - INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN 1. 1. UUDET TOIMET 1- Perus- ja jatkokoulutus Komissio • toteuttaa ja toimintatapojen levittämisen edistämiseksi (1997). innovaatiot" "koulutus -foorumin kokemusten vaihdon ja esimerkillisten Jäsenvaltiot ja alueelliset yhteisöt • keskustelevat kriittisesti opetusohjelmista ja -menetelmistä sekä kouluttajien koulutuksesta, mukauttavat peruskoulutuksen sisältöä siten, että se jo nuorella yrittäjähenkeä jne. iällä edistää luovuutta, 2- Tutkijoiden, opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus Komissio laajaa vaakatasoista ehdottaa inhimillisen potentiaalin kasvattamiseen viidenteen tutkimuksen puiteohjelmaan (ensimmäinen puolivuotiskausi 1997) edistää ylikansallisia "industrial PhD" -toimia (tutkijoiden/insinöörien sijoittaminen yrityksiin), (koehanke 1997) korostaa yhteisön liikkuvuudelle antaman tuen joustavuutta, (viides T&K-puiteohjelma) tähtäävää ohjelmaa Jäsenvaltiot ottavat käyttöön toimenpiteitä, joilla tutkijoita voidaan sijoittaa väliaikaisesti yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, luovat tutkimuksen ja yritysten välistä liikkuvuutta edistävät olosuhteet (saavutusten arviointi, urakehitys) • 3- Innovaatiot ja yritysten hallinta Komissio edistää organisatorisia innovaatioita yhteisön välineillä (puiteohjelma, rakennerahastot), (1997/98) • esittelee vertailevan arvioinnin (benchmarking) Euroopan mittakaavassa, (koehanke 1997) 4- Julkiset viranomaiset Komissio • kehittää kokemusten vaihtoa innovaatioiden edistämisestä ja levittämisestä hallinnon ja julkisten • palvelujen piirissä. Konferenssi vuonna 1997 ja vihreä kirja vuonna 1998, seuraa pysyvästi innovaatioihin liittyviä suorituksia ja politiikkoja Euroopassa, (seurantamenetelmä 1997) Jäsenvaltiot • laativat tiedotustoimia poliittisille ja hallinnon vastuuhenkilöille innovaatioiden haasteista. 11 -1 - INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN 1. 2. JO KÄYNNISTETYT TOIMET, JOTKA LIITTYVÄT EUROOPAN INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 1- Perus- ja jatkokoulutus Komissio panee täytäntöön opetusta ja koulutusta käsitelleen valkoisen kirjan ehdotukset (erityisesti oppisopimustoiminnan Erasmus-ohjelma ja eurooppalainen oppisopimustoiminnan perussääntö), välisten edistämiseksi ("Oppiminen yhteyksien koulujen • käynnistää koehankkeita tietoyhteiskunnassa" -aloite). Jäsenvaltiot ja alueelliset yhteisöt • kehittävät yhdistelmäkoulutusta, erityisesti korkeakoulujen tasolla, rohkaisevat useamman yhteisön kielen tehokasta hallintaa. 2- Tutkijoiden» opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus Komissio ja jäsenvaltiot. käynnistävät keskustelun tutkijoiden, opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuutta käsittelevästä vihreästä kirjasta ja panevat täytäntöön vahvistetut toimintasuunnat; tarkastelevat ja panevat mahdollisesti täytäntöön Veil-ryhmän suositukset. 3- Asianomaisten toimijoiden osallistuminen ja yleisön tiedottaminen Komissio • kehittää hyvien toimintatapojen levittämistoimia tällä alueella. Jäsenvaltiot • edistävät tieteellistä ja teknistä kulttuuria sekä innovaatioiden myönteisten vaikutusten tuntemusta. Komissio ja jäsenvaltiot • ottavat yritykset, kansalaiset ja heidän edustajansa mukaan keskusteluun suurista teknologia valinnoista. • suunnittelevat työntekijöille, käyttäjille tai kuluttajille tarkoitettuja osallistuvia menettelytapoja, jotka helpottavat innovaatioiden hyväksymistä. 4: Innovaatiot ia yritysten hallinta Jäsenvaltiot • vahvistavat innovaatioiden johtamista tukevaa koulutusta, suosivat "benchmarking"-käytännön kehittämistä yritysten välillä. 5- Julkiset viranomaiset Jäsenvaltiot • kannustavat kilpailua julkisissa hankinnoissa ja suoritusstandardien käyttöä. 12 - 2 - INNOVAATIOITA SUOSIVAN VIITEKEHYKSEN LUOMINEN 2. 1. UUDET TOIMET 1- Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja Komissio ja jäsenvaltiot yhteisön patenttia käsittelevän vihreän kirjan julkaiseminen (syyskuu 1997) Komissio asettavat yhteisön neuvontapalvelun. (1997) tutkimusta varten henkistä omaisuutta koskevan "IPR-Helpline"- Jäsenvaltiot asettavat pk-teollisuudelle ja korkeakouluille tiedotus- ja apuvälineitä, joihin ne voivat turvautua riita-asioissa. 2- Hallinnon yksinkertaistaminen Komissio asettaa koejärjestelmän sen vaikutuksen ennakkoarviointia varten, joka lainsäädännöllä on innovaatioihin, (vuoden 1997 loppupuolella) panee tukiverkostojen välille. (1997) toiminnallisia yhteensovittamisjärjestelmiä yhteisön eri innovaatioiden täytäntöön Jäsenvaltiot • asettavat tavoitteita ja tarkan aikataulun yritysten perustamismuodollisuuksien helpottamiseksi. Jäsenvaltiot ja alueyhteisöt nopeuttavat innovaatioiden tukitoiminnan ja -järjestöjen järkeistämistä. 3- Rahoitus Komissio vahvistaa EIR:n innovaatioita suosivia toimenpiteitä sekä EIP:n ja rakennerahastojen välistä yhteistyötä, (vuoden 1997 alkupuolella) niveltää yhteisön toimittamalla puiteohjelman osallistujille ja sijoittajille aiheeseen liittyvää tietoa ja opastusta, (vuoden 1997 keskivaiheilla) toisiinsa, erityisesti riskipääoma tiiviimmin tutkimus ja - kehittää tietojen vaihtoa ja hyvien toimintatapojen levittämistä jäsenvaltioiden ja toimijoiden välillä. (1997 ja 1998) Jäsenvaltiot • • vahvistavat kärsivällisen pääoman suuntautumista riskisijoituksiin. luovat kasvavien yritysten pörssimarkkinoiden edellyttämät olosuhteet, 4- Verotus Komissio valmistautuu laatimaan tiedonannon "verotuksesta ja innovaatioista" (mahdollisesti 1997) Jäsenvaltiot • edistävät aineettomia sijoituksia suosivampaa verotusta ja laskennallista kohtelua. 13 - 2 - INNOVAATIOITA SUOSIVAN VIITEKEHYKSEN LUOMINEN 2. 2. KÄYNNISTETYT TOIMET, JOTKA LIITTYVÄT EUROOPAN INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 1- Kilpailu Komissio • laajentaa yrityskeskittymien valvonnasta annetun vihreän kirjan herättämän keskustelun myötä yhdenmukaisen eurooppalaisen yritysfuusioiden valvonnan soveltamisalaa ja yhdenmukaistaa rakenteellisten yhteisyritysten kohtelua, julkaisee vihreän kirjan kilpailusääntöjen soveltamisesta vertikaalisiin jakelusopimuksiin, jatkaa vuoropuhelua Yhdysvaltain kilpailuviranomaisten kanssa, jonka avulla keskeisempien markkinoiden määritelmiä voidaan teknologisten tekijöiden osuus on suuri. lähentää, erityisesti sopimuksissa, joissa 2- Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja Komissio ja jäsenvaltiot • saattavat päätökseen tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi sekä saattavat päätökseen muotoilua työntekijöiden keksintöjen suojaa koskevat lainsäädännöt. lainsäädäntöjen yhteensovittamisen tietoyhteiskunnan teknologioissa ja Komissio • Vahvistaa toimiaan väärennöksiä vastaan. Jäsenvaltiot saattavat päätökseen direktiiviehdotuksen bioteknologian keksinnöistä, tukevat Euroopan patenttiviraston ponnisteluja patentoimiskulujen pienentämiseksi, saattavat henkisen omaisuuden suojaa koskevat eurooppalaiset direktiivit osaksi kansallisia lainsäädäntökään vuoden 1996 loppuun mennessä, laativat koulutusohjelmia tällä alueella, tiedottavat yrityksille laajemmin suojan avulla saavutettavasta kilpailuedusta. - - • 3- Hallinnon yksinkertaistaminen Komissio innovaatioaloitteen yritysten panee alulle erityisen yksinkertaistamiseen tähtäävien komitean töiden piirissä, toimintaympäristön parantamiseen ja • ottavat huomioon innovaatioiden tärkeyden hallinnon yksinkertaistamiskehityksessä (erityisesti alojen valinta SLIM-hankkeen viitekehyksessä). Jäsenvaltiot • Järjestävät yrityksille keskitettyjä palvelupisteitä innovaatioita koskevia kysymyksiä varten. 4- Oikeudellinen ja lainsäädännöllinen ympäristö Neuvosto • hyväksyy nopeasti päätöksen eurooppalaisen yhtiön perussäännöstä. Komissio • jatkaa ETEY:n käytön edistämistä, erityisesti parantamalla tiedotusta, tutkii yhteisyrityksen perussäännön toteutettavuutta. (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 artikla). 14 - 3 - TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 3. 1. UUDET TOIMET 1- Kansalliset toimet ja niitä täydentävät yhteisön toimet (0 yritysten tutkimuksen vahvistaminen Jäsenvaltiot asettavat itselleen määrällisiä tavoitteita ja laativat sopeutettuja kannustuspolitiikkoja. (ii) teknologiayritysten perustaminen Komissio järjestää perusteellisen keskustelun jäsenvaltioiden ja toimijoiden kanssa oikeudellisista ja verotuksellisista määräyksistä ja edistämistoimenpiteistä, (1997) • käynnistää koetoimia hyvien toimintatapojen levittämiseksi ottaen mukaan korkeakoulut, riskipääoman, teollisuuden ja alueelliset instituutiot. (1998) (iii) tutkimuksen» korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistäminen Jäsenvaltiot asettavat oikeudellisen viitekehyksen, joka suosii tutkimusjärjestöjen hyödyntämistoimia yritysten perustaminen mukaan lukien. (iv) uusien teknologioiden ja uuden tiedon kävttöönottokvvyn parantaminen pk-vritvksissä Jäsenvaltiot - tukevat ylikansallista teknologiansiirtoa. Komissio • kansalliset ja alueelliset innovaatiojärjestelmät nivelletään toisiinsa paremmin yhteisön tasolla. (v) innovaatiota tehokkaasti edistävien lähestymistapojen esittely Komissio sellaisten uusien esittelyohjelmien käynnistäminen, joissa yhdentyvät organisatoriset ja sosiaaliset näkökohdat (viides T&K-puiteohjelma) innovaation tekniset, 2. Innovaatioihin ja pk-yrityksiä koskevien näkökohtien yhdentäminen puiteohjelmaan Komissio • mukauttaa puiteohjelman täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset määräykset (hankkeiden valintaperusteet ja valinnan nopeus, esittelytoimien vahvistaminen, oikeudellisen viitekehyksen mukauttaminen sopimuksia varten), (neljäs ja viides T&K-puiteohjelma) • vahvistaa tutkimuksen ja teollisuuden task force -työryhmien neuvoa-antavaa ja yhteensovittavaa tehtävää, (viides T&K-puiteohjelma) • kehittää sellaisen "innovaatioita ja pk-yritysten osallistumista koskevan" ohjelman, joka takaa viidennen ja innovaatiotavoitteen yhdennetyn lähestymistavan hankkeiden oikeudellisen ja rahoituksellisen kohtelun välityksellä, (viides T&K-puiteohjelma) viitekehyksessä osallistumisen puiteohjelman pk-yritysten kasvavan 3. Yhteisön muiden välineiden käyttöönotto Komissio ja jäsenvaltiot • toimintasuunnitelman soveltamisen suunnittelu ensisijaisilla alueilla. 15 3 - TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 3. 2. KÄYNNISTETYT TOIMET, JOTKA LIITTYVÄT EUROOPAN INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 1- Kansalliset toimenpiteet ja niitä täydentävät yhteisön toimenpiteet (i) strateginen näkemys tutkimuksesta ja kehittämisestä Jäsenvaltiot • käynnistävät kuulemisia teknologioiden ennakoinnista (Foresight). Komissio - helpottaa kokemusten vaihtoa ja hyödyntää tuloksia yhteisön tasolla, edistää teknologian seurantaa (Euroopan tieteen ja teknologian seurantakeskuksen (ESTO) ympärillä oleva verkosto); (ii) teknologiayritysten perustaminen Jäsenvaltiot vahvistavat "campus companies"- ja spin-off-yrityksiä koskevaa toimintaansa. (iii) tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistäminen Jäsenvaltiot • jatkavat ja vahvistavat tämän alueen toimia. Komissio • analysoi esteitä ja levittää hyviä toimintatapoja, tukee kansallisia ponnisteluja tutkimus- ja teknologiajärjestöjen hallinnon ja vertailevan arvioinnin parantamiseksi kansainvälisellä tasolla, järjestää alakohtaisia ja monialaisia tilaisuuksia teknologiaa koskevan tiedon ja kokemusten vaihtamiseksi. (iv) uusien teknologioiden ja uuden tiedon kävttöönottokvvyn parantaminen pk-vritvksissä Jäsenvaltiot tehostavat tukirakenteita ja lisäävät niiden avoimuutta. Komissio • auttaa innovaatioita tukevien palvelujen kehittämistä, • aloittaa teknologioiden käyttöönottoa ja käyttöä edistävän toiminnan (ensikäytön tuki, pääsy unionin ulkopuolella kehitettyihin teknologioihin, nuorten teknologiayritysten kansainvälistyminen, alueelliset hankkeet). 2. Ingjovaatioihirc ja pk-yrityksiä koskevien näkökohtien yhdentäminen puiteohjelmaan (katso kohta uudet toimet). 3- Yhteisön muiden välineiden käyttöönotto Komissio ja jäsenvaltiot • vahvistavat rakennerahastojen innovaatiosuuntautuneisuutta, | • hyödyntävät innovaatioiden kansainvälistä ulottuvuutta. 16 EUROOPAN INNOVAATIOITA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA LIITE 1 Yksityiskohtaiset toimet Ai SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO 1. KUULEMINEN 2. VASTAUKSET 3. ENSIMMÄINEN TOIMINTASUUNNITELMA A- INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN LIIKKUVUUDEN EDISTÄMINEN 1. OPETUS JA KOULUTUS 2. 3. YLEISÖLLE TIEDOTTAMINEN JA ASIANOSAISTEN TOIMIJOIDEN OSALLISTUMINEN 4. YRITYSTEN HALLINTO 5. VIRANOMAISET (i) Innovaatiot julkisella alalla (ii) Julkiset hankinnat. (iii) Innovaatiopolitiikkojen ja-järjestelmien analyysi B- SUOTUISTEN PUITTEIDEN LUOMINEN 1. OIKEUDELLINEN, HALLINNOLLINEN JA LAINSÄÄDÄNNÖLLINEN YMPÄRISTÖ (i) Kilpailu (ii) Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja (iii) Hallinnon yksinkertaistaminen (iv) Yhtiöoikeus (v) Standardit 2. TALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ (i) Rahoitus (ii) Pakolliset maksut , C- TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 1. KANSALLISET TOIMET JA NIITÄ TÄYDENTÄVÄT YHTEISÖN TOIMET (i) Strateginen ja ennakoiva näkemys tutkimuksesta (ii) Yritysten tutkimustoiminnan absoluuttinen ja suhteellinen vahvistaminen (iii) Teknologiayritysten perustaminen (iv) Julkisen tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistäminen 2. INNOVAATIOITA JA PK-YRITYKSIÄ KOSKEVIEN NÄKÖKOHTIEN MUKAAN OTTAMINEN PUITEOHJELMAAN 3. YHTEISÖN MUIDEN VÄLINEIDEN KÄYTTÖÖN OTTO (i) Rakennerahastojen innovaatiosuuntautuneisuuden vahvistaminen Innovaatioiden kansainvälisen ulottuvuuden hyödyntäminen (ii) Toimintasuunnitelman soveltaminen ensisijaisilla teknologian aloilla ja sektoreilla (iii) PÄÄTELMÄT: 1 1 1 2 4 4 5 6 7 8 8 8 9 12 12 12 13 16 17 18 19 19 21 24 25 25 26 26 26 29 31 31 32 33 36 M "Työttömyyden on voittamiseksi varmistettava se, että kasvu voimistuu ja suuntautuu (Työllisyyttä paremmin koskeva luottamussopimus, kesäkuu 1996) tulevaisuuden aloille. " Euroopan JOHDANTO L Kuuleminen Vihreä kirja innovaatiosta herätti Euroopan talousalueen rajat ylittävää laajaa vastakaikua ja vilkasta keskustelua. Kirjan levikki oli yli 40 000 kappaletta. Siihen tutustuivat yhteisön toimielimet, hallitukset ja asianomaiset kenttätoimijat. Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean lausunnot ovat myönteisiä, ja niissä korostetaan erityisesti teknologioiden levittämistä, toissijaisuusperiaatetta, taloudellisten toimijoiden merkitystä ja innovaation sosiaalista ulottuvuutta. Vihreästä kirjasta on komission aloitteesta ja kansallisten viranomaisten tuella järjestetty konferensseja kaikissa jäsenvaltioissa sekä Norjassa ja Islannissa. Osallistujia on ollut lähes 5000: yritysjohtajia ja tutkimuskeskusten, rahoituslaitosten sekä hallinnollisien elimien, innovaatiokeskusten, ammattiliittojen ja korkeakoulujen vastuuhenkilöitä jne. Lisäksi erityisesti yritykset ja niitä edustavat järjestöt ovat toimittaneet komissiolle yli 300 yksityiskohtaista vastinetta. Lopuksi useimmat jäsenvaltiot sekä Norja ja Unkari ovat kenttätoimijoiden huomautusten lisäksi antaneet virallisen vastineensa toteuttamiseksi, Näin ollen innovaatio vaatimus on saanut liikkeelle ennennäkemättömän määrän tahoja; mikä ei kuitenkaan ole itsetarkoitus, vaan väline, jota tarvitaan perustavanlaatuisten yhteiskunnallisten sekä yritysten tavoitteiden selkeästi Firenzen kilpailukyvyn huippukokouksessaan, että kamppailun työllisyyden parantamiseksi on edelleen oltava ensisijaisen tärkeätä sekä Euroopan unionille että jäsenvaltioille ja tämän tavoitteen toteuttamiseksi se kehotti komissiota laatimaan toimintasuunnitelman toteutettavasta toimenpiteistä. työllisyyden parantamiseksi. Eurooppa-neuvosto ja kestävän kasvun aikaansaamiseksi jatkuvan totesi ja Itse asiassa tiedon, ympäristön, terveyden, ravinnon ja kulttuurin aloilla on kehittymässä kiihtyvällä vauhdilla uusia maailmanlaajuisia markkinoita. Uusien tuotteiden ja palvelujen kysyntä on kasvussa. Kyky tuottaa innovaatioita näiden tarpeiden tyydyttämiseksi on ehdottoman tärkeää tulevaisuuden työpaikkojen luomiseksi Euroopassa. Tämä kyky on myös tarpeellinen kilpailukyvyn ja muiden alojen työllisyyden säilyttämisessä. 2. Vastaukset Eri tahojen näkökannat eroavat tietysti toisistaan. Siitä huolimatta yksimielisyys vallitsee seuraavista asioista: keskustelun tarpeellisuus ja asianmukaisuus, komission ehdottama yhdennetty lähestymistapa (jossa käsitellään mm. koulutukseen, kilpailuun, oikeudelliseen ja hallinnolliseen ympäristöön ja riskipääomaan liittyviä kysymyksiä. ), ongelman määrittelyn pääkohdat, yhteensovitetun toiminnan kiireellisyys kaikilla toiminnan tasoilla sekä niiden välillä. • 1 3 "Vihreä kirja innovaatiosta", KOM(95)688 lopullinen. Katso iiite 2c. Liitteenä 2a oleva asiakirja on yhteenveto vastineista. Katso liite 2b. Firenzen huippukokouksen päätelmät, 21 ja 22. kesäkuuta 1996. SN/300/96 11 Tietyt aiheet korostuivat keskustelussa: * kansallisten, alueellisten ja alakohtaisten olojen erilaisuus. Sellainen yhteisön tasolla toteutettava yhdenmukainen lähestymistapa, jossa näitä ominaispiirteitä ei otettaisi huomioon, on tuomittu epäonnistumaan. ja kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten vastuulla. Toissijaisuusperiaatetta onkin ehdottomasti sovellettava; Innovaatioiden edistäminen on ensisijaisesti kansalaisten, yritysten • lisäarvo yhteisön tasolla, erityisesti seuraavilla alueilla: - pelisääntöjen laatiminen ja kunnioittamisen valvonta (puitteiden asettaminen kilpailulle, sisämarkkinoihin, teollisoikeuksiin liittyvissä kysymyksissä jne. ); - välttämättömän kokonaisnäkemyksen luominen, jotta voidaan muotoilla vaihtoehtoja yhteiseltä pohjalta; - kokemusten vaihto ja esimerkillisten toimintatapojen levittäminen; - tarpeellisten kannustimien ja poliittisten signaalien antaminen yhteisön omien politiikkojen ja välineiden kautta (tutkimus, rakennerahastot, sisämarkkinat, pk-yritykset jne. ); * kansallisella tasolla ja yhteisön tasolla alueet, joilla ensisijaiset toimet on tarkoitus käynnistää. Tavoitteena on erityisesti: - edistää talouselämässä ja yhteiskunnassa todellista innovaatiokulttuuria, joka tukee luovuutta ja valmiutta riskinottoon ja riskien hallintaan, kokeilutoimintaan. Tämä edellyttää erityisesti pitkän aikavälin toimintaa opetuksessa ja jatkokoulutuksessa, opetuksen ja talouselämän välisten suhteiden tiivistämistä sekä tiedottamista julkisille ja yksityisille toimijoille; - mukauttaa hallinnollinen, oikeudellinen, lainsäädännöllinen ja taloudellinen ympäristö pysyvästi innovaatiota suosivaksi. Tämä edellyttää sekä yhteisön että kansallisella ja alueellisella tasolla sitä, että hallintoa yksinkertaistetaan, mikä sisältää erityisesti innovaatiota rohkaisevia, kilpailua ja henkistä omaisuutta koskevia sääntöjä sekä kansainvälistä yhteistyötä helpottavia oikeudellisia välineitä. Se edellyttää kuitenkin myös suotuisampaa ympäristöä innovaation rahoituksen, rahoitusrakenteen ja innovatiivisten yritysten omien varojen kannalta; * - ylläpitää ja yhä useammin myös keskittää ja vahvistaa yhteisiä tutkimusponnisteluja, erityisesti yritysten kapasiteettia saada ja hyödyntää uutta tietoa ja uusia teknologioita niiden alkuperästä riippumatta. Tämä edellyttää samanaikaisesti tarpeiden, teknisen kehityksen ja markkinoiden parempaa ennakointia sekä tiiviimpää tutkimuksen ja teollisuuden välistä yhteistyötä erityisesti teknologioiden ja osaamisen levittämiseen panostamista, varsinkin pk- yrityksissä ja epäsuotuisammassa asemassa olevilla alueilla. • kansainvälisen ulottuvuuden merkitys on samanaikaisesti sekä tosiasia että välttämättömyys. Innovaatioiden edistäminen Euroopassa ei tarkoita sisäänpäin kääntymistä. On toimittava avoimessa ja muutosvoimaisessa tilanteessa, jota leimaavat kansainvälinen yhteistyö ja kilpailu. 3. Ensimmäinen toimintasuunnitelma tässä innovaatiosta avasi monia näkökulmia. Tehokkuuden Vihreä kirja "ensimmäisessä toimia, jotka toimintasuunnitelmassa" käsitellään rajallista määrää ensisijaisia käynnistetään nopeasti yhteisön tasolla, ja siinä yhdistyvät ne meneillään olevat ja Vihreän kirjan julkaisemisen jälkeen käynnistetyt toimet, jotka kirjassa tunnistettiin olennaisiksi innovaatiokehityksen kannalta. Kyse on ensimmäisestä toimintasuunnitelmasta, ja siinä komissio tutkii edelleen tiettyjä Vihreässä kirjassa mainittuja toimintasuuntia, joiden täytäntöönpano on pitkän aikavälin kysymys. Se aikoo myös saavuttamiseksi Kaksi kolmesta tieteen ja teknologian alueen edistysaskeleesta tehdään unionin ulkopuolella. Kasvavat markkinat ovat Euroopan ulkopuolella, erityisesti Kaakkois-Aasiassa; alueen väestömäärä kasvaa muutamassa vuodessa 3 miljardiin ja sen kokonaistulot ylittävät Yhdysvaltojen ja Euroopan yhteenlasketut tulot. Pääoma-, tieto- ja teknologiavirrat ovat maailmanlaajuisia. Ilman yhteisön sisäisiä pääomavirtoja suorat sijoitukset ulkomaille kasvoivat vuoden I960 68 miljardista dollarista 1650 miljardiin dollariin vuonna 1993. Ennen kaikkea T&K-alueella solmitut strategiset liitot kyseenalaistavat hallitusten mahdollisuudet tunnistaa teknologiapolitiikkojensa edunsaajat. Lähes 40 prosenttia maailmankaupasta käydään yritysten välillä. 2^ yhteistyössä jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa syventää analyysiään näiden alueille kuuluvista asioista, jotta saataisiin myöhemmin luotua sellaiset yhteiset puitteet, jotka osaltaan edistävät ensisijaisten vaihtoehtojen ja yhteistyömahdollisuuksien tunnistamista. 7 Yhteisön tasolla toteutettavan toiminnan osalta mainitaan tässä vaiheessa ainoastaan toimenpiteet, joiden toiminnallinen luonne on kuvattavissa ja jotka voidaan toteuttaa tiedossa olevan talousarvion viitekehyksessä kohdentamalla mahdollisesti uudelleen varoja uusia kustannuksia aiheuttamatta. Innovaatioihin liittyy useita toimijoita, mikä edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa ja jatkuvaa vuorovaikutusta. Ehdotettujen toimenpiteiden onkin oltava monipuolisia ja moninaisia. Toimenpiteet esitellään selkeyden vuoksi aikajärjestyksessä ja nykyvaikutuksiltaan pienimmästä suurimpaan seuraavien tavoitteiden mukaisesti: • • • innovaatiokulttuurin edistäminen talouden ja yhteiskunnan alueilla innovaatiota suosivan viitekehyksen luominen tutkimuksen ja teollisuuden parempi niveltäminen toisiinsa Tässä ensimmäisessä suunnitelmassa luodaan yleiset puitteet toiminnalle unionin ja jäsenvaltioiden sekä unionin jäsenyyttä hakeneiden valtioiden tasolla. Siitä halutaan tehdä ensimmäinen vaihe yhteisön, hallitusten ja kenttätoimijoiden mukaan lähdölle innovaatiotoimintaan. Yhteisön tasolla uudet toimet käynnistetään heti. Meneillään olevia toimia nopeutetaan tai vahvistetaan tarpeen vaatiessa. Keskustelua jatketaan, ja suunnitelma sovitetaan tarpeen vaatiessa aihekohtaisiin aloihin sekä teollisuuden tai palvelualan osa-alueisiin, joilla sitä mahdollisesti voidaan soveltaa. Niiden toimien osalta jotka kuuluvat jäsenvaltioiden tai jäsenyyttä hakeneiden valtioiden toimivaltaan, komissio ehdottaa analyysin syventämistä yhteistyössä näiden kanssa yhteisten puitteiden luomiseksi ja toiminnalle, yhteistyömahdollisuuksien tunnistamisessa. apuaan kullekin jäsenvaltiolle vaihtoehtojen tärkeimpien tarjoaa sekä Kymmenen Keski-Euroopan assosioitunutta maata, Kypros ja Malta. Neuvoston Kööpenhaminassa ja Essenissä pitämien kokousten päätelmien mukaisesti sisältyvät jäsenyyttä hakeneet valtiot voivat osallistua yhteisön ohjelmiin ja vastaaviin aloitteisiin liittymisvalmistelujen strategian puitteissa. Joukko tärkeitä toimintasuunnitelmassa käsiteltyjä kohtia koskeekin näitä maita. Niitä ovat ennen kaikkea opetukseen ja koulutukseen, opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuuteen sekä yleisölle tiedottamiseen liittyvät ehdotukset sekä ehdotukset, jotka koskevat maiden osallistumista" viidennen puiteohjelman kohdennettuun sosiaalistaloudelliseen tutkimukseen. u INNOVAA TIOKUL TTUURIN EDISTÄMINEN 1. 1. Innovaatio edellyttää luovuutta, aloitteellisuutta ja yrityshenkeä, valmiutta ottaa riskejä ja oppia hallitsemaan niitä, virheiden hyväksymistä sekä sosiaalista, maantieteellistä ja ammatillista liikkuvuutta. Innovaatio vaatii muitakin kykyjä: tulevien tarpeiden ennakoimista sekä määräaikojen ja kustannusten täsmällistä organisointia ja hallitsemista. Innovaatio vaatii yhä useammin mitä erilaisimpia vuorovaikutustaitoja, muun muassa tietojen keräämistä ja käsittelyä sekä yksilöiden välistä ja laajempaa sosiaalista viestintää. Innovaatio vaatii suotuisan ympäristön. Yhdysvalloissa, jossa ns, "myyttisellä kansojen sulatusuuniajatuksella" on voimakas merkitys, arvostetaan riskinottovalmiutta, maantieteellistä ja sosiaalista liikkuvuutta sekä mutkattomia yhteyksiä. Japanilaisessa yhteiskunnassa ja kulttuurissa painotetaan erinomaisuutta, jatkuvaa edistymistä ja järjestystä. Eurooppa puolestaan perustuu hyvin erilaisiin sosiaalisiin järjestelmiin, joille ei nykyisin kuitenkaan ole yleisesti ominaista riskinottovalmius, vaan pikemminkin pyrkimys vakauteen ja turvallisuuteen. Ajatustapoja ja kulttuureja ei muuteta asetuksilla eikä lyhyen aikavälin toiminnalla. Keinoja on kuitenkin olemassa. Tärkein on koulutus. Henkilöiden liikkuvuus helpottaa tietojen levittämistä ja ajatusten vaihtoa. Osallistuva toiminta helpottaa asianomaisten ryhmien mukaan ottamista. Tarvitaan myös tiedottamista ja viestintää, erityisesti sellaista, jossa käytetään uusia joukkoviestimiä, sekä uusien organisaatio- ja johtamismenetelmien levittämistä yrityksissä ja julkishallinnon laitoksissa. /. Opetus ja koulutus 1. 2. Peruskoulutuksessa on tehtävä mahdollisimman suuri osa siitä työstä, joka tähtää tarvittavien pätevyyksien hankkimiseen innovaatioiden alulle saattamiseksi ja toteuttamiseksi. Teknisen ja ammatillisen koulutuksen arvoa ei pidä aliarvioida. Yleissivistys on kuitenkin se perusta, joka helpottaa innovaatioiden edellyttämää jatkuvaa sopeutumista uusiin toimintoihin. On turha kuvitella, että elämän alkuvaiheessa saatu koulutus olisi riittävä. Koko elämän jatkuvasta koulutuksesta muodostuu välttämättömyys. Pk-yrityksillä on vastassaan erityisiä esteitä (erityisesti johdon ja henkilökunnan pieni määrä), jotka on tarkoituksenmukaista pyrkiä ylittämään innovatiivisten , esimerkiksi etäopetusta ja multimediaa hyödyntämällä. Kolmannessa pk- ratkaisujen avulla yrityksille tarkoitetussa monivuotisessa ohjelmassa ehdotetaan koehankkeita helpottamaan uusien lähestymistapojen tunnistamista tällä alueella. On myös tarkoituksenmukaista lähentää opetusta ja yrityksiä erityisesti yhdistelmäkoulutuksen välityksellä; sillä helpotetaan nuorten sijoittumista työelämään, mutta lisäksi se helpottaa vaadittavien uusien taitojen ja pätevyyksien ennakoimista sekä koulutuksen sopeuttamista näihin tarpeisiin. Opetus- ja koulutusohjelmien, erityisesti Leonardo da Vinci - ja Sokrates-ohjelmien, ohella Euroopan unioni edistää edellä mainittujen tavoitteiden toteutumista Euroopan sosiaalirahaston puitteissa yhteisön Adapt- ja Emploi-hankkeiden ja niiden tavoitteiden kautta. Jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia kehotetaan lisäämään toimintaansa näillä alueilla ja erityisesti: Euroopassa on vuonna 1996 4,7 tutkijaa ja insinööriä tuhatta asukasta kohti, kun vastaava luku on Yhdysvalloissa 7,4 ja Japanissa 8. Uutta on, että Kiinassa, Intiassa ja Indonesiassa on yhteensä yhtä paljon tutkijoita ja insinöörejä kuin unionissa (huomisen innovaatio, eurooppalainen tutkimus kansalaisen palveluksessa s. 6), KOM (96) 332 lopullinen, 10. 07. 1996. Neuvoston ja komission kertomuksessa työllisyydestä (SI(95)1000) korostetaan, että koulutusohjelmien sopeuttaminen pk-yritysten tarpeisiin on tärkeää samoin kuin niiden pk-yritysten kannustaminen, jotka haluavat sijoittaa koulutukseen. Neuvoston päätösehdotus kolmannesta pk-yrityksille tarkoitetusta monivuotisesta ohjelmasta, KOM(96)98. 10 11 11 12 - keskustelemaan kriittisesti opetusohjelmista ja -menetelmistä ja erityisesti siitä, missä määrin ne kannustavat kriittiseen tarkasteluun, luovuuteen sekä edistävät yksilöiden välistä viestintää, ryhmätyötä, valmiutta kokeilla uutta, kykyä löytää ja hyödyntää tietoa, oppimiskykyä ja yrittäjähenkeä; laaja-alaiseen ajatteluun ja - analysoimaan, miten kouluttajien koulutusta olisi muutettava; - tarpeen vaatiessa kasvattamaan sellaisten opintojen määrää, jotka perehdyttävät opiskelijoita yrityksen talouteen, johtamiseen ja perustamiseen, henkisen omaisuuden suojaan sekä muotoiluun ja markkinointiin liittyvien, erityisesti tieteellisissä ja teknisissä opinto-ohjelmissa; - kehittämään opiskelu- ja harjoittelujaksoihin perustuvaa yliopistotasoista koulutusta ja edistämään oppiaineiden monitieteellisyyttä; - kannustamaan useamman yhteisön kielen todellista hallintaa ; - kannustamaan koulujen ja yritysten käytännön tason yhteistyötä; 13 - kehittämään pitkän aikavälin kumppanuussuhteita yritysten ja koulutuslaitosten välille; - rohkaisemaan pyrkimystä siihen, että yrityksillä olisi pääsy Euroopan parhaimpiin ammatillisiin koulutuslaitoksiin. Komissio jatkaa myös marraskuussa 1995 ilmestyneen koulutusta käsittelevän valkoisen kirjan ehdotusten täytäntöönpanoa. Komissio kannustaa aiheeseen liittyvää kokemusten vaihtoa ja esimerkillisten toimintatapojen levittämistä jäsenvaltioiden välillä ja yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa perustamalla pysyvän Jatkokoulutus- ja innovaatio -foorumin. 1. 3. Komissiolla on aikomus vuodesta 1997 alkaen kehittää Oppisopimustoiminnan pohjalta Erasmus- ohjelmaa työmarkkinaosapuolien kanssa eurooppalainen ja oppisopimustoiminnan perussääntö. Lisäksi se aikoo elinikäisen koulutuksen eurooppalaisen teemavuoden seurannan yhteydessä muotoilla tasolla helpottamaan koko elämän kestävää pätevyyksien hankintaa sekä niiden hyödyntämistä ja arvostusta. ehdotuksia, joilla pyritään Euroopan laatia yhdessä hallitusten ja 1. 4. Lopuksi se ryhtyy Oppiminen tietoyhteiskunnassa -aloitteen myötä yhteensovittamaan olemassa olevia välineitä ja toimia (koulutus, tutkimus, Euroopan laajuiset televiestintäverkot, rakennerahastot) koko Euroopan koulujen kytkemiseksi toisiinsa olemassa olevien kansallisten aloitteiden pohjalta, edistämään ohjelmistojen ja tarpeellisen sisällön kehitystä ja tukemaan pedagogisten työryhmien koulutusta uusien teknologioiden käytössä. 2. Liikkuvuuden edistäminen 1. 5. Opiskelijoiden, tutkijoiden, insinöörien ja tiedemiesten liikkuvuus maiden tai teollisuuden alojen välillä, sekä koulutus- tai tutkimuslaitosten ja teollisuuden välillä, edistää teknologioiden ja tiedon siirtoa. Huolimatta toimenpiteistä, joilla tutkimuksen, korkeakoulumaailman ja yritysten välistä liikkuvuutta pyritään edistämään, kuten Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelma, käytännön esteet tai kulttuuriset vaikeudet haittaavat edelleenkin liian usein liikkuvuutta. Teknologioiden muuttuessa yhä "monialaisemmiksi" on lisäksi helpotettava liikkuvuutta eri teollisuudenalojen välillä. 12 13 14 Kuten Tanskassa, jonka opetusministeri ryhtyi hiljattain tutkimaan keinoja innovaatiokulttuurin ja yrittäjähengen tukemiseksi peruskoulun ala- ja yläasteelta alkaen. Yhteisön tasolla tätä alettiin pohtia jo koulutusta käsitelleessä valkoisessa kirjassa. KOM (95) 590 lopullinen, 29. 11. 1995. Vuonna 1995 Euromanagement-toiminnassa toteutetusta tutkimuksesta, joka koski 927 pk-yritystä, kävi ilmi, että 67 prosentissa niistä pk-yrityksistä, joilla oli mahdollisuus saada tukea yhteisön T&TK-ohjelmista, kielivaikeudet osoittautuivat suurimmaksi syyksi siihen, että tukea ei haettu,. Tämä perustuu parhaillaan toteutettavaan arvioon, joka koskee neuvoston 30 päivänä kesäkuuta 1993 jatkuvasta koulutuksesta antaman suosituksen saattamista osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. EYVL N:o L 181, 23. 7. 1993. zy Loppuvuodesta 1996 julkaistussa vihreässä kirjassa "Koulutus-tutkimus: maiden välisen liikkuvuuden esteet" korostetaan, että liikkuvuuden esteet liittyvät pääasiassa oleskeluoikeuteen, sosiaaliturvaan, verotukseen ja oikeudellisen, muun muassa oppisopimussuhteessa olevia opiskelijoita koskevan kehyksen puuttumiseen Euroopan tasolla. Yhteisön tasolla komissio panee täytäntöön vihreästä kirjasta käydyssä keskustelussa vahvistetut ensisijaiset opiskelijoiden, opettajien, insinöörien ja tutkijoiden liikkuvuutta helpottavat toimenpiteet. Tutkimuksen viidennen puiteohjelman suuntaviivoissa komissio ehdottaa laajaa ohjelmaa, jonka ensisijaisena tavoitteena on kasvattaa inhimillistä potentiaalia. Tämän pitäisi tehostaa puiteohjelmassa tehtäviä ponnisteluja nuorten tutkijoiden ja insinöörien yrityksiin, erityisesti PK-yrityksiin suuntautuvien ylikansallisten komennusten lisäämiseksi; komennuksilla helpotetaan yritysten innovaatio-ja teknologiansiirtohankkeita. Komissio ryhtyy tarpeellisiin toimenpiteisiin yhteisön liikkuvuutta tukevien ohjelmien saattamiseksi joustavammiksi, erityisesti seuraavin keinoin: - sisällyttämällä tuomat yhteistyöhankkeista ja suurten laitteistojen käytöstä koituvien kustannusten joukkoon henkilöstövaihdon kustannukset pitkän aikavälin T&TK- ; - niveltämällä liikkuvuutta tukevat toimenpiteet ja tutkimushankkeet toisiinsa, jotta edunsaajat voivat yhdistää ne samassa innovaatiohankkeessa; - saattamalla ikärajat ja sallittujen komennusten enimmäisrajat joustavammiksi mahdollisten edunsaajien määrän kasvattamiseksi (vanhemmat tutkijat, pk-yritysten henkilöstö). tehokkaasti Kansallisella tasolla komissio suosittaa, että saavutuksia tai urakehitystä koskevat arviointijärjestelmät kytketään kohdistuvissa arviointijärjestelmissä voitaisiin ottaa käyttöön myönteinen maininta ajanjaksoista, jotka tutkija on työskennellyt teollisuuden palveluksessa tai teollisissa hankkeissa, tai mainita hänen nimissään olevat patentit, sekä saada kyseessä olevat yritykset ja järjestöt ottamaan käyttöön järjestelmiä, joilla pyritään varmistamaan, ettei ulkoinen liikkuvuus haittaa urakehitystä). (esimerkiksi tutkijoihin toisiinsa julkisen alan 3. Yleisölle tiedottaminen ja asianosaisten toimijoiden osallistuminen 1. 6. Innovaatio vaatii kehittyäkseen ja levitäkseen ympäröivän yhteiskunnan hyväksynnän. Vaativat ja ennakkoluulottomat kuluttajat kannustavat innovaatioihin. Innovaatiot eivät rajoitu edistykseen innovaatioon on tieteellisessä tiedossa tai teknisiin suorituksiin. Tekniseen tai kaupalliseen yhdistyttävä organisaatiomenetelmien ja sosiaalisen viestinnän innovatiivisuus. Tämä osoittautuu usein vaikeammaksi, sillä se kyseenalaistaa yhteiskuntaryhmien käyttäytymismallit, arvot ja aseman ja siksi se vaatiikin aivan erityistä huomiota. Muutoksen välttämättömyydestä ja myönteisistä seurauksista on keskusteltava laaja-alaisesti ja käsitteiden laajassa merkityksessä. Innovaation hyväksymistä ja viime kädessä onnistumista voidaan helpottaa ottamalla yritykset, kansalaiset ja heidän edustajansa mukaan keskusteluun suurista teknologiavalinnoista kuluttajien osallistumismahdollisuuksia. työntekijöiden, lisäämällä käyttäjien sekä ja Näillä alueilla on käynnistetty lukuisia kansallisia aloitteita ja kansallisella tasolla usein onnistuttu. Jäsenvaltioiden välistä kokemusten vaihtoa on kannustettava, ja tarpeen vaatiessa on rohkaistava onnistuneiden toimien saattamista verkon kautta levitykseen Euroopan tasolla silloin, kun se edistää niiden levittämistä ja parantamista. 1. 7 Komissio ottaa yhteensovitetusti käyttöön toimintatapojen tunnistamiseksi ja sellaisten menetelmien levittämiseksi, joilla helpotetaan sosiaalistaloudellisten toimijoiden osallistumista yhteiskunnallisesti merkittäviin innovaatiohankkeisiin. eri keinonsa esimerkillisten 15 16 17 KOM (96) 462. Komissio on lisäksi antanut rouva Veilin johtaman arvovaltaisen työryhmän tehtäväksi tutkia, mitkä esteet vielä haittaavat työntekijöiden ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta. Pohdintojensa perusteella työryhmä muotoilee ehdotuksia havaitsemiensa lainsäädännöllisten, hallinnollisten ja käytännön tason esteiden poistamiseksi. COST-ohjelman "short term scientific missions" -komennukset ovat esimerkki henkilöstövaihdosta. lh 1. 8. Se rohkaisee kansallisten ja alueellisten toimivaltaisten järjestöjen välisen tieteellisen ja teknisen kulttuurin sekä levittää hyväksi osoittautuneita toimintatapoja Info 2000 -ohjelman puitteissa, erityisesti kansallisten yhteyskeskusten verkoston (MIDAS) kautta. innovaatiokulttuurin edistämiseen tähtäävää yhteistyötä ja 1. 9. Komissio tutkii mahdollisuuksia televisioyhtiöiden välillä, erityisesti Media-ohjelman osalta; yhteistyöllä edistetään onnistuneiksi osoittautuneisiin kansallisiin kokeiluihin pohjautuvien tiedettä ja tekniikkaa popularisoivien ohjelmien tekemistä sekä pyritään antamaan todenmukainen kuva tieteellisestä työstä Aktiopohjaisten ohjelmien laatimisella. läheisempään yhteistyöhön eurooppalaisten 4. Yritysten hallinto 1. 10. Yrityksen hallintoon sekaantuminen ei ole julkisen vallan asia. Kuitenkin julkinen valta voi ja sen tuleekin suosiva ympäristö. Teknologioiden ja tiedon nopea levitys ja tehokas viestintä vaikuttavat voimakkaasti yritysten sopeutumiseen ja näitä onkin tuettava. ja organisaatioiden parantamista luoda yritysten hallinnon Innovaatiot ovatkin ensi kädessä yritysten asia, ja muutoksen hallinta on suurimpia haasteita, joihin ne joutuvat vastaamaan. Samanaikaisesti muutos on yhä nopeampaa. Sekä markkinat ja tekniikat että niiden suunnittelu, tuotanto ja organisaatiot muuttuvat. Ylläpitääkseen kilpailukykynsä yritysten on tietenkin kyettävä ottamaan käyttöön uusia tekniikoita. Niiden on kuitenkin yhtä tärkeää uudistaa rakenteitaan ja organisaatiotaan ja muotoilla uudelleen kunkin menetelmät, tehtävät ja vastuualueet innovaatioprosessissa. Niiden on mahdollistettava jatkuva oppiminen, mutta niiden on myös itse oltava oppivia organisaatioita. "Ketterät" yritykset, jotka pystyvät reagoimaan nopeasti ympäristön muutoksiin, solmimaan yhteistyösuhteita monenlaisten ulkopuolisten kumppanien kanssa (muut yritykset, korkeakoulut, konsultit, pätevyyskeskukset) ja jotka näin kykenevät muodostamaan joustavia kokonaisuuksia erilaisista pätevyyksistä, näyttävät parhaiten sopeutuvan innovaatiovaatimuksiin. Myös lainsäädännölliset muutokset, voimavarojen saatavuus sekä rahoitus- ja viestintämenetelmät edistävät innovaatioita. Siksi yritysten on valppaasti seurattava näiden alueiden kehitystä, harjoitettava taloudellista seurantaa sekä pyrittävä ennakoimaan teknologioiden ja kaupallisten olosuhteiden kehitystä. Yritysten välinen, erityisesti vertailevaan arviointiin perustuva kilpailu, on tehokas keino levittää hyviä toimintatapoja tällä alueella. Tiettyjen huipputason johtamismenetelmien toteuttamisen on yleistyttävä, erityisesti pk-yrityksissä. 1. 11. Komissio käynnistää yrityksille tarkoitettuja kokeellisia ylikansallisia verkostointitoimia, jotka liittyvät yksittäisiin aloihin tai teknologioihin (Katso luku (3(iii)). Niiden tarkoituksena on tutkia esimerkillisiä levitetään unionissa toimintatapoja hallinnon laajamittaisesti. Komissio aikoo myös julkaista Eurooppalaisen oppaan teollisista innovaatioista. Julkaisussa esitellään teollisuuden toimijoille itsearviointimenetelmä, jonka avulla ne voivat arvioida vahvuuksiaan ja heikkouksiaan innovaatioiden alueella, ja se sisältää myös oppaan tärkeimmistä apua ja neuvontaa antavista tahoista. ja koulutuksen alueilla. Hankkeiden tuloksia 1. 12. Komissio on osoittanut Euroopan teollisuuden kilpailusuoritusten vertailevaa arviointia koskevassa tiedonannossaan tämän toimintatavan hyödyllisyyden yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi. Jäsenvaltioita kehotetaan tukemaan tämän toimintatavan kehitystä, jonka ansiosta yritykset voivat verrata itseään parhaisiin suorituksiin yltäneessä yritykseen tietyillä toimintansa avainalueilla 18 19 Menetelmät sisältävät laatujohtamisen, ryhmätyön, työntekijöiden vastuun ja osallistumisen lisäämisen, rinnakkaissuunnittelun ("concurrent engineering"), joustavat ja älykkäät tuotantomenetelmät sekä logistiikan integroidun hallinnan. "Vertailevan arviointimenetelmän (benchmarking) soveltaminen eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi", KOM(96) 463, 9. 10. 96. vr (Yhdistyneen kuningaskunnan R&D scoreboardin yritysvierailuohjelmien tapaan - esimerkiksi TOP- aloite Saksassa ja Espanjassa, References Ranskassa tai Inside UK Enterprise) Omalta osaltaan komissio tukee kansallisella tasolla toteutettavien eri toimien verkostoitumista. Se toteuttaa Euroopan mittakaavassa vertailevan arviointijärjestelmän ("benchmarking"), erityisesti laadun alueella. 1. 13. Jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan yritysten vastuuhenkilöiden koulutukseen tähtäävää toimintaa innovaatioiden johtamisen alueella. ja markkinaosapuolien Komissio tukee innovaatioiden johtamiskoulutukseen tähtääviä toimia erityisesti perustamalla eurooppalaisia kauppakorkeakoulujen verkostoja ja rohkaisemalla niiden yhteistyötä teollisuuden ja pk-yritysten tukijärjestöjen kanssa. Tällä toiminnalla pyritään erityisesti tukemaan arviointia, joka koskee yritysten uusia organisaatiomuotoja ja niiden vaikutuksia tukijärjestöihin. Komissio vahvistaa myös tavoitteisiin 2 ja 4 sekä yhteisön Adapt- ja Pk-aloitteisiin kuuluvan toiminnan viitekehyksessä erityisesti pk-yritysten johtajien koulutukseen kohdistuvaa tukeaan sekä tukea uusille johtamismenetelmille ja niille työntekijöille tarkoitetuille koulutustoimille, joita tarvitaan uusien menetelmien ottamiseksi käyttöön yrityksissä. 5. Viranomaiset (i) Innovaatiot julkisella alalla Poliittiset päättäjät ottavat yhä useammin huomioon innovaatiot ja teknologian. Heillä on kuitenkin yleensä suhteellisen huono käsitys teknologioiden haasteista ja mahdollisuuksista sekä innovaatioita tukevien toimien erityisluonteesta. Jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään edelleen innovaatioiden haasteista niin politiikan kuin valtion- ja aluehallinnon vastuuhenkilöille sekä hankkeiden ja* rahastojen johtohenkilöille. teknologioiden ja tiedotustaan 1. 15. Julkiset menot ovat monissa unionin maissa lähellä 50 prosenttia bruttokansantuotteesta, jopa enemmän. Tässä yhteydessä suoritusten parantamisella ja innovaatioiden levittämisellä voi olla huomattavia suoria taloudellisia vaikutuksia julkisella alalla ja hallinnossa. Ne voivat parantaa osaltaan voimakkaasti yritysten työryhmä (Ciampi-ryhmä) toisessa kertomuksessaan korostaa. toimintaympäristöä, kuten kilpailua käsitellyt neuvoa-antava Komissio käynnistää vuonna 1997 yhdessä Euroopan julkishallinnon tutkimuslaitoksen kanssa joukon keskusteluja ja kokemusten vaihtomahdollisuuksia innovaatioiden edistämiseksi ja levittämiseksi hallinnon ja julkisten palvelujen piirissä meneillään olevia töitä hyväksi käyttämällä. Vuonna 1997 aiheesta järjestetään konferenssi, ja keskustelut saattavat johtaa vihreän kirjan julkaisemiseen vuoden 1998 alussa. 1. 16. Se jatkaa tietoyhteiskunta-aloitteen toimia, joilla pyritään kannustamaan innovatiivisia lähestymistapoja julkisella alalla. (ii) Julkiset hankinnat 1. 17. Julkisissa hankinnoissa tarjouksentekijöiden aktiivisempi kilpailuttaminen on suotavaa, sillä näin voidaan edistää innovaatioita. Monissa yhteisön lainsäädännön määräyksissä säädetään useista, erityisesti erikoisalojen (vesi, energia jne. ) julkisia hankintoja koskevista poikkeuksista tai erityisistä 20 Niiden unionin poliittisten johtajien osuus, joilla on tieteellinen tai tekninen koulutus, on vähäinen; hiljattain tiettyjen hallitusten piirissä suoritetut tutkimukset ovat vahvistaneet, että vain harvat niiden jäsenistä ovat valveutuneita tietokoneen tai Internet-verkon käyttäjiä. te soveltamissäännöistä, kun markkinat koskevat tai menetelmiä; näitä mahdollisuuksia olisi hyödynnettävä täysimittaisesti. Lisäksi suoritusstandardien avulla voidaan päästä innovatiivisiin teknisiin ratkaisuihin hyödyntäen samanaikaisesti täysimittaisesti kilpailua. innovatiivisia tuotteita (iii) Innovaatiopolitiikkojen ja -järjestelmien analyysi 1. 18. Tarvitaan tarkkaavaista seurantaa ja jatkuvaa analyysiä, jotka kohdistuvat innovaatioprosesseihin, niiden tuloksiin ja niiden vaikutuksiin sosiaalistaloudelliseen tilanteeseen. Kehittyneiden maiden ja erityisesti Euroopan unionin innovaatiojärjestelmien, -politiikkojen ja -infrastruktuurien vertailevaa tutkimusta on jatkettava, ja jäsenvaltioiden välistä kokemusten ja tietojen vaihtoa on rohkaistava. On myös tärkeää nopeuttaa komission koordinoimana yhteensovitetun tilastotietojärjestelmän kehitystyötä samanaikaisesti välttäen lisäämästä yritysten hallinnollista taakkaa; järjestelmään kuuluvat muun muassa säännölliset tutkimukset teollisuuden, palvelualan ja pk-yritysten innovaatioista. Komissio vahvistaa tutkimusta ja innovaatioita koskevien tietojen keräys- ja analyysijärjestelmäänsä. Se seuraa jatkossa pysyvästi innovaatioihin liittyviä saavutuksia ja politiikkoja Euroopassa ja vertaa niitä kehitykseen muualla maailmassa. Se laatii säännöllisesti ja levittää laajamittaisesti kertomuksia unionissa toteutetuista innovaatioista; kertomukset perustuvat tällä alueella tehtyihin kansallisiin ja kansainvälisiin tutkimuksiin ja analyyseihin. ZÏ - 1 - INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN 1. 1. UUDET TOIMET 1- Perus- ja jatkokoulutus Komissio • toteuttaa ja toimintatapojen levittämisen edistämiseksi. (1997) innovaatiot" "koulutus -foorumin kokemusten vaihdon ja esimerkillisten Jäsenvaltiot ja alueelliset yhteisöt • keskustelevat kriittisesti opetusohjelmista ja -menetelmistä sekä kouluttajien koulutuksesta, mukauttavat peruskoulutuksen sisältöä siten, että se jo nuorella yrittäjähenkeä jne. iällä edistää luovuutta, 2- Tutkijoiden, opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus Komissio laajaa vaakatasoista inhimillisen potentiaalin kasvattamiseen ehdottaa viidenteen tutkimuksen puiteohjelmaan (ensimmäinen puolivuotiskausi 1997) edistää ylikansallisia "industrial PhD" -toimia (tutkijoiden/insinöörien sijoittaminen yrityksiin), (koehanke 1997) korostaa yhteisön liikkuvuudelle antaman tuen joustavuutta, (viides T&K-puiteohjelma) tähtäävää ohjelmaa Jäsenvaltiot ottavat käyttöön toimenpiteitä, joilla tutkijoita voidaan sijoittaa väliaikaisesti yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, luovat tutkimuksen ja yritysten välistä liikkuvuutta edistävät olosuhteet (saavutusten arviointi, urakehitys) • 3- Innovaatiot ja yritysten hallinta Komissio edistää organisatorisia innovaatioita yhteisön välineillä (puiteohjelma, rakennerahastot), (1997/98) osoittaa vertailevan arvioinnin (benchmarking) Euroopan mittakaavassa, (koehanke 1997) 4- Julkiset viranomaiset Komissio - kehittää kokemusten vaihtoa innovaatioiden edistämisestä ja levittämisestä hallinnon ja julkisten palvelujen piirissä. Konferenssi vuonna 1997 ja vihreä kirja vuonna 1998, seuraa pysyvästi innovaatioihin liittyviä suorituksia ja politiikkoja Euroopassa, (seurantamenetelmä 1997) Jäsenvaltiot • tiedottavat poliittisille ja hallinnon vastuuhenkilöille innovaatioiden haasteista. 10 - 1 - INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN 1. 2. JO KÄYNNISTETYT TOIMET, JOTKA LIITTYVÄT EUROOPAN INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 1- Perus- ja jatkokoulutus Komissio panee täytäntöön opetusta ja koulutusta käsitelleen valkoisen kirjan ehdotukset (erityisesti oppisopimustoiminnan Erasmus-ohjelma ja eurooppalainen oppisopimustoiminnan perussääntö), • käynnistää koehankkeita tietoyhteiskunnassa" -aloite). koulujen välisten yhteyksien edistämiseksi ("Oppiminen Jäsenvaltiot ja alueelliset yhteisöt - kehittävät yhdistelmäkoulutusta, erityisesti korkeakoulujen tasolla, rohkaisevat useamman yhteisön kielen tehokasta hallintaa. 2- Tutkijoiden, opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus Komissio ja jäsenvaltiot • käynnistävät keskustelun tutkijoiden, opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuutta käsittelevästä vihreästä kirjasta ja panevat täytäntöön vahvistetut toimintasuunnat; tarkastelevat ja panevat mahdollisesti täytäntöön Veil-ryhmän suositukset. 3- Asianomaisten toimijoiden osallistuminen ja yleisön tiedottaminen Komissio • kehittää hyvien toimintatapojen levittämistoimia tällä alueella. Jäsenvaltiot edistävät tieteellistä ja teknistä kulttuuria sekä innovaatioiden myönteisten vaikutusten tuntemusta. Komissio ja jäsenvaltiot ottavat yritykset, kansalaiset ja heidän edustajansa mukaan keskusteluun suurista teknologia valinnoista. suunnittelevat työntekijöille, käyttäjille tai kuluttajille tarkoitettuja osallistuvia menettelytapoja, jotka helpottavat innovaatioiden hyväksymistä. 4- Innovaatiot ja vritvsten hallinta Jäsenvaltiot vahvistavat innovaatioiden johtamista tukevaa koulutusta, suosivat "benchmarking"-käytännön kehittämistä yritysten välillä. S- Julkiset viranomaiset Jäsenvaltiot • kannustavat kilpailua julkisissa hankinnoissa ja suoritusstandardien käyttöä. 11 ii B-SUOTUISTEN PUITTEIDEN LUOMINEN 2. 1. Innovaatioita suosivan ympäristön luominen edellyttää ensi kädessä, että kilpailu voi toteutua täysimittaisesti. Toiseksi on saatava aikaan tehokas henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suojajärjestelmä, joka on kustannuksiltaan hyväksyttävä. Se edellyttää myös jatkuvaa paneutumista siihen miten yritysten toimintaa haittaavia rajoituksia, erityisesti hallinnollisia muodollisuuksia, voidaan vähentää ja samanaikaisesti kuitenkin taata kuluttajille terveys ja turvallisuus sekä ympäristön suojelu. Lopuksi innovaatioita toteuttavien tahojen on kyettävä vaivattomasti saamaan hankkeiden eri vaiheiden vaatimaa rahoitusta, ja verotuksen on suosittava innovaatioita. /. Oikeudellinen, hallinnollinen ja lainsäädännöllinen ympäristö (i) Kilpailu 2. 2. Kilpailu on yksi innovaatioiden tärkeimmistä voimanlähteistä. Sitä vauhdittavat monopolien vastainen kamppailu sekä markkinoiden avautuminen ja vapauttaminen. Komissio on kilpailupolitiikassaan aina kiinnittänyt erityistä huomiota innovaatioihin. Siten komissio edelleen valvoo, että kilpailu toteutuu täysimittaisesti sisämarkkinoilla ja kansainvälisellä tasolla. Se jatkaa toimintaansa, joka tähtää Euroopan taloudessa tähän päivään asti liian suojattuina pidettyjen tai liian jyrkästi rajattujen alojen vapauttamisen ja sääntelyn lopettamisen. 2. 3. Kilpailuoikeuden soveltamisessa komissio tunnistaa toimivan patenttijärjestelmän taloudellisen merkityksen. Teknologiansiirtosopimuksia suosivien, yksittäisten ja luokitukseen perustuvien poikkeuslupien välityksellä järjestelmä takaa patentin haltijalle mahdollisimman suuren vapauden hyödyntää patenttiaan ilman kilpailun vääristymistä. Komissio antoi hiljattain uuden luokituksiin perustuvan teknologiansiirtosopimuksia koskevan poikkeuslupa-asetuksen, joka olennaisilta osilta yksinkertaistaa tähän asti voimassa olleita sääntöjä , Komissio on aikaisemmin myös antanut poikkeuslupia erikoistumissopimuksille kehittämissopimuksille järjestelmää sekä samanaikaisesti taata oikeusturva. sekä tutkimus- ja. Tavoitteena on välttää yksittäisiin ilmoituksiin perustuvaa ja tapauskohtaista 23 Kahden poikkeusluvan voimassaoloajan päättyessä Komissio tarkistaa kaksi poikkeuslupaa, joiden voimassaoloaika päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997 vihreän kirjan mahdollisen julkaisemisen jälkeen niiden uudistamiseksi ja mukauttamiseksi nykyisiin vaatimuksiin. Tutkimukseen ja kehitykseen myönnettäviä valtiontukia koskevilla säännöillä (uusi kehikko, helmikuu 1996) pyritään varmistamaan, että kaikkia alan toimijoita kohdellaan tasavertaisesti. Yrityskeskittymien valvonnasta annetusta asetuksesta käydyn keskustelun seurauksena komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot laajentaisivat eurooppalaisen yritysfuusioiden valvonnan soveltamisalaa, jotta sillä voitaisiin kattaa laajemmin yhteisön edun mukaisia toimia ja jotta yritysten ei tarvitsisi ilmoittaa yhteistyösopimuksistaan suurelle määrälle kansallisia viranomaisia, joiden käyttämät hyvin erilaiset perusteet, määräajat eurooppalaisena kartelliviranomaisena, valvoisi yhdenmukaisin perustein yhteisön etujen mukaisia yritysfuusioita. Lisäksi komissio ehdottaa rakenteellisten yhteisyritysten kohtelun yhdenmukaistamista. Lopuksi (yksinoikeudelliset komissio jakelusopimukset jne. ) sääntelystä kilpailuoikeudessa. ja menettelyt. Siten komissio, parhaillaan Vihreää jakelusopimusten viimeistelee ainoana kirjaa Uusien huipputeknologian tuotteiden osalta, joiden markkinat limittyvät toisiinsa yhä useammin, eri kilpailunvalvontaviranomaisten välinen tietojen vaihto on hyvin hyödyllistä. Siksi komissio jatkaa vuoropuheluaan Yhdysvaltain kilpailuviranomaisten kanssa, mikä antaa mahdollisuuden erityisesti hyvin teknologiavaltaisissa sopimuksissa esiintyviä otollisimpien markkinoiden määritelmiä. 21 22 23 24 Asetus N:o 240/96, annettu 31 päivänä tammikuuta 1996, EYVL N:o L 31,9. 2. 1996. Uudella asetuksella kumotaan patenttilisensseistä annetun asetuksen ja osaamisen ilmoittamisesta annetun asetuksen väliset erot, poistetaan useita lausekkeita, jotka näissä asetuksissa estivät luokitukseen perustuvat poikkeusluvat tai siirretään lähemmäs muistutusmenettelyä (jonka määräaikaa on lyhennetty kuudesta neljään kuukauteen), ja siinä suunnitellaan uusia laillisia lausekkeita sopimuspuolten vapauden kunnioittamiseksi entistä enemmän. Asetus N:o 417/85, annettu 19 päivänä joulukuuta 1984, EYVL N:o L 53, 22. 2. 1985. Asetus N:o 418/85, annettu 19 päivänä joulukuuta 1984, EYVL N :o L 53, 22. 2. 1985. 12 3^ (ii) Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja • Kokonaisrakenne 2. 4. Eurooppalainen on sijaitseva (Alicantessa suojajärjestelmä teollisoikeuksien liioitellun monimutkainen. "Koko yhteisön laajuinen" ratkaisu on otettu käyttöön tavaramerkkien ja mallien osalta sekä kasvinjalostajanoikeuksien osalta (väliaikaisesti Brysselissä toimiva yhteisön kasvilajikevirasto), alue, jolla yhteisö onkin myöntänyt ensimmäiset suojat. Eurooppalaisen (tai yhteisön) patentin kohdalla sitä vastoin turvauduttiin kansainväliseen sopimukseen. Yhteisö voi neuvotella kansainvälisiä sopimuksia (esimerkiksi TRIPS-sopimukset GATT:issa), ja se voi antaa säädöksiä, joiden vaikutukset eurooppalaista patenttia koskevaan sopimukseen kuitenkin saattavat jäädä hyvin vähäisiksi. yhdenmukaistamisvirasto) kokonaisrakenteeltaan sisämarkkinoilla toimiva toimii Euroopan unionissa on nykyisin kolme patenttijärjestelmää, täysipainoisesti. Käytössä on kansallinen patentti, eurooppalainen patentti, joka otettiin käyttöön vuonna 1973 Mtlnchenin sopimuksella ja jota Milnchenissä sijaitseva Euroopan patenttivirasto hallinnoi. Eurooppalainen patentti ei ole yhdenmukainen todiste teollisoikeuksista, mutta se mahdollistaa oikeudet kussakin hakijan valitsemassa Euroopan maassa. Järjestelmän etuna on sen suuri joustavuus, mutta sen monimutkaisuus ja kustannukset tuovat tiettyjä haittoja. Lisäksi järjestelmässä ei määrätä toimivaltaisesta tuomioistuimesta patentteja koskevissa riita-asioissa, jolloin on aina olemassa vaara, että eri jäsenvaltioiden toimivaltaiset tuomioistuimet antavat erilaisia päätöksiä. joista ainoastaan kaksi kokonaisrakennetta Patenttijärjestelmän kolmas suojajärjestelmä eli yhteisön patentti, joka sai alkunsa Luxemburgin sopimuksesta vuonna 1975. Tämän sopimuksen, jota muutettiin vuonna 1989, voimaantulo on viivästynyt johtuen siitä, etteivät kaikki kaksitoista allekirjoittanutta jäsenvaltiota oie sitä ratifioineet. täydennettävä saattamalla voimaan olisi Euroopan patenttijärjestelmän toteutuksessa on turvauduttu kansainvälisiin sopimuksiin. Tämä johtuu siitä, että aloitteisiin ryhdyttiin aikakautena, jolloin yhteisöllä ei ollut toimivaltaa tällä alueella. Tämä kausi on nyt päättynyt, ja tuomioistuin on useaan otteeseen tunnustanut, että yhteisöllä on toimivaltuudet ryhtyä toimenpiteisiin patenttien alueella, jos se edistää perustamissopimuksen tavoitteita (tavaroiden vapaa liikkuvuus tai oikeudenmukaisten kilpailuolosuhteiden toteuttaminen). Euroopan patenttijärjestelmän käyttäjien näkemysten mukaan eurooppalainen patentti on melko tyydyttävä ratkaisu, vaikka siihen onkin pikaisesti tehtävä kaksi tärkeää muutosta. Ensimmäinen koskee bioteknologian alan keksintöjen patentoitavuutta, jonka osalta nykyiset epäselvyydet olisi korjattava hyväksymällä nopeasti komission vuoden 1995 lopussa esittämä direktiiviehdotus. Toinen muutos liittyy eurooppalaisen patentin kustannuksiin, ja se voitaisiin toteuttaa tarkistamalla Euroopan liittyvää patenttiviraston maksujärjestelmää käännösjärjestelmää. Kummastakin aiheesta käydään paraikaa keskustelua. sekä mukauttamalla eurooppalaiseen patenttiin Yhteisön patentin osalta voidaan kysyä, vastaako se nykymuodossaan sille aikaisemmin asetettuja tavoitteita vai olisiko sitä mukautettava Euroopan muotoutumisen nykyiseen kehitysvaiheeseen ja käyttäjien tarpeisiin. Siten Luxemburgin sopimus ei nykyisessä muodossaan koske kuin niitä 12 jäsenvaltiota, jotka allekirjoittivat sen vuonna 1989: sen jälkeen toteutetut ja tulevat yhteisön laajentumiset edellyttävät, että sopimus sopeutetaan uuteen tilanteeseen. Komissio valmistelee syyskuuksi 1997 Euroopan patenttikysymystä käsittelevän vihreän kirjan. Siinä käsitellään seuraavia aiheita: onko perustamissopimuksen mukaisen oikeudellisen välineen tapaiseksi aiheellista muuttaa yhteisön tehtyä Luxemburgin sopimusta patentista * * missä määrin olisi yhteisön tasolla yhtenäistettävä kansallisia patenttioikeuksia * missä määrin olisi, luotava yhteyksiä eurooppalaisen patenttijärjestelmän ja yhteisön patentin välille 25 Patentin toimitus- ja voimassapitokulut kahdeksassa jäsenvaltiossa ovat 120 000 dollaria (vertaa kaikissa Yhdysvaltojen osavaltioissa yhteensä 13 000 dollaria). 13 1. 4 missä määrin olisi mukautettava maksujärjestelmää siten, että se vastaisi suoritettuja palveluksia eikä se jarruttaisi innovaatioiden suojaamista. • erityisalat: bioteknologiat ja tietoyhteiskunta 2. 5. Huipputeknologian aloilla, kuten ja bioteknologia, taloudelliset haasteet ovat merkittäviä ja vaativat toimintaa. On toimittava ja reagoitava nopeasti. Siten olisi päädyttävä pikaisesti yhdenmukaistamaan uusien teknologioiden suojaan liittyviä sääntöjä maailmanlaajuisesti, jos Euroopassa halutaan ylläpitää asianmukaista tutkimuskapasiteettia sekä edistää uusien yritysten perustamista ja tulosten kaupallistamista. tietoyhteiskuntaan teknologiat liittyvät Bioteknologian keksintöjen oikeussuojaa koskevan uuden direktiiviehdotuksen yhteispäätösmenettely on toteutettava mahdollisimman nopeasti. Yhteisö osallistuu omasta puolestaan aktiivisesti TRIPS- sopimuksen 27 artiklan tarkistusta koskeviin keskusteluihin sekä biodiversiteettisopimuksen seurantaan. Se pyrkii näissä keskusteluissa varmistamaan, ettei Euroopan teollisuus joudu toimimaan kilpailijoitaan epäsuotuisammissa oloissa henkiseen omaisuuteen tekijänoikeussuojaan rajoittavasti suhtautuvien lähestymistapojen takia. Sopimuksen 27 1 kohdassa artiklassa sallitaan kaikkien, sekä tuotteita että menetelmiä koskevien keksintöjen patentoiminen kaikilla teknologian alueilla. Siitä seuraa, että tietojenkäsittelyohjelmat ja ohjelmistoalan keksinnöt voidaan patentoida. Yhdysvaltain patenttivirasto on tällä perusteella päättänyt tietyissä tapauksissa myöntää patentin sellaisille tietokoneohjelmille, joiden kohdalla se katsoo, että yleensä käytettävä tekijänoikeussuoja ei ole riittävä; Euroopassa tämä ei ole mahdollista. Tilanne mutkistuu entisestään multimediaohjelmistojen ja tietoyhteiskunnan myötä. ja tietoyhteiskunnan tulee ohjelmistojen patentoitavuuteen Mitä teknologioiden vaikutuksiin tekijänoikeuksiin, komissio on hiljattain käynnistänyt kiinnostuneiden tahojen kanssa keskustelun jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen yhdenmukaistamisen päätökseen viemistä, jos se osoittautuu tarpeelliseksi. Vuoden 1991 jälkeen yhteisö on antanut viisi direktiiviä tekijänoikeuksista ja niiden lähioikeuksista. Vastatakseen uusiin tietoyhteiskunnan kehitykseen liittyviin haasteisiin komissio on julkaissut Vihreän kirjan tekijänoikeuksista ja lähioikeuksista tietoyhteiskunnassa, jonka myötä alettiin kuulla kiinnostuneita tahoja. Komissio on juuri antanut neuvostolle ja Euroopan parlamentille tunnistetaan neljä ensisijaista aihetta, tiedonannon vihreän kirjan (kopiointioikeus, oikeus yleisölle kohdennettuun tiedotukseen, teknisten järjestelmien integriteetin oikeudellinen suoja ja levitysoikeus) joita käsittelevät lainsäädäntöehdotukset annetaan piakkoin. On myös tietoyhteiskunnan syytä kiinnittää erityistä huomiota kysymyksiin, kokonaisympäristöä koskevien vastuumääräysten soveltamiseen. jatkotoimenpiteistä. Siinä liittyvät jotka * muut yhdenmukaistamistoimenpiteet 2. 6. Ottaen huomioon piirustusten ja mallien suuren taloudellisen vaikutuksen ja yhteisön lainsäädännön laatimiseksi tätä koskevan oikeussuojan alueella ja muotoilun tekijänoikeussuojaan liittyvät jäsenvaltioiden väliset erot komissio jatkaa ponnistelujaan kansallisten lainsäädäntöjen. Työntekijöiden keksintöjen osalta se käynnistää lainsäädäntöjen yhdenmukaistamisesta ja mahdollisesta sisällöstä ja tarpeellisuudesta sekä keskustelun aiheesta kiinnostuneiden tahojen kanssa. Lopuksi se päättää hyödyllisyysmalleja käsitelleen vihreän kirjan synnyttämien kommenttien perusteella, kuinka sovelias yhteisön lainsäädäntöhanke olisi tällä alueella. tutkimuksen kansallisten 26 27 28 78 prosenttia tietojenkäsittelyteollisuuden tuloista on peräisin tuotteista, jotka ovat olleet markkinoilla kaksi vuotta tai lyhyempään; bioteknologian markkinat arvioidaan vuonna 1996 10 miljardin ecun kokoisiksi, ja ne kasvanevat vuoteen 2000 mennessä lähes 80 miljardin suuruisiksi ("Huomisen keksinnöt: eurooppalainen tutkimus kansalaisten palveluksessa"). Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi piirustusten oikeussuojasta KOM(96) 66 lopullinen, EYVL N. o C142, 14. 5. 1996. s. 7 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhetisön piirustuksista ja malleista KOM(93) 342 lopullinen, EYVL N. o C29, 31. 1. 1994. s. 20 14 n 2. 7. Kuten komissio muistuttaa työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa, sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia ei voida hyödyntää, ellei tähän liittyviä direktiivejä saateta osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovelleta tehokkaasti. Tilanne on huolestuttava erityisesti avainasemassa olevalla henkisen omaisuuden alueella, koska ainoastaan yksi direktiivi on saatettu osaksi kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Komissio kehottaa kyseisiä jäsenvaltioita kantamaan osansa vastuusta ja jättämään lainsäädäntöehdotukset omille hallituksilleen ennen vuoden 1996 loppua. * kustannusten pienentäminen 2. 8. Patentteja koskien on tehty lisäehdotuksia, joilla pyritään ratkaisemaan hankalat kääntämiseen liittyvät ongelmat sekä yhtenäistämään kilpailevien maiden kustannuksiin liittyvät järjestelmät sekä väärennösten vastaisen kamppailun tukitoimet. Komissio tukee Euroopan patenttiviraston ponnisteluja patentoimiskulujen ja patentin ylläpitokulujen vähentämiseksi, kuten nykyisten käännösvaatimusten tarkistus (esimerkiksi yhteisön patenttia koskevan vuoden 1975 sopimuksessa ei vaadita käännettäväksi kuin patentin tiivistelmä ja sekin ainoastaan, kun oikeussuoja kyseenalaistetaan), ja tutkii mahdollisuutta ottaa käyttöön kannustimia pk-yrityksille, yksittäisille keksijöille ja korkeakouluille (""small entity fee"). Jäsenvaltioita kehotetaan tarkastelemaan tällä hetkellä voimassa olevaa eurooppalaiseen patenttiin liittyvien maksujen jakautumisjärjestelmää (nykyisin 50 prosenttia maksuista maksetaan Euroopan patenttivirastolle ja 50 prosenttia jää sopimuksen allekirjoittaneille jäsenvaltioille) pyrkimällä vastaamaan seuraaviin kysymyksiin. (1) onko asianmukaista, että eurooppalaisen patentin voimassa pitämiseen tarkoitetuilla maksuilla rahoitetaan kansallisia patentteja? (2) onko tämänhetkinen maksujen jakautumisjärjestelmä pidettävä voimassa vai onko sitä muutettava? (3) Vaikuttaako järjestelmä kielteisesti innovaatioiden edistämiseen, koska suurin osa varoista myönnetään suoraan valtion talousarvioon eikä innovaatioon liittyviin toimiin? • suojan parantaminen 2. 9. Tarvitaan yrityksille suunnattuja tiedotustoimia kaikista suojauksen mahdollisista toimista koulutuksesta. Komissio vahvistaa viidennessä puiteohjelmassa tämän alueen toimia, erityisesti: ja hyvien toimintatapojen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä (erityisesti kansallisten patenttivirastojen välillä) sekä Euroopan patenttiviraston kanssa patentteihin liittyvän tiedon levittämistä ja erityisesti tapoja, joilla tietoa voidaan ymmärrettävässä muodossa saattaa pk-yritysten ulottuville; • tutkimusehdotusten uutuuden tarkistaminen osallistuville ("IPR-Help Line"); 30 2. 10. Lisäksi jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään täysivaltaisesti mukaan kansainväliset näkökohdat. * kamppailu väärennöksiä vastaan 32 ja tietopalvelujen perustaminen puiteohjelmaan suojaan liittyvää koulutustoimintaa ottaen 31 2. 11. Väärennökset aiheuttavat suuria kustannuksia. Ne ovat myös erityisen suuri riski pk-yrityksille, jotka usein empivät ryhtyä oikeustoimiin, erityisesti kolmansissa maissa. 29 31 Toimet Euroopan työllisyyden puolesta, Työllisyyttä koskeva luottamussopimus, CSE(96)1, lopullinen, 5. 6. 2996. Innovaatio-ohjelmassa yhteistyössä Euroopan patenttiviraston kanssa toteutetun QUICK SCAN -järjestelmän koesovellus osoittaa, että kustannukset ovat vähemmän kuin 0,5 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista ja että se koskee noin 5 prosenttia niistä hankkeista, jotka joko määritellään tai järjestetään uudelleen tai jotka hylätään riittämättömien innovaatioiden vuoksi. Saksan mallin mukaisesti, joka loi vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon aikana 100 opettajanpaikkaa korkeakoulutasoisen teknisen koulutuksen piirissä. Euroopan teollisuus käytti vuonna 1994 lähes 2 miljardia ecua patenttien oikeudelliseen tai muuhun puolustukseen. 15 3$" Jäsenvaltioita kehotetaan luomaan järjestelmä, jonka välityksellä pk-yritykset ja korkeakoulut saavat apua riita-asioissa, sekä järjestämään lainamenettelyjä patentoimiskulujen rahoittamiseksi ja perustamaan vakuutusjärjestelmiä yritysten, erityisesti pk-yritysten, ja niiden henkistä omaisuutta ja teollisoikeuksia koskevien tekijänoikeuksien suojaamiseksi tarpeen vaatiessa Komissio on tilannut tutkimuksen yhteisön mahdollisesta kansallisia toimia täydentävästä tehtävästä kamppailussa väärennöksiä vastaan, ja käynnistää sen tulosten pohjalta kuulemisen. (iii) Hallinnon yksinkertaistaminen 2. 12. "Euroopassa hallinnollisten liian suuria kustannuksia. Tiettyjen tutkimusten mukaan ne nousevat 100 miljardiin ecuun vuodessa , mikä koituu erityisesti pk-yritysten maksettavaksi. Tässä yhteydessä on vahvistettava sekä yhteisön lähestymistapaa että kansallisten viranomaisten toimia. " rajoitukset aiheuttavat aivan lainsäädännöllisten ja Perustamalla pk-yritysten ja käsityöyritysten yhdennetyn ohjelman puitteissa Molitor-ryhmän sekä yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta vastaavan komitean komissio on ottanut askeleen tähän suuntaan. Komitea luo puitteet, joissa jäsenvaltiot ja komissio voivat vaihtaa tämän alan hyviä toimintatapoja. Komissio ehdottaa komitealle erityistä innovaatioita koskevan toiminnan käynnistämistä. 35 • Yrityksen perustaminen Eurooppalaisilla yrityksillä kuluu yrityksen perustamiseen vaadittaviin muodollisuuksiin, kuten muihinkin pakollisiin menettelyihin, enemmän aikaa kuin muualla maailmassa sijaitsevilla yrityksillä. Tämä heikentää yritysten muutosvoimaisuutta erityisesti niiden kilpailukykyä. Tutkimukset ja keskustelut ovat osoittaneet, että jäsenvaltiot olivat jo käynnistäneet jatkuvia toimia hallinnon yksinkertaistamiseksi. Tämän vuoksi yrityksen perustamiseen vaaditut muodollisuudet on tietyissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa supistettu yhteen lomakkeeseen ja keskitetty yhteen palvelupisteeseen. Jäsenvaltioita, jotka eivät ole ryhtyneet tämäntyyppisiin toimenpiteisiin, kehotetaan ottamaan mallia näistä menettelyistä ja yksinkertaistamaan uusien yritysten perustamista varten vaaditut muodollisuudet. (Yritysten perustamiseen kannustavia toimenpiteitä käsitellään myös kohdissa B2 (i) (Rahoitus) ja C3 (iii) (Teknologiayritysten perustaminen)). * Analyysi sääntelyn vaikutuksista innovaatioihin 2. 13. Sisämarkkinoiden osalta komissio on hiljattain käynnistänyt koehankkeen lainsäädännön yksinkertaistamiseksi neljällä kokeilualalla; hanke on nimeltään Slim-aloite (Simpler Legislation for the Internal Market) ja toimii laajamittaisempien toimien koekenttänä. Jos koehanke onnistuu, komissio ottaa huomioon lainsäädännön mahdolliset vaikutukset innovaatioihin valitessaan uusia aloja Slim-aloitteen viitekehykseen ja pyytää asianomaisia Slim-työryhmiä kiinnittämään keskusteluissaan riittävästi huomiota tähän näkökohtaan. Komissio kokeilee tiettyjen jäsenvaltioiden mallin mukaisesti arviointijärjestelmää, jonka välityksellä sääntelyn toteutetaan lainsäädäntöpolitiikan tärkeimpien suuntaviivojen viitekehyksessä etukäteen. innovaatioihin vaikutuksia. Tämä arvioida voidaan 33 34 35 36 Ranskan teollisuusministeriön vuosina 1995-1996 tekemä tutkimus, jossa tutkittiin 8000 pk-teollisuuden toimijaa, osoitti, että hallinnollisten tahojen lähettämiin lomakkeisiin vastaamiseen käytettävän ajan kustannukset vastasivat kolmen kokopäiväisen työntekijän kuukausipalkkaa, Toimet Euroopan työllisyyden puolesta: työllisyyttä koskeva luottamussopimus, CSE(96) 1 lopullinen s. 8. Komission mielipiteitä asiantuntijoiden ryhmän laatimasta kertomuksesta. SEC(95) 2121 lopullinen 29. 11. 1995. Saksan talousministeriön tapaan, joka vuonna 1993 antamassa kertomuksessaan "Saksan teollisuusalueiden tulevaisuudesta" osoittaa, että "Saksan hallitus varmistaa, että olemassa tai tekeillä olevia lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia määräyksiä tutkitaan sen tarkistamiseksi, etteivät ne ole este innovaatioille, ja jotta tulevaisuudessa vältyttäisiin muilta, vaikutuksiltaan vastaavilta määräyksiltä". Tutkimuksesta, teknologiasta ja opetuksesta vastaavassa ministeriössä asetettiin 18 kuukautta sitten "Tutkimusta ja innovaatioita koskevan sääntelyn lopettamista" käsittelevä työryhmä. Se tarkastaa lait, määräykset ja niin edelleen tutkimuksen ja ja hallinnollista yksinkertaistamista käsittelevän lainsäädännöllistä itsenäisten 16 ->h Lisäksi olisi kannustettava kansallisia hallintoja suurempaan yhtenäisyyteen yhteisön säädösten täytäntöönpanossa. Tämä edellyttää toimivaltaisten viranomaisten välillä 8 päivänä heinäkuuta 199638 annetun päätöslauselman mukaisesti. Komissio ottaa erityisesti kansallisten virkamiesten vaihtoon tukitoimien suunnittelussa mallia Mattheus- ja Karolus-ohjelmista tiiviimpää yhteistyötä ja koulutukseen jäsenvaltioiden liittyvien * Tukea innovaatioille keskitetystä palvelupisteestä 2. 14. Julkisten viranomaisten ja yksityisten tukea on kansallisella ja alueellisella tasolla usein johtanut useisiin päällekkäisiin neuvonta-, tiedotus- ja tukijärjestelmiin, joiden tarkoituksenmukaisuutta ja selvyyttä edunsaajien on vaikea nähdä. toimijoiden halukkuus antaa pk-yrityksille Niitä jäsenvaltioita, joissa vastaaviin toimenpiteisiin ei ole ryhdytty, kehotetaan perustamaan pk- yrityksille paikallisella tai alueellisella tasolla toimivien keskitettyjen palvelupisteiden verkostoja. Näiden puoleen yritykset ja muut innovaatiotoimintaa harjoittavat tahot voivat kääntyä, kun niillä on innovaatioille haettavissa olevaa tukea koskevia kysymyksiä. Jäsenvaltioita kehotetaan myös hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla uusien tietotekniikkojen ja tietojenkäsittelyyn liittyvän viestinnän mahdollisuudet. Yhteisön mittakaavassa komissio levittää alan hyviä toimintatapoja ja pyrkii entistä voimakkaammin koordinoimaan T&TK-toimintaa ja siitä seuraavien innovaatioiden tukea käsitteleviä verkostoja. Se pyrkii myös varmistamaan, että verkostojen ja samoja toimintoja suorittavien kansallisten järjestöjen toiminta nivelletään paremmin toisiinsa voidakseen tukeutua olemassa oleviin järjestöihin, joiden pätevyys on tunnustettu. Se edistää Euroneuvontakeskusten asemaa niiden pk-yritysten ensisijaisina yhteyskeskuksina, joilla ei vielä ole yhteyksiä muihin verkostoihin. (iv) Yhtiöoikeus Tarvitaan aloitteita, jotka liittyvät eurooppalaisen yhtiön yhtiömuotoon, Etey:n edistämiseen ja suljetun yhteisön yhteiseen yhtiömuotoon. * Eurooppalaisen yhtiön perussääntö 2. 15. Eurooppalaisen yhtiön perussäännön hyväksyminen mahdollistaisi sekä joidenkin sellaisten innovaatioiden esteiden poistamisen, jotka johtuvat siitä, että unionin alueella sovelletaan 15 erilaista lainsäädäntöjärjestelmää että houkuttelisi osaltaan yksityisiä pääomia, joita tarvitaan suurten innovaatiohankkeiden toteuttamiseksi. Eurooppalaiset yritykset hyötyisivät sisämarkkinoihin ja maailmanlaajuiseen kilpailuun mukautetusta oikeudellisesta viitekehyksestä. tulevaisuudessa vältyttäisiin muilta, vaikutuksiltaan vastaavilta määräyksiltä". Tutkimuksesta, teknologiasta ja opetuksesta vastaavassa ministeriössä asetettiin 18 kuukautta sitten "Tutkimusta ja innovaatioita koskevan sääntelyn lopettamista" käsittelevä työryhmä. Se tarkastaa lait, määräykset ja niin edelleen tutkimuksen ja innovaatioiden näkökulmasta. Neuvonantajinaan sillä on ulkopuolisia eri tieteenalojen asiantuntijoita. Huomautukset osoitetaan alueesta vastaavalle ministeriölle, jonka on vastattava niihin. Kokemus on tähän mennessä osoittanut, että 70-80 prosenttia valituksista on virheellisiä tai voidaan ratkaista helposti soveltamalla soveltuvia olemassa olevia sääntöjä. Toinen suuri ongelma, joka on tunnistettu, liittyy samaa aihetta eri näkökulmasta käsittelevien säädösten määrän paisumiseen. Tässä ongelmana on yhteensovittamisen puute. SEC (95) 2255/7. EYVL No: C 224, 1. 8. 1996. Neuvoston päätösehdotus kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta Euroopan unionin pk-yrityksille. EYVL N:o C 224,01. 08. 1996. Ciampi-ryhmä on arvioinut, että tällaisenyhtiömuodon puuttuminen aiheuttaa yrityksille 30 miljardin ecun vuosittaiset kustannukset. Euroopan neuvosto vaati Firenzen huippukokouksessa yhtiömuodon pikaista hyväksymistä. 37 38 39 17 V Komissio käynnisti marraskuussa ja työmarkkinaosapuolien kuulemisen, jossa käsiteltiin sen 14 päivänä marraskuuta 1995 antamaa tiedonantoa työntekijöille osoitetusta tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan41. 1995 yhteisön laajamittaisen toimielimien tasolla Tiedonannon ensisijaisena tavoitteena on täydentää ja yhtenäistää alueella sovellettavaa yhteisön viitekehystä ja helpottaa eurooppalaisen yhtiön perussäännön hyväksymistä, josta on keskusteltu monta vuotta neuvostossa, mutta sen myötä myös muiden, kuten eurooppalaisen osuuskunnan, eurooppalaisen yhdistyksen ja eurooppalaisten keskinäisten vakuutusyhtiöiden yhtiömuotoa koskevien ehdotusten sekä kymmenennen ylikansallisia yritysfuusioita koskevan direktiivin hyväksymistä. Komissio on asettanut arvovaltaisen asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on esittää ehdotuksia tämänhetkisestä umpikujasta pääsemiseksi. * Muut yhteiskunnalliset muodot 2. 16. Eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (Etey) on yritysten yhteistyöväline, joka on jo osoittanut kiinnostuksensa innovatiivisten hankkeiden käynnistämiseen ja hallintaan. Komissio rohkaisee Etey. ää koskevien tietojen laajamittaisempaa levittämistä. 2. 17. Tutkiessaan yhteistyötä rakennetta, joka mahdollistaisi todellisen oikeudellisen yhdentymisen Etey:n yhteisön mahdollistamaa perustamissopimuksen 130n artiklaan perustuvan yhteisen yhtiömuodon toteutettavuutta; artiklassa määrätään, että yhteisö voi luoda yrityksiä tai muita rakenteita, jotka ovat tarpeen tutkimus- ja teknologisten kehittämisohjelmien ja yhteisön esittelyohjelmien tarkoituksenmukaisen toteuttamisen kannalta. laajamittaisemmin, Euroopan komissio tutkii 2. 18. Myös yksinkertaistetun suljetun yhtiön perussäännön perustaminen näyttää hyödylliseltä. Tällainen joustava oikeudellinen väline edistäisi useissa tapauksissa innovatiivisten pienten yritysten ja suljettujen yhtiöiden perustamista haittaamatta suojatoimenpiteitä, joita tietoyhteiskunnan on edelleen tarjottava sellaisille osakeyhtiöille, joiden osakkeet ovat laajassa omistuksessa. (v) Standardit 2. 19. Sellaisten olosuhteiden luominen standardien alueella, jotka suosivat eivätkä jarruta innovaatioita, edellyttää suoritusstandardien ja vapaaehtoisten sopimusten edistämistä, standardien luomista sekä tieteellisen ja teknisen kehitystyön parempaa niveltämistä toisiinsa (standardien esitutkimus) sekä laajamittaisempaa tiedottamista standardien laatijoille ja käyttäjille, erityisesti pk-yrityksille. Jäsenvaltioita (ja eurooppalaisia standardointikomiteoita niiden vastuualueiden rajoissa) kehotetaan rohkaisemaan valmistajia toimittajia ottamaan käyttöön vapaaehtoisia standardeja sekä määräämissään standardeissa ja julkisissa hankinnoissa valitsemaan, aina kun se on mahdollista, suoritusstandardin ja siten takaamaan uusien tuotteiden suunnittelijoille suuremman vapauden ja edistämään tavarantoimittajien välistä kilpailua. ja Jäsenvaltioita kehotetaan myös lisäämään standardeja koskevaa tiedotustaan yrityksille, mutta myös teollisille suunnittelijoille ja tutkimuslaboratorioille, ja edistämään teollisuuden ja pk-yritysten osallistumista standardointikomiteoihin ja -järjestöihin. Komissio ehdottaa, että viidennessä puiteohjelmassa kiinnitetään enemmän huomiota uusien teknologioiden suunnitteluun tähtäävien tutkimushankkeiden ja standardointitoiminnan niveltämiseen (erityisesti esistandardeihin liittyvä toiminta) sekä tieteellisen tiedon soveltamiseen suoritusten mittauksessa (standardien esitutkimus ja mittaukset). Yhteisellä tutkimuskeskuksella (YTK) on erityisen tärkeä tehtävä tällä alueella. 41 KOM(96) 547 lopullinen, 14. 11. 1995. 18 % Komissio kannustaa aloitteita uusien kokeiluhankkeissa, hyödyntämisessä ja esittelyhankkeissa. toimijoiden standardien käyttämisessä, erityisesti Komissio rohkaisee eri alojen välistä hedelmällistä yhteistyötä innostamalla perinteellisempiä ja palveluita että kaikkein teollisuuden aloja omaksumaan innovatiivisimpien alojen esimerkillisiä toimintatapoja. sekä standardoituja tuotteita 2. Taloudellinen ympäristö (i) Rahoitus 2. 20. Rahoitukselliset kysymykset ovat ensisijaisen tärkeitä, mikä kävi ilmi vihreästä kirjasta käydyssä keskustelussa. Tällä alueella monet asiat riippuvat yksityisistä sekä kansallisella ja alueellisella taholla tehdyistä aloitteista. Muun muassa seuraaviin tavoitteisiin on pyrittävä: • Sellaisten Euroopan laajuisten pääomamarkkinoiden muodostaminen innovatiivisille yrityksille, jotka voisivat olla Yhdysvaltojen Nasdaq-järjestelmän vastine, sekä täydentävien aloitteiden rohkaiseminen kansallisella tasolla; • riskipääomaan ja omiin varoihin sijoittamisen rohkaiseminen erityisesti sijoittaminen uusiin yrityksiin (alkupääoma) ja voimakkaasti kasvaviin innovatiivisiin yrityksiin, jotka ovat tärkeitä uusien työpaikkoja luojia ; • innovaatioiden piirissä toimivien tahojen (joihin kuuluvat yhteisön tutkimusohjelmiin osallistuvat) ja rahoitusta tarjoavien tahojen välisen kosketuspinnan laajentaminen43. Komissio varmistaa osaltaan, että kaikki olosuhteet suosivat innovaatioita, ja erityisesti toteuttaa sisämarkkinat ja huolehtii siitä, että kilpailusääntöjä noudatetaan. Se aikoo lisäksi edistää hyvien toimintatapojen levittämistä ja helpottaa niiden käyttöönottoa erityisesti tukemalla koehankkeita, mutta myös käyttämällä hyväkseen rakennerahastoja ja käyttämällä täysimittaisesti olemassa olevia välineitä, kuten ElP:tä ja Euroopan sijoitusrahastoa. * pääomamarkkinoiden kehittäminen kasvuyrityksiä varten 2. 21. Komissio valvoo, että "kasvuyritysten" pörssimarkkinoiden kehityksen ja toiminnan edellyttämät olosuhteet toteutuvat. Jäsenvaltioiden on saatettava rahoituspalveluja ja yritysten tiedotuspalveluja koskevat direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään ja kansallisten valvontaviranomaisten välistä yhteistyötä ja poistettava jäljellä olevat lainsäädännölliset tai sääntelyyn liittyvät esteet. On myös luotava suotuisa ympäristö seuraavin keinoin: - tiedottamalla yrityksille ja valmistelemalla ehdokkaita (Euroopan unionin pk-yritysten monivuotinen ohjelma) osa Euromanagement-aloitteesta käytetään tähän; - yrityksiä koskevan tiedon levittäminen; - - tarvittavien asiantuntijoiden (analyytikkojen) kouluttaminen; sähköiset viestintäjärjestelmät jne. Käynnistettävät toimet voidaan määritellä yksityiskohtaisemmin Innovaatio-ohjelmassa meneillään olevan tutkimuksen avulla. 42 43 Vuonna 1994 käynnistysvaiheessa oleviin hankkeisiin sijoitettiin 310 miljoonaa ecua eurooppalaista riskipääomaa eli 5,7 prosenttia kaikista samana vuonna tehdyistä sijoituksista. Yhdysvalloissa vastaava prosenttiluku oli 37. Teknologiahankkeisiin sijoitetun riskipääoman osuus oli Euroopassa 17 prosenttia vuonna 1993. Yhdysvalloissa niiden osuus oli 80 prosenttia. teknologiaan suuntautuvien sijoitusten EUREKA-hankkeen piirissä rohkaisemiseksi "Interlakenin julistus", jonka monet EUREKA:n jäsenmaiden pankit ja EIP allekirjoittivat. Julistus on hyvän tahdon osoitus, jonka tarkoituksena on synnyttää myönteinen ennakkoasenne EUREKA- hankkeisiin liittyviä sijoituspyyntöjä kohtaan, joskaan tuloksia ei voida taata. laadittiin vuonna 199S korkeaan 19 Vt * pääomasijoitukset innovaatioiden edistämiseksi 2. 22. Komissio levittää olemassa olevia hyviä johdatellakseen pitkäaikaistalletuksia (eläkerahastot, henkivakuutukset, palkkasäästäjät, Business angels -tyyppiset yksityiset sijoittajat) riskisijoitusten suuntaan. toimintatapoja 2. 23. Se pyrkii vahvistamaan riskipääoman kehitystä Euroopassa rohkaisemalla suotuisaa verotusta ja lainsäädäntöä unionissa ja suosimalla ammattikunnan piirissä sellaisten suoritustilastojen laatimista ja käyttöä, ja vertailukelpoisesti kansainvälisellä tasolla, erityisesti jotta helpotetaan uusien pääomien saamista institutionaalisilta sijoittajilta. joiden avulla suorituksia voidaan arvioida puolueettomasti 2. 24. Lisäksi, kuten työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa mainitaan, sen tarkoituksena on toteuttaa vahvistettu yhteistyö EIP:n ja rakennerahastojen välillä epäsuotuisammassa asemassa olevilla alueilla sijaitsevia innovatiivisia yrityksiä ja hankkeita suosivien rahoitusvälineiden kehittämiseksi. 2. 25. Komissio tutkii yhteistyössä EIR:n kanssa mahdollisuutta asettaa riskipääomaan tehtäville sijoituksille tukijärjestelmiä, joita on jo käytetty menestyksekkäästi erityisesti Yhdysvalloissa (nostettujen varojen kokonaismäärään perustuvat lainat) ja joiden vipuvaikutus sijoittajien odottamaan tuottoon mitätöi verotuksen vaikutukset. 2. 26. Komissio pyrkii vahvistamaan Euroopan investointirahaston innovaatioita suosivia toimenpiteitä asettamalla kokeellisen järjestelmän sellaisten riskipääomarahastojen kannustamiseksi, joissa EIR omistaa osuuksia, sekä osallistuu sijoitusten ennakkovaiheisiin ja innovatiivisiin hankkeisiin44. * sijoittajien ja innovaatioiden toteuttajien välisen kosketuspinnan laajentaminen 2. 27. Komissio kehittää kokemusten vaihtoa ja hyvien toimintatapojen levittämistä julkisten ja yksityisten sekä kansallisten ja alueellisten toimijoiden välillä43 tukeutuen olemassa oleviin tahoihin. Se tukee innovaatio-ohjelmassa uusien menetelmien kokeilemiseen liittyvää ylikansallista yhteistyötä (esimerkiksi teknologioiden luokitus, patenttien käyttäminen vakuuksina ja niin edelleen). 2. 28. Komissio pyrkii saattamaan yksityisen rahoituksen (riskipääoman) paremmin yhteisön T&TK- ohjelmiin (ja Eureka-ohjelman) osallistuvien ulottuville. Tämä voisi johtaa sellaisen Innovation Financing Help-Desk -palvelun (innovaatiorahoituksen neuvontapalvelu) perustamiseen, jonka tarkoituksena on tiedottaa meneillään olevista hankkeista ja niiden tarjoamista mahdollisuuksista (esimerkiksi pääsy EurotechData-järjestelmään) mahdollisille sijoittajille ja helpottaa asianosaisten yritysten tai tutkijoiden mahdollisuuksia saada yksityiseen pääomaan perustuvaa rahoitusta, erityisesti kansallisella tasolla (esimerkiksi antamalla tietoja riskipääoman lähteistä ja sen saatavuudelle asetetuista vaatimuksista). (ii) Pakolliset maksut 2. 29. Komissio on jo antanut tiettyjä suosituksia ja tiedonantoja innovaatioiden verotuskohteluun vaikuttavilla alueilla. Mainittakoon kaksi esimerkkiä, tiedonanto pienten ja keskisuurten yritysten (pk- yritykset) verotuksesta ja suositus pk-teollisuuden verotuksesta. lähestymistavan Pakollisten maksujen osalta komissio on korostanut maailmanlaajuisen välttämättömyyttä (suorat verot, välilliset verot, sosiaalimaksut) yhteisön politiikkojen laajemmassa viitekehyksessä. Firenzen Eurooppa-neuvosto47 pyysi neuvostolta verotusjärjestelmien kehityksestä unionissa, joissa otetaan huomioon yrityksiä ja uusien työpaikkojen luomista suosivan selonteon sellaisten 44 45 Vuodesta 1996 lähtien EIR:n perussääntö mahdollistaa tämän tyyppiset osuudet. Ensimmäisiä aiheita saattavat olla business angels-tyyppisten (verkostojen) edistäminen ja niiden ottaminen mukaan innovaatioihin, arvopaperistaminen, sekarahoitus tai rahoituslaitosten arviointi hankkeen teknisistä riskeistä. 46 94/390/EY, 25/05/94, EYVL N:o LI77, 09. 07. 94. 20 n verotuksen tarpeellisuus. Työ sisältää mahdolliset toimet yritysten verotuksen parantamiseksi, mikä hyödyttäisi myös innovaatioita. On esimerkiksi tarkistettava rajojen yli suoritettavien maksujen sekä korkojen ja patenttioikeusmaksujen verotusta, sillä neuvosto ei ole päässyt sopimukseen koko yhteisön kattavasta ratkaisusta. Siinä määrin kuin aineettomat investoinnit ovat pitkälti työvaltaisia (tutkimus, koulutus), työn verotukseen liittyvien maksujen ja sosiaalimaksujen jatkuva kasvattaminen vaikuttaa niihin paljon voimakkaammin. Tämän työn kannalta epäsuotuisan rakenteen kehityksen suunta olisi voitava kääntää, kuten Valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä osoitetaan. Komissio valmistautuu laatimaan vuonna 1997 tiedonannon verotuksesta ja innovaatioista ottaen huomioon pakollisten maksujen rakenteen kehityksen ja ehdottaa tällä alueella jäsenvaltioille tiettyjä "hyviä toimintatapoja" lähtökohtanaan kansallisten olojen analyysi sekä jäsenvaltioissa ja OECD:ssä meneillään olevat työt. 2. 30. Komissio analysoi keinoja, joilla voitaisiin edistää kilpailua suosivaa aineettomien investointien, erityisesti koulutukseen liittyvää48, verotus- ja laskentakäytäntöä. 47 Katso Eurooppa-neuvoston päätelmät, Firenze 21. ja 22. kesäkuuta 1996. SN/300/96 48 Valkoisessa kirjassa opetuksesta ja koulutuksesta suositellaan, että aineellisia investointeja ja koulutukseen tehtyjä investointeja kohdeltaisiin tasavertaisesti. 21 v - 2 - INNOVAATIOITA SUOSIVAN VIITEKEHYKSEN LUOMINEN 2. 1. UUDET TOIMET 1- Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja Komissio ja jäsenvaltiot yhteisön patenttia käsittelevän vihreän kirjan julkaiseminen (syyskuu 1997) Komissio asettavat yhteisön neuvontapalvelun. (1997) tutkimusta varten henkistä omaisuutta koskevan "IPR-Helpline"- Jäsenvaltiot asettavat pk-teollisuudelle ja korkeakouluille tiedotus- ja apuvälineitä, joihin ne voivat turvautua riita-asioissa. 2- Hallinnon yksinkertaistaminen Komissio asettaa koejärjestelmän sen vaikutuksen ennakkoarviointia varten, joka lainsäädännöllä on innovaatioihin, (vuoden 1997 lopulla) panee tukiverkostojen välille. (1997) toiminnallisia yhteensovittamisjärjestelmiä yhteisön eri innovaatioiden täytäntöön Jäsenvaltiot asettavat tavoitteita ja tarkan aikataulun yritysten perustamismuodollisuuksien helpottamiseksi. Jäsenvaltiot ja alueyhteisöt nopeuttavat innovaatioiden tukitoiminnan ja -järjestöjen järkeistämistä. 3- Rahoitus Komissio • vahvistaa EIR:n innovaatioita suosivia toimenpiteitä sekä EIP:n ja rakennerahastojen välistä yhteistyötä, (vuoden 1997 alkupuolella) toimittamalla niveltää yhteisön puiteohjelman osallistujille ja sijoittajille aiheeseen liittyvää tietoa ja opastusta, (vuoden 1997 keskivaiheilla) toisiinsa, erityisesti riskipääoma tiiviimmin tutkimus ja • kehittää tietojen vaihtoa ja hyvien toimintatapojen levittämistä jäsenvaltioiden ja kenttätoimijoiden välillä. (1997 ja 1998) Jäsenvaltiot luovat kasvavien yritysten pörssimarkkinoiden edellyttämät olosuhteet, vahvistavat kärsivällisen pääoman suuntautumista riskisijoituksiin. 4- Verotus Komissio - valmistautuu laatimaan tiedonannon "verotuksesta ja innovaatioista" (mahdollisesti 1997). Jäsenvaltiot edistävät aineettomia investointeja suosivampaa verotusta ja laskennallista kohtelua. 22 h<? - 2 - INNOVAATIOITA SUOSIVAN VIITEKEHYKSEN LUOMINEN 2. 2. KÄYNNISTETYT TOIMET, JOTKA LIITTYVÄT EUROOPAN INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 1- Kilpailu Komissio • laajentaa yrityskeskittymien valvonnasta annetun vihreän kirjan herättämän keskustelun myötä yhdenmukaisen eurooppalaisen yritysfuusioiden valvonnan soveltamisalaa ja yhdenmukaistaa rakenteellisten yhteisyritysten kohtelua, julkaisee vihreän kirjan kilpailusääntöjen soveltamisesta vertikaalisiin jakelusopimuksiin, jatkaa vuoropuhelua Yhdysvaltain kilpailuviranomaisten kanssa, jonka avulla keskeisempien markkinoiden määritelmiä voidaan teknologisten tekijöiden osuus on suuri. lähentää, erityisesti sopimuksissa, joissa 2- Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja Komissio ja jäsenvaltiot saattavat päätökseen • tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi työntekijöiden keksintöjen suojaa koskevat lainsäädännöt. lainsäädäntöjen yhteensovittamisen tietoyhteiskunnan sekä saattavat päätökseen muotoilua teknologioissa ja Komissio valmistautuu toimimaan väärennöksiä vastaan. Jäsenvaltiot saattavat päätökseen direktiiviehdotuksen bioteknologian keksinnöistä, tukevat Euroopan patenttiviraston ponnisteluja patentoimiskulujen pienentämiseksi, saattavat henkisen omaisuuden suojaa koskevat eurooppalaiset direktiivit osaksi kansallisia lainsäädäntöjään vuoden 1996 loppuun mennessä, laativat koulutusohjelmia tällä alueella, tiedottavat yrityksille laajemmin suojan avulla saavutettavasta kilpailuedusta. • • 3- Hallinnon yksinkertaistaminen Komissio panee alulle erityisen innovaatioaloitteen yritysten alulle erityisen yksinkertaistamiseen tähtäävien komitean töiden piirissä, ottavat huomioon innovaatioiden tärkeyden hallinnon yksinkertaistamiskehityksessä (erityisesti alojen valinta SLIM-hankkeen viitekehyksessä). toimintaympäristön parantamiseen ja Jäsenvaltiot • Järjestävät yrityksille keskitetyn palvelupisteen innovaatioita koskevia kysymyksiä varten. 4- Oikeudellinen ja lainsäädännöllinen ympäristö Yhtiöoikeus Neuvosto • hyväksyy nopeasti päätöksen eurooppalaisen yhtiön perussäännöstä. Komissio • jatkaa ETEY:n käytön edistämistä, erityisesti parantamalla tiedotusta, tutkii yhteisyrityksen perussäännön toteutettavuutta. (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130n artikla). 23 h' C- TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 3. 1. Eurooppalaisten yritysten on kilpailijoitaan vaikeampi muuttaa tutkimuksensa hedelmät innovaatioiksi. Asiassa on kuitenkin vivahteita, jotka johtuvat Euroopassa vallitsevien olosuhteiden moninaisuudesta. Tiettyjen mittareiden perusteella voidaan kuitenkin todeta, että toimenpiteet, joihin tähän mennessä on ryhdytty, ovat olleet riittämättömiä49. 3. 2. Aikana, jolloin julkisia menoja ja yritykset yrittävät parantaa kilpailukykyään, tutkimusponnistelujen lisääminen voidaan perustella päättäjille ja veronmaksajille, jos sen edut tai seuraukset ovat selvästi havaittavia joko sosiaalisesti (taistelu sairauksia vastaan, ympäristönsuojelu, energiansäästö jne) tai uusien tuotteiden, prosessien tai palveluiden muodossa. leikataan' Tutkimuksen avulla pyritään tietenkin myös lisäämään tietoa, vaikka sillä ei olisikaan välitöntä vaikutusta teollisiin sovelluksiin. Perustutkimus ja pitkän aikavälin tutkimus tähtäävät tulevaisuuteen. Tutkimuksilla saattaa kuitenkin olla myös kerrannaisvaikutuksia, jotka voivat johtaa välittömämmin toteutettaviin teollisiin sovelluksiin. Niitä onkin jatkettava, erityisesti kansallisella tasolla, jolla niihin kohdistetut määrärahat ovat suurimpia, sekä erityistapauksissa yhteisön tasolla. Tietoon perustuvassa talouselämässä toimivat parhaiten järjestelmät, joissa yhdistyvät kyky tuottaa tietoa, menetelmät tiedon mahdollisimman laajaksi levittämiseksi sekä erilaisten toimijoiden (yksityiset ihmiset, yritykset tai järjestöt) kyky tiedon omaksumiseen ja käyttämiseen. Innovaatioiden kannalta ovat keskeisimpiä tutkimuksen, (tiedon ja osaamisen tuottaminen) koulutuksen, liikkuvuuden, vuorovaikutuksen (tiedon ja osaamisen levitys) niveltäminen toisiinsa sekä yritysten , erityisesti pk- yritysten, kyky omaksua uusia teknologioita ja osaamista. 3. 3. Tämä edellyttää monia erityisesti kansallisen toiminnan piiriin kuuluvia erityistoimenpiteitä, joita yhteisö voi tukea ja vahvistaa levittämällä hyviä toimintatapoja ja luomalla yhteyksiä kansallisten innovaatiojärjestelmien välille sekä toteuttamalla vastaavia tai täydentäviä toimenpiteitä yhteisön mittakaavassa. Toinen toimenpideryhmä liittyy puiteohjelmien rakenteeseen ja menetelmiin ohjelman sopeuttamiseksi paremmin yritysten ja yhteiskunnan tarpeisiin sekä innovaatioiden ja pk-yritysten mukaan ottamiseksi ohjelmaan erityisesti kehittämällä Task force -työryhmiä koordinointijärjestelmän suuntaan. 49 Asiakirjassa "Euroopan teollisuuden kilpailukyky" (KOM(96) 463/3) esitetty diagnoosi on kaunistelematon: "T&TK tarkoittaa pitkälti aineettomia sijoituksia, eikä Euroopassa olla sitouduttu siihen riittävästi. Pitkälle viedystä tieteellisestä perustasta huolimatta Euroopan T&TK-menot (2 prosenttia bruttokansantuotteesta) ovat kokonaisuudessaan lähes kolmanneksen pienemmät kuin Yhdysvaltojen (2,8 prosenttia) ja Japanin vastaava luku (3,1 prosenttia). Teollisuuden käynnistämät ja rahoittamat tutkimusponnistelut ovat alue, jolla Eurooppa on huomattavasti jäljessä Yhdysvalloista ja Japanista (1 prosenttia sekä vastaavasti 1,6 ja 2,3 prosenttia bruttokansantuotteesta). Eurooppa ei ole osannut hyödyntää tieteellistä ja teknologista etumatkaansa, ja eurooppalaisen tutkimuksen markkinasuuntautuneisuus on sen tärkeimpiä kilpailijoita heikompi. Saksassa ja Ranskassa uusien tuotteiden kehittämiseen käytetään vähemmän kuin puolet T&TK-menoista, kun tämän toiminnan osuus Yhdysvalloissa ja Japanissa on yli 60 prosenttia. Lisäksi T&TK:een käytetään yhä vähemmän inhimillisiä voimavaroja. Tutkijoiden osuus työvoimasta ei ole kuin 0,42 prosenttia, kun se Yhdysvalloissa on 0,76 prosenttia ja Japanissa 0,73 prosenttia. Vuosien 1984 ja 1993 välisenä aikana uusien patenttien määrä, henkisen omaisuuden tärkein muoto, pieneni pienenemistään Euroopan unionissa. Tämä koskee kaikkia aloja avaruus- ja lentokoneteollisuutta sekä liikennealan laitteistoja lukuun ottamatta; näiden alojen merkitys on patenttihakemusten kokonaismäärään nähden vähäinen. Kemian alalla menetys on kohtalainen. Suurimmat erot ovat elektroniikan alalla, jolla T&TK-toimintaan panostetaan voimakkaasti ja jolla se kulutushyödykkeissä käytettävien teknologioiden välityksellä vaikuttaa voimakkaasti muun teollisuuden innovaatioihin. 50 Eurooppa-neuvosto kehotti Firenzen kokouksessaan jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään talousarvioiden tasapainottamiseen ja ottamaan huomioon jo tunnistetut periaatteet ja erityisesti mahdollisuuden mieluummin vähentää menoja kuin lisätä tuloja. SN/300/96. 24 h\ Lopuksi yhteisö varmistaa muiden politiikkojen ja välineiden, erityisesti rakennerahastojen ja kansainvälisten yhteistyötoimien tehokkaan liikkumisen tähän suuntaan. /. Kansalliset toimet ja niitä täydentävät yhteisön toimet 3. 4. Kansalliset olot vaihtelevat suuresti, ja ratkaisut on laadittava eri maissa vallitsevien olosuhteiden mukaan. Siitä huolimatta voidaan esittää tiettyjä yleisiä suosituksia, joiden soveltaminen on tarpeen mukaan sopeutettava erilaisiin innovaatiojärjestelmiin. Suositukset koskevat: • strategista ja ennakoivaa näkemystä tutkimuksesta, (i) (ii) • yritysten tutkimustoiminnan absoluuttista ja suhteellista vahvistamista, (iii) •teknologiayritysten perustamista, (iv) • julkisen tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistämistä, (v) (vi) •innovaatioihin liittyvien tehokkaiden lähestymistapojen esittelyä. • uusien teknologioiden ja uuden tiedon käyttöönottokyvyn parantamista pk-yrityksissä (i) Strateginen ja ennakoiva näkemys tutkimuksesta 3. 5. Euroopan on laadittava strateginen ja ennakoiva näkemys tutkimuksesta ja sen sovelluksista; sovelluksissa on aiempaa enemmän suuntauduttava lupaaviin markkinoihin (palvelut mukaan lukien) ja otollisimpiin kansallisiin markkinarakoihin. Avainteknologia, "delphi" ja "foresight" ja muut vastaavat menetelmät voivat osaltaan edistää yhteisten ponnistelujen suuntaamista tulevaisuutta ajatellen tarkoituksenmukaisimpiin aloihin, tieteenaloihin tai teknologioihin. Ne ovat kiinnostavia, teollisuuden, koska ne ylläpitävät tutkimuksen, julkisten viranomaisten, kouluttajien, rahoittajien tahojen muodostamissa verkostoissa, ja koska niiden herättämät keskustelut ovat poikkitieteellisiä ja monialaisia. laajaa vuoropuhelua erilaisista teknologiavaihtoehdoista ja muiden vastaavien Komissio pyrkii toiminnallaan: - helpottamaan jäsenvaltioiden välistä kokemusten vaihtoa tällä alueella; - hyödyntämään tätä toimintaa yrittäessään päätellä tarkoituksenmukaiset toimintatavat yhteisön mittakaavassa; - vahvistamaan teknologian teknologian tutkimuslaitoksen perustaman Euroopan tieteen ja teknologian seurantakeskuksen (ESTO) viitekehyksessä; seurantakeskus toimii jäsenvaltioiden seurantakeskusten yhteyskeskuksena. tasolla YTK:n Sevillan seurantaa Euroopan Komissio kehottaa niitä jäsenvaltioita, joilla ei ole kokemusta vastaavasta toiminnasta, tutkimaan mahdollisuutta ryhtyä tulevaisuudessa tämäntyyppiseen toimintaan (ja osallistuu tarpeen vaatiessa sen rahoittamiseen rakennerahastojen kautta). Lisäksi se asettaa työryhmän tutkimaan, minkälaiset tutkimus- ja teknologiansiirto-ohjelmat ja johtamismenetelmät soveltuvat palvelualan yritysten tarpeisiin; työ pohjautuu suoraan palvelualaan jo suuntautuvista erityisohjelmista (esimerkiksi telematiikka, liikenne) ja Leonardo-koulutusohjelmasta saatuihin kokemuksiin. (ii) Yritysten tutkimustoiminnan absoluuttinen ja suhteellinen vahvistaminen 3. 6. Yritysten rahoittaman tutkimuksen osuus bruttokansantuotteesta vaihtelee suuresti maittain, ja tietyissä maissa sen osuus on jo kilpailijoiden vastaavaa osuutta suurempi. Toiset sitä vastoin joutuvat ponnistelemaan voimakkaammin, koska Euroopan keskiarvo on 38 prosenttia alhaisempi kuin 51 Uusia työpaikkoja ajatellen palvelualan ennakoitu kehitys avaa maailmanlaajuisesti valoisampia näkymiä kuin esimerkiksi valmistusteollisuus. Tämän alan innovaatiokehitys eroaa hyvin selvästi perinteisempien alojen kehityksestä. 25 ^3 Yhdysvaltojen ja 55 prosenttia Japanin vastaavaa lukua pienempi. Niiden hyvien toimintatapojen joukossa, jotka ovat levinneet melko laajalle, mutta joiden vahvistaminen näyttää tarpeelliselta tietyillä alueilla, ovat seuraavat: - yritysten ottaminen mukaan tutkimusohjelmien määrittelyyn ja tarpeen vaatiessa ehdotusten arviointiin; julkisten tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen sopimuksenvaraisen toiminnan vahvistaminen (tietyn osan niiden voimavaroista on oltava peräisin teollisista sopimuksista, jotka on saatu kilpailevan toiminnan kautta); sellaisten yhteistyöhön perustuvien tutkimusohjelmien yleistäminen (kuten Cost ja Eureka), joissa vaatimuksena on tietty vähimmäismäärä yrityksiä: sopeutettujen institutionaalisten järjestelmien tai verokannustimien toteuttaminen. - - - Jäsenvaltioita kehotetaan asettamaan itselleen määrällisiä ja kunnianhimoisia tavoitteita jotka tähtäävät tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin osoitetun bruttokansantulon osuuden kasvattamiseen,: mitä voidaan edistää erityisesti kannustamalla yrityksissä (varsinkin tehtävää jäsenvaltioiden rahoittama tutkimus tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan asettamien rajoitusten mukainen julkisen vallan rahoittama tutkimus. ) tutkimusta (iii) Teknologiayritysten perustaminen 3. 7. On vahvistettava toimia, joiden tavoitteena on kannustaa tutkijoita ja insinöörejä perustamaan 52 korkeakouluissa ("campus companies")" korkeakouluissa ("campus companies") eriytyneitä teknologiayrityksiä (spin-offs). tai teknologiakylissä toimivia tai suurista yrityksistä Jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan tällä alueella noudattaen samanaikaisesti toimintaansa valtiontukia koskevia sääntöjä sekä asettamaan etusijalle epäsuorat toimenpiteet ja kunnioittamaan olemassa olevia, kentällä tehokkuutensa osoittaneita rakenteita esikuvanaan Euroopan yritys- ja innovaatiokeskukset. Komissio järjestää vuodesta 1997 alkaen syvennetyn keskustelun aiheesta jäsenvaltioiden kanssa; keskusteluun otetaan mukaan kenttätoimijat. Keskustelu koskee yritysten eriytymistä helpottavia määräyksiä (liittyen esimerkiksi henkisen omaisuuden tekijänoikeussuojaan, sosiaalisiin oikeuksiin, rahoitusjärjestelyihin ja niin edelleen) sekä kansallisia ja alueellisia edistämistoimenpiteitä. Komissio tukee hyvien esimerkiksi korkeakoulujen yhteisöt, kauppakamarit ja niin edelleen), riskipääomayritykset ja teknologianvälittäjät ovat mukana. levittämistä sellaisten koetoimien välityksellä, joissa teknologiansiirtoyksiköt, asianomaiset alueelliset tahot, (alueelliset toimintatapojen (iv) Julkisen tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistäminen 3. 8. Yhteistyötä on tiivistettävä ja innovaatiosuuntautuneisuutta, uusien yritysten perustamista sekä yleisemmin tiedon siirtoa ja levittämistä tehostettava kansallisella ja alueellisella tasolla. Nämä voidaan toteuttaa: - tutkimus ja koulutus kytkemällä tiiviimmin toisiinsa lähtökohtana tuotantoalan ennakoidut tarpeet; tarjoamalla mahdollisuuden korkeakouluopettajille ja tutkijoille käyttää osa ajastaan yrityksen kehittämiseen; tunnustamalla, että korkeakouluilla ja julkisilla tutkimuskeskuksilla on laillinen mahdollisuus solmia yksinoikeuden isiä sopimuksia teollisuuden toimijoiden kanssa tulosten hyödyntämiseksi (näitä tehdään jo useissa maissa) jopa osallistumalla rahoitukseen; - - 52 Monet empiiriset tutkimukset ovat osoittaneet tällaisten yritysten taloudellisen vaikutuksen erityisesti innovaatioiden levittämisessä (Storey, 1996) ja julkisen tuen synnyttämän lisäarvon niiden käynnistysvaiheessa (Mustar, 1995). 26 ^ - nämä näkökohdat huomioivien hallintoon ja arviointiin liittyvien muuttujien käyttöönotto teknologialaitoksissa sekä kansainvälisen vertailevan arviointimenetelmän tutkimus- ja kehittäminen niiden piirissä; teknologian alakohtaiset ja monialaiset foorumit, teknologiaklubit jne). tuottajien - ja käyttäjien välisen vuoropuhelun kannustaminen (esimerkiksi Komissio jatkaa olemassa olevien esteiden ja yhteistyötä edistävien tekijöiden analysoimista ja levittää laajamittaisesti analyysinsä tuloksia kiinnostuneille tahoille. Komissio tukee niitä kansallisia, alueellisia ja ammatillisia ponnisteluja, jotka tähtäävät tutkimus- ja teknologiakeskusten hallinnon innovaatioiden parantamiseen, ja järjestää ylikansallisella tasolla alakohtaisia tai monialaisia "teknologiafoorumeita", joilla pyritään käytännön yhteistyötoimiin ja varmistaa, että ne organisoidaan ja että niitä johdetaan ammattitaitoisesti. Foorumit pyrkivät edistämään teknologian ja organisaatioiden haasteita käsittelevää vuoropuhelua teollisuuden ja tutkimusyhteisön kanssa sekä teollisuuden toimijoiden piirissä; näihin kysymyksiin on vastattava Euroopan mittakaavassa joko puiteohjelman tai muiden järjestelmien kautta. Foorumit voivat olla pohja hyvien toimintatapojen vaihdolle yritysten ja sektoreitten välillä. Jos järjestelyn avulla voidaan tunnistaa avainasemassa olevia koehankkeita, komissio varmistaa sen, että näiden innovatiivisten lähestymistapojen käyttöön asetetaan tarvittavat voimavarat. Komissio tukeutuu muun muassa tutkimuksen ja teollisuuden Task force -työryhmien kokemuksiin toimijoiden ja tieteenalojen välisen yhteistyön vahvistamiseksi sekä ponnistelujen keskittämiseksi ja koordinoimiseksi. (v) Uusien teknologioiden ja uuden tiedon hyödyntämiskyvyn parantaminen pk-yrityksissä 3. 9. Tähän on jatkossakin pyrittävä uuden tiedon sekä uusien menetelmien ja teknologioiden alkuperästä riippumatta. Kansallisella tasolla tähän sisältyy seuraavanlaisia toimia: - kansallisten tai alueellisten innovaatioita tukevien välineiden tehostaminen ja avoimuuden - - tutkimuksen, teknologian ja pk-yritysten välittäjinä lisääminen; toimivan ammattiryhmän sellaisten kehittäminen (Yhdistyneen kuningaskunnan Business Links:ien tapaan, teknologiatukiryhmät, kuten Ranskan teknologiavoimavarojen keskukset jne), jotka pystyvät kartoittamaan pk- yrityksen koulutus, markkinointi, rahoitus jne); joko Euroopan sisäisiin tai ulkopuolisiin asiantuntijatahoihin tukeutumisen helpottaminen erityisesti organisaation ja johtamismenetelmien alueella (esimerkiksi "knowledge resource centers", joita Ciampin kertomuksessa suositellaan) ja yritysten välisiin yhteistyötoimiin (yritysryppäät, verkostot ja arvoketjut); teknologiaongelmat innovaatiotarpeisiin (organisointi, liittyvät - apu uuden henkilöstön palkkaamisessa ja tutkijoiden, insinöörien ja teknikoiden väliaikaisessa sijoittamisessa pk-yrityksiin sekä yritysvierailut (erityisesti ulkomaisiin yrityksiin) ja muut innovatiivisten teknologioiden, menetelmien ja prosessien esittelyjärjestelmät; Jäsenvaltioita kehotetaan laajentamaan niiden kansallisten toimenpiteiden kenttää, joilla tuetaan kansainvälistä alkuperää olevien teknologioiden siirtoa. Pyrkimyksiä alueiden ja jäsenvaltioiden innovaatioita tukevien järjestöjen toiminnan järkeistämiseksi on jatkettava (katso edempänä oleva kohta Bl (iii)), jotta ne voivat saavuttaa tarvittavan kriittisen koon ja ammattitaidon. Komissio jatkaa omasta puolestaan tämän toiminnan tukemista rakennerahastojen ja innovaatio- ohjelman viitekehyksessä (alueelliset innovaatiostrategiat sekä teknologiansiirtoa ja innovaatioita varten luotujen tukijärjestelmien tukevien rakenteiden auditointi). Lisäksi komissio vahvistaa niitä toimintamuotoja, joilla innovaatioiden kansalliset ja alueelliset tukijärjestelmät voidaan parhaiten niveltää toisiinsa. 27 4 f tarpeelliset Komissio auttaa asianosaisia työvälineet uusien, kehittymässä olevien tehtäväkuvien ammattimaisemmaksi luomiseksi ja tarpeen vaatiessa sertifioimiseksi. toimijoita määrittelemään vaadittavat pätevyydet ja komissio vahvistettua Lopuksi toimintakokonaisuutta unionissa tai sen ulkopuolella kehitettyjen teknologioiden siirtoa, käyttöä ja käyttöönottoa varten. puiteohjelmassa viidennessä yhtenäistä ehdottaa ja Se ehdottaa myös, että tukemiseksi vahvistetaan huomattavasti (katso kohta C3 (i)). Näiden toimien täydentävyyttä varmistetaan tiiviimmän ja järjestelmällisemmän koordinoinnin avulla. rakennerahastojen innovaatioiden toimia Toiminta saattaa sisältää seuraavaa: - - tuki teknologiansiirroille, jotka kohdistuvat vähemmän kehittyneille yrityksille tai alueille, erityisesti rakennerahastojen viitekehyksessä; tuetaan uusien teknologioiden ensikäyttöä sillä varauksella, että käyttäjä myöhemmin levittää hankkimaansa kokemusta (Fuse - ja Esprit-aloitteiden tapaan), sekä teknologian siirtotoimia, joiden ansiosta eurooppalaiset tai kansainväliset markkinat saatetaan nuorten yritysten ulottuville. (vi) Innovaatioihin liittyvien tehokkaiden lähestymistapojen esittely 3. 10 Komissio ehdottaa yhteistyössä Euroopan teollisuuden kanssa, erityisesti unionin tutkimusohjelmissa, lähestymistapoja uutta ylikansallisten esittelyhankkeiden sukupolvea, joka kuvastaa tehokkaita innovaatioissa ja jossa yhdistyvät tekniset, organisatoriset ja sosiaaliset näkökohdat. Nämä ylikansalliset hankkeet muodostavat puitteet innovaatioiden "elävän mallin mukaisille" kokeiluille ja sen esittelemiseksi, miten vastaaviin innovaatioihin suhtaudutaan erilaisissa kulttuureissa ja kansallisissa oloissa: niiden avulla on helpompi poistaa innovaatioiden levittämisen esteitä. Ne mahdollistavat erityisesti: uusien menetelmien, yhteistyömuotojen ja palvelujen kokeilemisen: (esimerkiksi henkinen omaisuus, projektijohtaminen, innovaatioiden rahoittaminen); sen osoittamisen, miten teknisten innovaatioiden sosiaaliset, erityisesti työllisyyteen ja työoloihin liittyvät edut voidaan optimoida, mutta myös yhteisten standardien hyväksymisen; osallistuvaan perustuvien hyvien innovaatioiden parantamiseksi ja nopeuttamiseksi; sellaisten yhteiskunnan eri ryhmien innovaatioiden katalysaattoreina ja moninkertaistaa niiden vaikutukset; alojen innovaatiohankkeiden tuloksia eri alojen välillä. osallistumiseen kannustamisen, jotka voivat toimia oppisopimustoiminnan toimintatapojen rohkaisemisen kehittämisen johtamiseen kokeellisten levittämällä teollisten välisen Komissio suosittelee, että teollisissa tutkimushankkeissa otetaan huomioon sosiaalistaloudellinen ulottuvuus ja pyrkii edistämään sen ottamista mukaan oman vastuualueensa ohjelmiin käyttämällä apunaan talous- ja yhteiskuntatieteiden asiantuntijoita. Komissio ryhtyy viidennessä puiteohjelmassa tarkoituksenmukaisiin aloitteisiin sellaisten tutkimus- ja kehitystoimien tukemiseksi, jotka johtavat tuloksiin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ja jotka takaavat sen, että tuotantojärjestelmät ovat ympäristönäkökohtien kannalta hyväksyttäviä. Se pyrkii helpottamaan uusien teknologioiden yhteiskunnallista hyväksyntää erityisesti tietoyhteiskunnassa, (esimerkiksi hankkeet, jotka osoittavat, että uusien teknologioiden avulla voidaan vahvistaa perusoikeuksien suojaa, kuten yksityisyyden suojan vahvistaminen "privacy enhancing technologies" - teknologioiden avulla). 53 Vihreä kirja "Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa" kuvastaa, kuinka tärkeää on, että yhteiskunta kokonaisuudessaan hyväksyy muutoksen, ja yritysten osalta, että työntekijät hyväksyvät sen. Viimeksi mainittua kysymystä käsitellään syvällisemmin valmisteilla olevassa vihreässä kirjassa työn organisaatiosta. KOM (96) 389 lopullinen, 24. 07. 1996. 28 hi 3. 11. 3. 12. 2. Innovaatioita ja pk-yrityksiä koskevien näkökohtien mukaan ottaminen puiteohjelmaan edellyttää koko puiteohjelman Tämä täytäntöönpanon yksityiskohtaisia sääntöjä ja hallinnon organisointia on näin ollen mukautettava: toteuttamista. Lähestymistapaa, uudelleenjärjestelyn (i) yhdennetty lähestymistapa lähestymistavan on oltava yhdennetty. Vihreästä kirjasta käyty Ensinnäkin T&K-puiteohjelman , että tutkimus ja teknologia ovat ainoastaan yksi tekijä innovaatioissa, tärkeä keskustelu on osoittanut toki, mutta yksinään sekä johtamiseen, riittämätön. Organisaatioon, oikeudellisiin että suojaan liittyviin näkökohtiin jne. on kiinnitettävä järjestelmällisemmin huomiota. Tällä on monia seurauksia: rahoitusmarkkinoihin • Nämä tekijät yhdennetään ohjelmaan heti, kun teollisimmat ohjelmat ja niitä vastaavat hankkeet on määritelty (mukaan lukien henkisen omaisuuden tekijänoikeussuojaan liittyvät näkökohdat, standardit ja myöhemmät vaatimuksenmukaisuusmittaukset standardeihin nähden, yksityistä rahoitusta välittävät tahot, markkinakartoitukset, muotoilu ja niin edelleen). • T&TK. tä ja muita politiikkoja (koulutus, sisämarkkinat, rakennerahastot ja niin edelleen) nivelletään entistä paremmin tulosten nopean hyödyntämisen ja levittämisen yleisten edellytysten parantamiseksi. • Task force -työryhmiin perustuvaa järjestelmää, joka on yhteensovittamisväline sellaisten kohdennettujen toimien määrittelemiseksi ja toteutuksen seuraamiseksi, joille on asetettu tärkeitä yhteiskunnallisia selkeyden, valikoivuuden ja keskittämisen, hiotaan tässä merkityksessä avoimuuden lisäämiseksi aiheiden valinnassa ja kaikkialla sijaitsevien pk-yritysten osallistumisen laajentamiseksi. joka mahdollistaa ponnistelujen tavoitteita, teollisia ja ja • Yhteisön politiikkojen ja kansallisten politiikkojen koordinoimista on tehostettava. (ii) täytäntöönpanon sopeutetut yksityiskohtaiset säännöt 3. 13. Toiseksi ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt mukautetaan. Tämä koskee erityisesti • teknologisten kokonaistavoitteiden ja erityisohjelmien työohjelmien sisällön määrittelyä ottaen huomioon tärkeimmät innovaatioihin vaikuttavat tekijät kunkin ohjelman toiminta-alueella; • hankkeita koskevien ehdotusten tarkistusta, jopa tiukempaa soveltamista, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon ehdotusten innovatiivinen luonne, väliaikaisten yhteenliittymien tärkeimpien tarpeen vaatiessa niiden sopimuspuolten esittämien hyödyntämissuunnitelmien tutkimuskeskusten asianomaisten tarkoituksenmukaisiksi muuttaminen liiketoimintasuunnitelmien kannalta), niiden tekijöiden olennaisuus, jotka edellyttävät pääsyä ylikansalliselle tasolle (mittakaavaedut, pk-yrityksen pääsy eurooppalaisille markkinoille ja niin edelleen) ja ehdotusten edut nykyarvoonsa muutettuna yhteisön muihin politiikkoihin nähden (työllisyys, yhteenkuuluvuus, ympäristöjä niin edelleen); (ja yritysten laatu tai • tutkimusvaiheen aikana tapahtuvaa tulosten hyödyntämistä ja levittämistä edeltävän valmistelun rohkaisemista asettamalla sopimuspuolten käyttöön uusia välineitä ja menetelmiä tai hyviä toimintatapoja ja tukipalveluja, jotka liittyvät innovaatioiden ja teknologian hallintaan, henkiseen omaisuuteen, pääsyyn yksityiseen rahoitukseen ja niin edelleen. Kuten edempänä mainittiin, yhteisön tutkimus- ja innovaatiohankkeet nivelletään entistä paremmin sellaisiin riskipääoman lähteisiin, jotka soveltuvat rahoituksen järjestämiseen markkinoille saatetuille hankkeille, erityisesti yhteistyössä Euroopan sijoitusrahaston kanssa; • hankkeiden sopimuksenvaraisen hallinnon ja seurannan yksityiskohtaisten sääntöjen muuttamista hankkeiden ja/tai sellaisten mitattavien tavoitteiden saavuttamista ("milestones"), jotka yhteenliittymien tärkeimmät kumppanit voivat tunnistaa selkeästi. Tarkoituksena on kehittää, testata ja panna täytäntöön "T&TK-hankkeen tuloshakuisuuden kasvattamiseksi ("deliverables") 54 Yhteisön tutkimus innovaatioista osoitti, että kyky poistaa vaikeudet oli pienin yritysten luettelemista innovaatioiden esteistä. 29 tf elinkaaren johtamismenetelmä". Mallilla pyritään aikaansaamaan yhtenäiset perusteet menetelmät koko puiteohjelmalle. Siinä voitaisiin soveltaa "kokonaislaadun hallintotekniikoita"; ja •. muodollisuuksien saattamista mahdollisimman käyttäjäystävällisiksi pk-yrityksille lyhentämällä menettelyjen määräaikoja, luomalla keskitetty neuvontapiste, pitämällä ehdotuspyynnöt pysyvästi avoimina ja muuttamalla niiden jättäminen kaksivaiheiseksi; sopeuttamista hankkeen kuluessa sopimusten sopeuttamista yhteenliittymien kokoonpanon joustavuuden kasvattamiseksi ja niiden tai mahdollista teknologiansiirtoorganisaatioita mukaan tulosten hyödyntämiseksi tai siirtämiseksi) tai sopimuspuolten henkistä omaisuuden tekijänoikeussuojan parantamiseksi meneillään olevien töiden tai esittelytöiden kohdalla; (esimerkiksi ottamalla pk-yrityksiä hankkeen myöhemmässä vaiheessa erityisohjelmien toimien (menetelmien ja keinojen) vahvistamista tulosten hyödyntämisen ja levittämisen edistämiseksi, erityisesti esittelyohjelmien sekä toimien synnyttämien geneeristen tietojen ja teknologioiden välityksellä, jotta kasvava määrä yrityksiä voisi hyötyä yhteisön T&TK- toiminnasta; • tutkimushankkeiden tulosten tehokasta hyödyntämistä, joka pitkälti riippuu kumppaneiden itsensä tutkimusvaiheessa käynnistämistä toimista, joilla ne pyrkivät valmistelemaan varsinaisessa hyödyntämistä yhteenliittymissä sekä niiden siirtämistä muille kumppaneille (täydentävät tutkimukset teknologioiden käyttöönotosta, uusien teknologioiden koulutustoimet, dokumentointi hankkeen alkuhetkistä, lisenssien valmistelu, kumppanien tunnistaminen ja niin edelleen). Näihin toimiin on uhrattava huomattavia voimavaroja, jotta ne olisivat tehokkaita. Tutkimushanke on siis toteutettava innovaatiostrategian mukaisesti. Se on otettava huomioon valintaperusteissa, kuten myös kaikissa toteutuksen vaiheissa ja tulosten arvioinnissa. (iii) koordinoitu hallinto 3. 14. Kun hyväksytään se lähtökohta, että suurten yritysten merkitys on innovaatioissa tärkeä, erityisesti niiden pienempiin yrityksiin solmimien suhteiden kautta, olisi tämän toiminnan mahdollistettava useampien pk-yritysten pääsy tutkimustöihin ja niiden tuloksiin, sekä teknologiasiirron kehittäminen ja innovaatioiden kannustaminen. Tämä vaatii eri toimien tiiviimpää yhteensovittamista, jotta voidaan varmistaa: lukien palvelut, toimien välisten johdonmukaisuus, eri vahvistettu kokonaisvaltainen synergiaetujen optimaalinen hyödyntäminen ja toimien parempi näkyvyys, innovaatioiden ja pk-yritysten hyväksi; yhdennetty, erityisesti erityyppisten pk-yritysten (mukaan innovaatioiden johtamismenetelmiin ja riskipääoman saattamiseen yritysten ulottuville); innovaatioiden edistämistoimenpiteiden suurempi yhtenäisyys sekä yhtenäisyys pk-yrityksille tarkoitetuissa toimenpiteissä. Yhteyksien luominen eri vaiheissa olevien hankkeiden välille (tutkimus, esittely, siirto, hyödyntäminen); koordinointi muiden laajamittaisempi koulutuspolitiikat jne). tarpeisiin mukautettu palveluvalikoima tekijänoikeussuojaan, liittyvät henkisen omaisuuden politiikkojen (alueelliset politiikat, kanssa jotka Innovaatioiden edistäminen ja pk-yritysten tehokkaampi osallistuminen riippuvat pitkälti olemassa olevien paikallisorganisaatioiden muodostamien verkostojen käytettävyydestä, vahvistamisesta ja järkeistämisestä; verkostot kattavat koko unionin alueen ja niillä on käytössään asiantuntemusta asianosaisten toimijoiden, erityisesti pk-yritysten neuvomiseksi ja auttamiseksi, sekä hankkeiden valmistelussa että yhteistyökumppanien etsinnässä (katso kohdat Bl (iii) ja Cl (v)). Innovaatioita ja pk-yritysten osallistumista koskevaa ohjelmaa koskevan ehdotuksen pitäisi korostaa ja tehokkaasti koordinoida innovaatioihin ja teknologiansiirtoon tähtääviä ponnisteluja sekä edistää pk- yritysten osallistumista tutkimukseen. 3. 15. Lisäksi tutkimuksen viidennen puiteohjelman viitekehyksessä vahvistetaan task force -työryhmien yhteensovittavaa tehtävää. 30 V Lopuksi teollisuudesta vastaavista task force -työryhmistä saatujen myönteisten kokemusten hyödyntäminen tutkimuksen viidennen puiteohjelman viitekehyksessä. tutkimuksesta ja Innovaatioita käsittelevästä vihreästä kirjasta käydyt keskustelut ja task-force -työryhmien toiminnasta neljännen puiteohjelman yhteydessä saatu kokemus ovat osoittaneet sellaisten välineiden hyödyllisyyden, jotka mahdollistavat seuraavaa: * niiden teknologisten esteiden tunnistaminen yhdessä käyttäjien, tutkijoiden ja teollisuuden toimijoiden kanssa, joiden ratkaiseminen on Euroopassa taloudellisesti ja sosiaalisesti ensisijaista; * asiantuntemuksen sekä yksityisten ja julkisten, yhteisön omien ja kansallisten voimavarojen mahdollisimman laajamittaisia kohdennettuja hankkeita, minkä ansiosta tutkimustulokset saadaan nopeammin ja vältetään samanaikaisesti päällekkäinen työ ja kasvatetaan yhteisön tutkimuksen avoimuutta ja esimerkkiluonteisuutta. liikkeellepanon, jotta saadaan päätökseen tehokkaan Olisi siis yhteisön tasolla: * parannettava task force -työryhmien töihin osallistumisen kannustavaa luonnetta siten, että viidenteen innovaation valittaessa huomioon hankkeita ottamista painotetaan puiteohjelmaan; * parannettava menettelyjen tehoa siten, että suunnitellaan samanaikaisia tai yhdistettyjä ehdotuspyyntöjä erillisten ensisijaisten tutkimusohjelmien välillä. 3. Yhteisön muiden välineiden käyttöön otto (i) Rakennerahastojen innovaatiosuuntautuneisuuden vahvistaminen 3. 16 Alueiden innovaatiokyvyssä on eroja. Tilastot osoittavat, että unionin kehittyneiden ja vähemmän kehittyneiden alueiden välinen teknologiakuilu on kaksi kertaa leveämpi kuin "yhteenkuuluvuuskuilu". Lisäksi monet tekijät suurentavat sitä. Alueesta muodostuu siis kaikkein oleellisin taso siinä lähestymistavassa, jolla innovaatioita pyritään edistämään ja vahvistamaan Euroopassa. Lisäksi yhteenkuuluvuuden, tutkimuksen ja innovaatioiden välisiä yhteyksiä voidaan parhaiten käsitellä juuri alueellisella tasolla. Tätä näkemystä tukee kolme näkökohtaa: • • • Innovaatiopolitiikan on perustuttava yritysten, erityisesti pk-yritysten, kysynnän syvälliseen tuntemukseen tietyssä talousjärjestelmässä: ei ole olemassa ohjeellista mallia, joka voitaisiin yleistää, ja tämäntyyppisen politiikan on perustuttava alueellisiin olosuhteisiin. Alueiden on löydettävä oma tiensä innovaatioihin; Innovaatioiden edistämisessä avainasemassa olevien toimijoiden välinen yhteistyö onnistuu parhaiten juuri alueellisella tasolla; Pienemmät alueelliset yhteisöt ovat parhaassa asemassa järjestääkseen omalla innovatiivisen "ympäristön", joka on alueellisen innovaatiokyvyn perusta. tasollaan Yllä luetellut näkökohdat huomioon ottaen komissio on koko Euroopan unionissa sovellettavien innovaatioita suosivien toimien ohella pannut täytäntöön toimia innovaatioiden tärkeyden lisäämiseksi rakennerahastoissa. EAKR-asetuksen 10 artiklassa tarkoitettujen toimien lisäksi useimmissa komission aloitteissa, kuten Pk-, Adapt- ja Leader II -aloitteissa, innovaatioille annetaan huomattavampi sija. Lisäksi innovaatiot ovat ensisijaisella paikalla uusien tavoitetta 2 koskevissa suuntaviivoissa, joissa tähdennetään, että "innovaatiot ovat olennaisia kilpailukyvyn ja työllisyyden säilyttämiseksi". 31 M Jäsenvaltioita ja asianosaisia alueita kehotetaan nykyisen ohjelmakauden sekä rakennerahastojen seuraavan sukupolven rajoissa kasvattamaan sijoituksiaan innovaatiotoimiin useammin. Komissio ottaa tässä tarkoituksessa oppia alueellisista innovaatiostrategioista, joita on tuettu yhteisesti EAKR-asetuksen 10 artiklan ja Innovaatio-ohjelman pohjalta. Se korostaa lisäksi eri aloitteissaan innovaatioiden huomioon ottamista. Komissio suosittaa tavoitteiden 1 ja 2 alueilla jäsenvaltioille ja asianosaisille alueellisille yhteisöille, innovaatiotoiminnan välttämättömyyden ja erityisesti tutkimukseen, että nämä ottaisivat huomioon kehitykseen ja teknologiansiirtoon sekä työntekijöiden pätevyyteen liittyvät innovaatiot. , jotta kyettäisiin hoitamaan ensisijaisesti työllisyyttä. Komissio valvoo maaseutualueilla, erityisesti tavoitteen 5b alueilla työllisyyden edistämisstrategioiden puitteissa Euroopan maaseudun innovaatioiden ja kehittämisen seurantakeskuksen varmistamien hyväksi havaittujen tapojen levittämistä. Tavoitteen 4 ja yhteisön Adapt-aloitteen viitekehyksessä ponnistelut olisi keskitettävä toimiin, erityisesti tarpeiden ennakoinnin ja koulutusjärjestelmien parantamisen alueella, sekä pk-yritysten auttamiseen hallitsemaan inhimillisiä voimavaroja paremmin. innovatiivisiin (ii) Innovaatioiden kansainvälisen ulottuvuuden hyödyntäminen 3. 17 Innovaatioita suosivat toimet on toteutettava tilanteessa, jossa teknologiat ja markkinat kasvavat maailmanlaajuisiksi. Tiedon, taidon ja pääomien virrat nopeutuvat ja moninkertaistuvat koko täydentäviä maailmassa lähestymistapoja: yhdentäminen ulottuvuuden edellyttää toisiaan Tämän useita • Yhteistyön tiivistäminen puiteohjelman sekä Cost- ja Eureka-aloitteiden viitekehysten välillä. • Kansainvälisen teollisen yhteistyön tukeminen ja yritysten välisen, kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvan yhteistyön edistäminen, jonka ansiosta maailman teknologiat, tieto ja pätevyydet saatetaan laajemmin eurooppalaisten yritysten, erityisesti pk-yritysten ulottuville, yritysten osaamisen parempi hyödyntäminen ja niiden läsnäolon vahvistaminen tulevaisuuden markkinoilla. Kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen kolmansien maiden kanssa. Sen on oltava linjassa unionin poliittisten tavoitteiden kanssa (esimerkiksi energiaan, ympäristönsuojeluun ja tietoyhteiskunnan toteutumiseen liittyvissä kysymyksissä), ja se on toteutettava vastavuoroisen edun periaatteen mukaisesti, tarpeen vaatiessa kahdenvälisten sopimusten pohjalta. Sillä pyritään kasvattamaan kolmansien maiden järjestöjen suoraa osallistumista yhteisön T&TK-ohjelmiin vastavuoroisuuden puitteissa. Erityistä huomiota kiinnitetään Keski- ja Itä-Euroopan maihin, joiden liittymiselle tutkimus unioniin on houkuttelevammaksi niiden maiden tutkijoiden silmissä, joihin unioni ylläpitää etusuhteita. Lopuksi määritellään erityisiä tieteellisen yhteistyön muotoja, jotka koskevat tiettyjä aiheita sekä tiettyjä maita ja alueita, kuten Välimeren aluetta, IVY-maita ja kehitysmaita; näillä tuetaan unionin ulkopolitiikkoja ja teollisuuspolitiikkaa. laadittu aikataulu. Lisäksi on asianmukaista tehdä eurooppalainen • Tacis-, Phare- ja Meda-ohjelmien tapaisten ohjelmien tarjoamien mahdollisuuksien kautta rohkaistaan asianomaisten maiden yhteisöjä pyrkimään voimakkaaseen synergiaan yhteisön tutkimushankkeiden kanssa; 55 56 luomiseksi. Nyt on Työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa rakennepolitiikkojen ensisijaiseksi tavoitteeksi asetetaan pk- yritysten kehittäminen. Siinä osoitetaan, että "olisi toteutettava erityisiä ponnisteluja uusien pk-yritysten ja yhden hengen yritysten toimenpiteitä, erityisesti levitettävä onnistuneita taloussuunnitteluun, esimerkiksi riskipäoman käyttömahdollisuuksiin liittyviä toimenpiteitä. Myös tutkimus- ja teknologisiin innovaatioponnistelut suosivat pk-yritysten kehitystä, kuten ympäristön huomioon ottaminenkin mahdollistamalla pääsyn uusille eko-tuotteiden markkinoille". (Toimi Euroopan työllisyyden puolesta, työllisyyttä koskeva luottamussopimus. CSE(96)1 lopullinen, 05. 06. 1996, sivu 24). Maat, jotka eivät ole hakeneet jäsenyyttä innovatiivisia 32 qo • Kansainvälisissä neuvotteluissa on pidettävä yllä valppautta, joka kohdistuu kaikkiin näkökohtiin, jotka saattavat vaikuttaa eurooppalaisiin innovaatioihin ja niiden tuloksiin (esimerkiksi henkisen omaisuuden tekijänoikeussuoja ja kamppailu väärennöksiä vastaan). (iii) Toimintasuunnitelman soveltaminen ensisijaisilla teknologian aloilla ja sektoreilla 3. 18 Tietyt tämän toimintasuunnitelman ehdotukset saattavat osoittautua enemmän tai vähemmän tarkistettava. Komissio varmistaa asianmukaisiksi yksittäisiä aloja ajatellen, mahdollisuuksiensa rajoissa tehokkaan kaksisuuntaisen oppisopimuskoulutuksen solmimalla alojen välisiä ja eri teknologioiden välisiä yhteyksiä. Näin ollen ryhdytään ponnisteluihin teollisuuden huolenaiheiden yhdentämiseksi politiikkojen määrittelyyn. ja niitä on Ympäristön ja palvelualan lisäksi mainittakoon esimerkkeinä osa-alueista, joilla tällaista soveltamista suunnitellaan, avaruus- ja digitaaliteknologioiden parempi hyödyntäminen, maaseutualueiden kehitys, kulutus ja audiovisuaalinen ala: a) Innovaatiot ovat tärkeä tekijä maaseudun talouksien kehityksessä. Siksi olisikin korostettava innovaatioiden rohkaisemista ja levittämistä maaseudun kehittämisen eri alueilla ja erityisesti: • maaseutualueilla sijaitsevien pienten ja keskikokoisten yritysten ja pk-teollisuuden (pk- yritykset ja pk-teollisuus) pyrkimystä käyttää uusia teknologioita; • nykyaikaisten tieto- ja viestintämenetelmien saattamista entistä paremmin maaseutualueiden ja/tai syrjäseutujen käyttäjien ulottuville; • maaseutualueiden maataloustuottajien sekä pk-yritysten ja -teollisuuden käytössä olevien palvelujen kehittämistä (tutkimukset sekä hallintaan, ennusteisiin ja riskien arviointiin liittyvä apu. ). b) Kysyntään liittyvät näkökohdat ovat olennaisia innovaatioiden kannalta. Tämä koskee erityisesti uusien tuotteiden tai palvelujen saattamista ei pelkästään yritysten, vaan myös lopullisten tarpeita vastaaviksi. Erityisesti innovaatioiden on vastattava tarpeisiin, jotka eivät kuluttajien välttämättä alueellinen ja yhteenkuuluvuus, yleishyödylliset palvelut, käyttäjäystävällisiin tuotteisiin ja palveluihin kohdistuva tutkimus, lukutaidottomuuteen ja syrjäytymiseen liittyvien ongelmien huomioon ottaminen ja niin edelleen). Lisäksi kysynnästä käytävässä keskustelussa on otettava huomioon kestävään kulutukseen pohjautuva lähestymistapa. ainoastaan markkinavoimien (sosiaalinen ilmene kautta Tämä koskee myös kuluttajansuojaan, tuotteiden laatuun ja lainsäädännölliseen ympäristöön liittyviä kysymyksiä. Viimeksi mainittu on erityisen tärkeä, kun on kyse tietojenkäsittelyyn liittyvistä tuotteista ja palveluista (internet, älykortit, sähköinen raha). Viimeksi mainituilla aloilla lainsäädäntö on alkutekijöissään yhtälailla niin yleisellä kuin yksittäisen käyttäjän suojan tasolla. Monialaista keskustelua näistä aiheista on syvennettävä mahdollisten tarpeellisten toimien tunnistamiseksi. c) Uudet teknologiat nopeuttavat ensisijaisesti audiovisuaalisen alan kehitystä. Komissio rohkaisee digitaaliteollisuuden ja kulttuurikeskusten välisiä yhteistyömuotoja (ohjelmien lähettäjät, museot ja tekijät). d) Ympäristöalat (esimerkiksi jätevesien käsittely, jätehuolto, melun ja päästöjen vähentäminen) ovat kasvaneet huomattavasti sekä teollisuuden että palvelun termein mitattuna. Nämä alat ovat kasvaneet paljon voimakkaammin kuin muut talouden alat. Alan työllisyys kasvaa kolmella prosentilla vuodessa eli se on noin kaksi kertaa suurempi kuin muilla aloilla. , Tällä hetkellä ympäristöalaa hallitsevat haittojenkäsittelyteknologiat. Kehitys näyttää siltä, että tulevaisuudessa siirrytään kohti integroituja teknologioita eli alueelle, jolla innovaatiot ovat elintärkeitä teknologioiden markkinoille saannin nopeuttamiseksi ja niiden soveltamiseksi. 33 ff - 3 - TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 3. 1. UUDET TOIMET 1- Kansalliset toimet ja niitä täydentävät yhteisön toimet (i) yritysten tutkimuksen vahvistaminen Jäsenvaltiot asettavat itselleen määrällisiä tavoitteita ja laativat sopeutettuja kannustuspolitiikkoja. (ii) teknologiayritysten perustaminen Komissio järjestää perusteellisen keskustelun jäsenvaltioiden ja kenttätoimijoiden kanssa oikeudellisista ja verotuksellisista määräyksistä ja edistämistoimenpiteistä, (1997) • käynnistää koetoimia hyvien toimintatapojen levittämiseksi ottaen mukaan korkeakoulut, riskipääoman, teollisuuden ja alueelliset instituutiot. (1998) (iii) tutkimuksen, korkeakoulujen ja vritvsten välisen yhteistyön tiivistäminen Jäsenvaltiot asettavat oikeudellisen viitekehyksen, joka suosii tutkimusjärjestöjen hyödyntämistoimia yritysten perustaminen mukaan lukien. (iv) uusien teknologioiden ja uuden tiedon kävttöönottokyvyn parantaminen pk-vritvksissä Jäsenvaltiot • tukevat ylikansallista teknologiansiirtoa. Komissio kansalliset ja alueelliset innovaatiojärjestelmät nivelletään toisiinsa paremmin yhteisön tasolla. (v) innovaatiota tehokkaasti edistävien lähestymistapojen esittely Komissio sellaisten uusien esittelyohjelmien käynnistäminen, joissa yhdentyvät organisatoriset ja sosiaaliset näkökohdat (viides T&K-puiteohjelma) innovaation tekniset, 2. Innovaatioihin ja pk-yrityksiä koskevien näkökohtien yhdentäminen puiteohjelmaan Komissio • mukauttaa puiteohjelman täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset määräykset (hankkeiden valintaperusteet ja valinnan nopeus, esittelytöin)ien vahvistaminen, oikeudellisen viitekehyksen mukauttaminen sopimuksia varten), (neljäs ja viides T&K-puiteohjelma) • vahvistaa tutkimuksen ja teollisuuden task force -työryhmien neuvoa-antavaa ja yhteensovittavaa tehtävää, (viides T&K-puiteohjelma) • kehittää sellaisen "innovaatioita ja pk-yritysten osallistumista koskevan" ohjelman, joka takaa ja viidennen innovaatiotavoitteen yhdennetyn lähestymistavan hankkeiden oikeudellisen ja rahoituksellisen kohtelun välityksellä, (viides T&K-puiteohjelma) viitekehyksessä osallistumisen puiteohjelman pk-yritysten kasvavan 3. Yhteisön muiden välineiden käyttöönotto Komissio ja jäsenvaltiot • toimintasuunnitelman soveltamisen suunnittelu ensisijaisilla alueilla. 34 St - 3 - TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 3. 2. KÄYNNISTETYT TOIMET, JOTKA LIITTYVÄT EUROOPAN INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 1- Kansalliset toimenpiteet ja niitä täydentävät yhteisön toimenpiteet (i) strateginen näkemvs tutkimuksesta ja kehittämisestä Jäsenvaltiot • käynnistävät kuulemisia teknologioiden ennakoinnista (Foresight). Komissio • helpottaa kokemusten vaihtoa ja hyödyntää tuloksia yhteisön tasolla, edistää teknologian seurantaa (Euroopan tieteen ja teknologian seurantakeskuksen (ESTO) ympärillä oleva verkosto); (H) teknologiayritysten perustaminen Jäsenvaltiot vahvistavat "campus companies" -yrityksiä ja spin off -yritksiä koskevaa toimintaansa. (iii) tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistäminen Jäsenvaltiot jatkavat ja vahvistavat tämän alueen toimia. Komissio • analysoi esteitä ja levittää hyviä toimintatapoja, • tukee kansallisia ponnisteluja tutkimus- ja teknologiajärjestöjen hallinnon ja vertailevan arvioinnin parantamiseksi kansainvälisellä tasolla, järjestää alakohtaisia ja monialaisia tilaisuuksia teknologiaa koskevan tiedon ja kokemusten vaihtamiseksi. (iv) uusien teknologioiden ja uuden tiedon käyttöönottokyvyn parantaminen pk-yrityksissä Jäsenvaltiot tehostavat tukirakenteita ja lisäävät niiden avoimuutta. Komissio auttaa innovaatioita tukevien ammattien ammatillistamista, • perustaa teknologioiden käyttöönottoa ja niiden käyttöä käyttöön edistävää toimintaa (ensikäytön teknologiayritysten teknologioihin, nuorten tuki, pääsy unionin ulkopuolella kehitettyihin kansainvälistyminen, alueelliset hankkeet). 2. Innovaatioihin ja pk-yritvksiä koskevien näkökohtien yhdentäminen puiteohjelmaan • (katso kohta uudet toimet). 3- Yhteisön muiden välineiden käyttöön otto Komissio ja jäsenvaltiot vahvistavat rakennerahastojen innovaatiosuuntautuneisuutta, * hyödyntävät innovaatioiden kansainvälistä ulottuvuutta. 35 f? PÄÄTELMÄT: Kolmella laajalla tunnistetulla alueella komissio ehdottaa toimenpiteitä, joiden ensisijaisuuden, odotetut vaikutukset tai kiireellisyyden keskustelu on osoittanut. Yhteisön tasolla ehdotetut toimet voidaan rahoittaa nykyisistä tai tulevista talousarvioista. Suurimmat ponnistelut on kuitenkin toteutettava paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla. Innovaatioita suosivan toiminnan on ensisijaisesti oltava jäsenvaltioiden ja kenttätoimijoiden asia; viimeksi mainittujen eturivissä ovat yritykset. Kansallisten olojen moninaisuus vaatii syvällisempää analyysiä. Komissio ehdottaa, että se suorittaa sen tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa luodakseen yhteisen viitekehyksen ja auttaakseen niitä tunnistamaan päävaihtoehdot ja yhteistyötilaisuudet. Se kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tarpeellisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi sisäisellä tasolla, että eri politiikkoihin kuuluvat toimenpiteet koordinoidaan tehokkaasti, ja ulkoisella tasolla sen varmistamiseksi, että vuorovaikutus muiden jäsenvaltioiden ja unionin kanssa on optimaalista. laatii Komissio kustannusarvion suunnittelemistaan toimenpiteistä. Niiden perusteella se esittelee neuvostolle, parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle vastaavat lainsäädäntö-ja säädösehdotukset. täytäntöönpanoaikataulun yksityiskohtaisen tarkan ja Komissio laatii neuvostolle säännöllisesti kertomuksen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Se sisältää tarpeen vaatiessa tarkistusehdotuksia, jotka perustuvat havaittuun kehitykseen tai niihin erityisiin olosuhteisiin, joissa sitä sovelletaan. toimia on herätettävä ja voimat on pantava Tahto toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi ja innovatiivisemman, kilpailukykyisemmän ja enemmän työpaikkoja luovan Euroopan rakentamiseksi. liikkeelle tämän 36 EUROOPAN INNOVAATIOITA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA LIITE 2 1. Kuulemisen yhteydessä annetut vastaukset 2. Innovaatiopolitiikan viimeaikainen kehitys Euroopan unionin jäsenvaltioissa 3. Tilastot ja taulukot 5T LIITE 2. 1 Kuulemisen yhteydessä annetut vastaukset A. Yhteenveto kenttätoimijoiden kommenteista B. Hallitusten vastaukset C. Toimielinten vastaukset 2 A. Yhteenveto kenttätoimijoiden kommenteista 3 51- Johdanto Vihreää kirjaa koskeva kuuleminen on mahdollistanut ensimmäisen kerran keskustelun innovaatioista unionin viidessätoista jäsenvaltiossa sekä Norjassa ja Islannissa. Vihreää kirjaa on jaettu yli 40 000 kappaletta. Tutkijat, suurten yritysten ja pk-yritysten johtajat, viranomaiset, ammattiyhdistysten edustajat, ammatilliset järjestöt ja Euroopan yhteisön eri toimielimet ovat siitä keskustelleet, sitä arvioineet ja kommentoineet. 17 maassa pidettyihin neuvottelukokouksiin on osallistunut lähes 5 000 henkilöä. Suuri määrä konkreettisia ehdotuksia on alistettu komission käsiteltäväksi. Kansallisten neuvottelukokousten selonteot osoittavat aloitteen aiheuttamien reaktioiden ja odotusten laajuuden, ja sen lisäksi komissio on saanut suoraan yli 300 kannanottoa , joista monet ovat laajoja ja perusteelliseen arvioon pohjautuvia kertoen siten vihreän kirjan herättämästä kiinnostuksesta. järjestöjen (erityisesti tärkeimpien ammatillisten Edustavimpien ja eurooppalaisten yhteisöjen, suurten yritysten ja rahoitusjärjestöjen) ja konkreettisimpien kokousselontekojen ja kannanottojen ensimmäinen arvio esitetään nyt käsillä olevassa asiakirjassa. Kyseisissä tiedonannoissa käsitellään ennen kaikkea vihreässä kirjassa esiin otettuja aihealueita ja siinä ehdotettuja toimintasuuntia, erityisesti tutkimuksen mukauttamista paremmin innovaatioiden rahoituksen parantamista, henkistä omaisuutta koskevia tekijänoikeuksia ja tukea pk-yrityksille. Lisäksi joissakin kannanotoissa ehdotetaan käsiteltäväksi sellaisia aloja, joita vihreässä kirjassa käsitellään vain vähän, kuten organisatorisia innovaatioita, palvelualan innovaatioita, suurten yritysten tehtäviä jne. ja ammattiyhdistysten, kansallisten innovaatioihin, Tässä luvussa esitetään vihreän kirjan tärkeiden aihealueiden mukaan ryhmiteltynä kommenteista ensimmäinen yhteenveto, joka ei ole tyhjentävä. Siinä ei oteta huomioon unionin toimielinten kannanottoja eikä jäsenvaltioiden virallisia kannanottoja, jotka esitetään vastaavasti tämän liitteen kappaleissa 2 ja 3. Tiivistelmä 1. Useimmin kannanotoissa käsitellään joitakin tärkeitä aiheita vihreässä kirjassa ehdotetuista aihealueista. Niissä innovaatioita kohti, innovaatioiden on ennen kaikkea kyse T&K -toiminnan suuntaamisesta paremmin rahoituksesta, teollisoikeuksien suojaamisesta ja pk-yrityksille myönnetystä tuesta. Tutkimuksen suuntaamisessa paremmin kohti innovaatioita katsotaan yleisesti, että tutkimuksen ja teollisuuden välisiä yhteyksiä on parannettava vahvistamalla mahdollisuuksia niiden keskinäiseen vuoropuheluun ja tiedottamalla tutkijoille liike-elämään liittyvistä ongelmista. Teknologian seurantaa pidetään tärkeänä, ja katsotaan, että kansallisten aloitteiden yhteensovittaminen ja tiedon vaihdon tehostaminen on tähdellisempää kuin uuden yhteisön toimielimen perustaminen. Tarkasteltaessa julkista panostusta tutkimukseen nousee esiin keskustelu, jossa toisaalla ovat ainoastaan kilpailutilannetta edeltävän vaiheen tutkimuksen rahoituksen kannattajat ja toisaalla ne, jotka kannattavat koko innovaatioprosessin rahoittamista (aina teollistamisvaiheeseen asti). Suuret maat pitävät Task force -työryhmiä yleisesti mielenkiintoisina. Ne toivovat kuitenkin, että työryhmien toiminta olisi avoimempaa ja että teollisuuden edustajat voisivat osallistua aktiivisemmin niiden määrittelemiseen. Lisäksi toivotaan yksimielisesti, että tutkimusohjelmien hankkeiden valinta sujuisi nopeammin ja että niiden menettelytapoja yksinkertaistettaisiin. Nykytilanteessa ohjelmat näyttävät kaiken kaikkiaan sopivan huonosti pk-yritysten tarpeisiin. Inhimillisten voimavarojen osalta suositellaan ja teollisuuden välillä sekä pätevyyksien tunnustamista Euroopan yhteisön tasolla ja innovaatioihin liittyvien kysymysten ottamista paremmin huomioon koulujen ja yliopistojen opetusohjelmissa. lisäämistä ennen kaikkea yliopistojen liikkuvuuden Innovaatioiden rahoituksen parantamista käsitellään lukuisissa kommenteissa, jotka liittyvät ennen kaikkea eurooppalaisen tason rahoitusmarkkinoiden innovatiivisten yritysten kannalta, yhteyksien luomiseen teknologian ja rahoituksen välille, takuujärjestelmien perustamiseen ja verotusjärjestelmien käyttöön innovaatioiden edistämiseksi. tarpeellisuuteen Ç Oikeudellista ja lainsäädännöllistä ympäristöä koskevissa kommenteissa käsitellään erityisesti teollisoikeuksia, joita pidetään kalliina, hankalasti saatavana ja yritysten huonosti tuntemana välineenä, sekä sellaisen yhtiömuodon tarvetta, joka soveltuu yhtenäismarkkinoihin ja voidaan omaksua pk-yrityksissä. Hyvin monet ehdotuksista liittyvät pk-yrityksille suunnattuun suoraan tukeen ja pk-yritysten tuen kansalliseen tai alueelliseen infrastruktuuriin. Usein ehdotukset kohdistuvat erityisesti johonkin tiettyyn jäsenvaltioon, ja yhteisen nimittäjän löytäminen kaikille ehdotuksille on vaikeaa. Voidaan kuitenkin panna merkille joitakin niille yhteisiä piirteitä, kuten tarve helpottaa pk-yritysten osallistumista tutkimusohjelmiin (sekä kansallisella tasolla että yhteisön tasolla), järkeistää ja selventää erityisesti julkisten palveluiden tarjontaa ja tarkastella pk-yrityksiä suhteessa suuriin yrityksiin, asiakkaisiin ja tavarantoimittajiin eikä vain näistä erillään olevana ilmiönä. 2. Lisäksi esitetään joitakin kommentteja aiheista, joita vihreässä kirjassa ei käsitellä lainkaan tai joita käsitellään siinä vain vähän: Kyse on ennen kaikkea innovaatioista palvelualalla (suurin työnantaja Euroopassa) ja julkisella alalla (samasta syystä). Toisaalta "Innovaatiot palvelualalla ovat laajalti jääneet huomiotta. Palvelualan innovaatiot ovat kuitenkin tärkeitä muutosten aikaansaamiseksi jalostuksen piirissä. " (Oslo) Eräissä arvioissa korostetaan, että vihreässä kirjassa kiinnitetään liikaa huomiota teknologisiin näkökohtiin välittämättä sosiaalisista ja ympäristöllisistä tekijöistä. Muutamissa arvioissa tuodaan erityisesti esiin, että yritysten organisatoristen mahdollisuuksien edistäminen on jäänyt liian vähälle huomiolle. "DGB pahoittelee, että vihreä kirja on suunnattu liikaa teknologian edistämiseen ja että siinä on otettu huomioon vain vähäisessä määrin suora toiminta TTK-toiminnan omaksumisen kannalta ratkaisevan tärkeiden yritysten organisatoristen mahdollisuuksien kehittämiseksi". Samoin ammattiyhdistykset (erityisesti saksalaiset) pahoittelevat sitä, että ehdotettuihin toimenpiteisiin ei kuulu sellaisia toimenpiteitä, joilla pyrittäisiin työntekijöiden motivaatiota ja heidän osallistumistaan. UEAPME huomauttaa lisäksi, että "On tärkeää muistaa, että innovaatiot eivät liity yksinomaan uusien tuotteiden kehittämiseen, vaan että ne ovat luonteeltaan myös organisatorisia ja rakenteellisia. " Lisäksi arvioidaan, että täydentävän (progressiivisen) innovaation käsitettä ei ole käsitelty riittävästi mullistavan ja korkeaa teknologiaa edustavan innovaation saadessa huomion. (IRDAC). lisäämään Kannanotoissa mainitaan usein suuret yritykset innovaatioiden luojina. Hämmästellään sitä, että niitä ei mainita vihreässä kirjassa. "Suuret organisaatiot on unohdettu keskustelusta, vaikka niiden T&K -panos on erittäin tärkeä ja vaikka ne ovat ensimmäisinä omaksumassa pk-yrityksissä syntyneitä innovaatioita" (CEST). Joissakin arvioissa vihreän kirjan antamaa kuvaa pidetään turhan synkkänä. Lääketeollisuus mainitaan esimerkkinä alasta, jolla Eurooppa on mainiosti osannut kaupallisesti hyödyntää teknologista tietämystään. 3. Seuraavassa esitetään eri kannanottoihin sisältyvät tärkeimmät argumentit vihreän kirjan esitettyjen viiden tärkeän tavoitteen mukaan: lyhennelmässä tutkimuksen suuntaaminen paremmin innovaatioon inhimillisten voimavarojen vahvistaminen innovaatiota varten innovaation rahoitusolojen parantaminen innovaatiolle otollisen oikeudellisen ja lainsäädännöllisen ympäristön luominen julkisen vallan aseman ja toimintamallien kehittäminen 1/ Tutkimuksen suuntaaminen paremmin innovaatioon Tutkimuksen, ennen kaikkea yliopistojen, ja teollisuuden välisten yhteyksien parantaminen on tärkeää. Yleisesti toivotaan tutkimusohjelmien mukautuvan paremmin teollisuuden tarpeisiin. Joissakin kannanotoissa painotetaan kuitenkin, että tärkeää on myös perustutkimus, joka ei ole suoraan yhteydessä markkinoiden välittömiin tarpeisiin. Mukautuminen voi tapahtua näiden kahden maailman välisen vuoropuhelun ja niiden vahvemman keskinäisen yhteensovittamisen seurauksena, jos sen avulla voidaan ennen kaikkea välttää tuhoisa kilpailu tutkimukseen kohdennettujen voimavarojen käytössä. Se edellyttää myös sellaisten välittäjien kuin Ç1 yhteisten tutkimuslaitosten panostusta sekä järjestämistä ja tukemista. yliopistoista teollisuuteen suuntautuvan teknologian siirron Yhden Pariisin kokouksessa esitetyn ehdotuksen mukaan voitaisiin kehittää yritysinsinöörien ja hankkeen hallintohenkilöiden osallistumista tutkimukseen; he olisivat saaneet koulutuksen suhteiden luomiseksi yrityksiin ja olisivat mukana tutkimushankkeessa siihen asti, kun se siirretään teollisuuteen. Toisaalta CNPF:n (Conseil National du Patronat Français) kannanotossa todetaan, että Ranskassa olisi arvioitava uudelleen teknologiaohjelmat ja tutkimuslaitokset, jotka usein ovat vanhentuneita ja joita niin ollen ei ole tarkastettu. tapauksissa. Yliopistojen arviointiperusteiden mukautumattomuuteen kiinnitetään huomiota monissa Perinteiset arviointiperusteet perustuvat julkaisuihin eikä niissä ole mahdollista ottaa huomioon tutkijoiden halukkuutta liikkuvuuteen ja vaihtoon teollisuuden kanssa. "Nykyinen julkisin varoin toimivien tutkijoiden arviointijärjestelmä estää heidän osallistumisensa teollisuuden hankkeisiin (Madrid). Ehdotetaan, että arviointiperusteet muokattaisiin uudelleen ja että niissä otettaisiin erityisesti huomioon positiivisena seikkana tutkimustulosten käyttö yrityksissä. Tutkijoiden uraa nykytilanteessa ohjaavat periaatteet nähdään merkittävinä yhteistyön esteinä. Tutkijan ura kestää usein koko elämän ajan. "Olisi kannustettava valtion tutkimuslaitoksissa työskenteleviä tutkijoita tekemään määräaikaisia sopimuksia, mihin voisi liittyä yrityksille kohdistettuja verokannustimia, mikäli ne tarjoaisivat työtä tutkijoille, kun he vapautuvat työmarkkinoille" (Milano). Lisäksi heille voitaisiin tiedottaa yritysmaailmaa koskevista asioista ja antaa heille niissä koulutusta. Ammatilliset järjestöt katsovat kuitenkin, että on päin vastoin syytä turvata nuorille tutkijoille vakaan urakehityksen näkymät, jotta heille voidaan taata luovan toiminnan edellyttämä riippumattomuus. Teknologian seurantoja taloustieto Yritykset pitävät kansallisella tasolla toteutettua teknologian ennakointia ja seurantaa joskus paremminkin jäsenvaltioiden teknologia- ja teollisuuspolitiikan ohjauskeinona kuin yritysten kannalta hyödyllisenä välineenä. "Teknologian seurantaan tai "tulevaisuuden teknologiaan" liittyvät aloitteet luovat työpaikkoja vain tulevaisuudentutkimuksen piirissä, eivät yrityksissä" (UEAPME). Yrityksiä, etenkin pk-yrityksiä, koskevan taloudellisen ja teknologisen tiedon hallintaa pidetään ongelmana, joka on käsiteltävä erikseen. Yhteenveto nähdään kuitenkin teknologian kehittämiseen, ja siitä saatavat tulokset tuottavat osaksi yritysten kannalta hyödyllistä tietoa. tarpeelliseksi. Teollisuuden edustajat osallistuvat näet tulevaisuuden Teknologian ennakoinnin osalta korostetaan, että jäsenvaltioiden tähänastisia aikaansaannoksia pitäisi hyödyntää, ja samalla tukeutua niiden erityspätevyyteen. Aloiteverkoston muodostaminen saa enemmän kannatusta kuin uusi, Euroopan tasolla tapahtuva kehitystyö. "Teknologian ennakointiin käytettävä keskitetty malli on riskialtis. " (OSLO). Pk-yritykset eivät näytä toteuttavan riittävästi teknologian seurantaa. Eräät niistä ilmaisevat epäilynsä lisätiedon toimittamisen tarpeellisuudesta yrityksille. Berliinin neuvottelukokouksessa painotettiin sitä, että "Yleisesti pk- yritykset eivät tarvitse lisätietoa teknologisesta tilanteesta. Ne eivät osaa edes nyt käyttää sitä teknologiaa, joka niillä jo on". Tältä kannalta vaikuttaa teknologisen tiedon ja taloudellisen tiedon erottaminen toisistaan keinotekoiselta. Olisi tuotettava tietoa, joka on yrityksille välittömästi käyttökelpoista, kuten tietoa markkinoista, kilpailusta, rahoituksellisista ja oikeudellisista asioista. Monet vastaajista katsovat, että olisi tärkeämpää tutustuttaa pk-yritykset taloudelliseen seurantaan. Toimintatavalle asianmukaisen kehyksen näyttää tarjoavan alueellinen taso, jolla voitaisiin järjestää tiedon ja tutkimusten vaihto yritysten välillä ja jolla siihen voisivat osallistua alueellisesti toimivat yhteisöt kuten kauppakamarit, innovaatioyhteyskeskukset jne. Julkisen vallan panostus Liittyen mahdollisuuteen lisätä julkisen vallan panostusta T&K-toimintaan nousee esiin joitakin aiheita, joista tutkimuksen välisen eron mainittakoon erityisesti kilpailutilannetta edeltävän kyseenalaistaminen, yhdenmukaisuutta koskevan tarve ponnistelujen parempaan kohdentamiseen. tavoitteen ottaminen huomioon ja tutkimuksen ja muun Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan neuvottelukokousten osallistujat ilmaisivat tiettyä epäluuloa T&K - toimintaan osoitettujen budjettien mahdollisesta kasvattamisesta. Yhtäältä se nähtiin yritysten rasitukseksi tulevana toisaalta useissa kommenteissa asetettiin kyseenalaiseksi T&K -toiminnan kustannusten ja tuloksena syntyvän innovaation välisen yhteyden olemassaolo kokonaisuudessaan. Birminghamin lisäkustannuksena, £>& neuvottelukokouksessa katsottiin, että "Eurooppa ei tarvitse lisää tutkimusta. Se tarvitsee tutkimusta, joka on oikein sovellettua, tehokasta ja korkealaatuista". T&K -toiminnan yhtenäisyyttä koskevien tavoitteiden huomioon ottamisen katsottiin olevan ristiriidassa eurooppalaisten yritysten innovatiivisen kapasiteetin vahvistamista koskevan tavoitteen kanssa, erityisesti tämä nousi esiin Berliinin neuvottelukokouksessa. "Tutkimuspolitiikalle myönnettyjen yhteisön varojen käyttäminen yhtenäisyyttä koskevan tavoitteen toteuttamiseen on yhtä vahingollista kuin on perusteltua T&K -toiminnan rahoittaminen rakennerahastoista". Yhtenäisyyttä vahvistavia toimenpiteitä pidetään kuitenkin tärkeinä. "Huonommassa asemassa olevien ja kehittyneempien alueiden välistä yhteistyötä on edistettävä, turvaten kaikissa tapauksissa yhteistyöstä koituva etu epäsuotuisemmille alueille" (Madrid). Osa neuvotteluihin osallistuneista katsoo keskustelun avatuksi esikilpailullisen tilanteen ja erityisesti teolliseen tuotantoon siirtämisen jälkeisistä rahoitusmahdollisuuksista. Ennen kaikkea nähdään, että "innovaatioprosessi ei pääty perusmallin valmistamiseen. Tukea on jatkettava sen jälkeen ja tuen vaikutus on ulotettava tuotteen tuloon markkinoille" (Berliini). Madridin neuvottelukokouksessa esitettiin, että olisi mahdollista käynnistää ohjelma, josta voitaisiin rahoittaa sellaisten erityisteknologioiden ensimmäiset sovellukset, jotka jo ovat osoittaneet käyttökelpoisuutensa teollisuuden kannalta. Muutamat suuret yritykset edustavat asiassa kuitenkin selvästi vastakkaisia mielipiteitä. "Julkisin varoin rahoitetun T&K -toiminnan tuominen lähemmäksi markkinoita merkitsee sitä, että on valittava, suositaanko jotain tiettyä yritystä vai julkaistaanko tutkimuksen viimeisimpiä vaiheita koskevaa tietoa. Realistisesti katsoen ei kumpaakaan menettelytapaa voida tukea" (SmithKline Beecham). Lopuksi, joidenkin alojen (etenkin sähköteollisuuden) kannalta tuntuu olevan tärkeää, että T&K -toimintaan budjetoitujen, puolustusmenoja koskevien julkisten varojen vähennys korvataan. Task force -työryhmät Yleisesti task force -työryhmiä pidetään, etenkin suurissa maissa, käyttökelpoisena välineenä voimavarojen keskittämisessä tärkeille alueille. Työryhmien toiminnan avoimuuden lisäämiseksi suositellaan kuitenkin, että teollisuuden edustajat ottaisivat jo suunnitteluvaiheesta alkaen tehokkaammin osaa aiheiden valintaan ja työohjelman valmisteluun. "Työryhmien tehtävä ja toiminta on pidettävä avonaisena, ja niissä on otettava huomioon teollisuuden edustajien kanssa käydyt neuvottelut ja erilaiset tulevaisuutta koskevat kansalliset selvitykset" (CBI). toivottavana, useissa Vaikka pk-yritysten osallistumista kommenteissa korostetaan pk-yritysten ja työryhmien olevan yhteensopimattomia. Työryhmien nähdään kiinnostavan erityisesti suuryrityksiä, mikä selittää joidenkin jäsenvaltioiden varautuneisuuden. "Työryhmistä, sellaisina kuin ne esitetään vihreässä kirjassa, ei ole hyötyä Portugalille" (Lissabon). task force -työryhmien toimintaan pidetään Eräät huomattavat teollisuuden edustajat tuntevat levottomuutta siitä, että Euroopan unioni mahdollisesti pyrkii yhteensovittamaan teollisuuden tutkimushankkeita. Niiden mielestä paras ratkaisu olisi vahvistaa yhteisön ohjelmien yhtenäisyyttä. Tutkimusohjelmat Toivotaan yksimielisesti tutkimusohjelmien hankkeiden valinnan sujuvan nopeammin ja menettelyjen yksinkertaisemmin. Ennen kaikkea ohjelmat eivät näytä aina sopivan pk-yritysten tarpeisiin. Hakemuksen laatimiskustannukset arvioidaan epäsuhtaisiksi. "Menestyvä pieni yritys ei voi jäädä odottamaan yhteisön tukea - kuusi kuukautta on aivan liian pitkä aika" (Birmingham). Yritykset tarvitsevat enemmän vapauksia ja joustavuutta varojen käytössä. Jopa pk-yritysten osallistuminen puiteohjelmaan asetetaan kyseenalaiseksi, sillä vain harvojen pk-yritysten arvioidaan kykenevän osallistumaan todellisella panostuksella hankkeeseen, mikä on edellytyksenä sille, että tulee hyväksytyksi erityisohjelmien osanottajaksi. liittyvät päätöksentekomenettelyjen Eräät ehdotukset täytäntöönpanon hajauttamiseen käytännössä toimiville yhteisöille. Erään kommentin mukaan "kannattaa vahvistaa EUREKAn kaltaisia hankkeita, jotka liittyvät läheisesti teollisuuden kannalta keskeisiin asioihin ja tuotteisiin (Pariisi). Ehdotetaan myös, että erityisohjelmiin osallistuminen voitaisiin korvata joustavammilla epäsuorilla tukijärjestelyillä. ja Eräät kommentit liittyvät hankkeiden valintamenettelyin in: &l niihin olisi kuuluttava enemmän asiantuntijoita teollisuuden piiristä ratkaisevana valintaperusteena olisi oltava tekninen pätevyys ennemmin kuin hankkeeseen osallistuvien jäsenvaltioiden lukumäärä suoritusta koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon T&K -toimintaan ja innovaatioon liittyvien sijoitusten tuottoprosentti hankkeiden arvioinnissa olisi otettava huomioon yrityksen suunnitelmien lisäksi hankkeeseen osallistuvien tutkimuslaitosten suunnitelmat. Lopuksi toivotaan, että ohjelmissa otetaan enemmän huomioon yhteistyö pienten ja suurten yritysten välillä ja että voitaisiin tukea ennakolta sovittuihin aiheisiin liittyviä hankkeita. 2/ Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen innovaatiota varten Henkilöiden liikkuvuutta tutkimuksen, koulutusjärjestelmän ja teollisuuden välillä on lisättävä. Tässä yhteydessä nousee uudelleen esiin kysymys tutkijoiden arviointiperusteista, jotka eivät kuitenkaan kannusta tutkijoita osallistumaan teollisuuden hankkeisiin. Kaikissa neuvottelukokouksissa on tutkinnon suorittaneiden nuorien sijoittamista yrityksiin, erityisesti pk- yrityksiin, pidetty hyvin tärkeänä. "Tutkijoiden ja opiskelijoiden liikkuvuus paikallisella tasolla akateemisen maailman ja teollisuuden välillä saattaisi kannattavalla tavalla parantaa opetusta ja koulutusta, mutta myös kannustaa sijoittamiseen ja yrittäjyyteen" (UNICE). Joissakin maissa on jo olemassa kansallisen tason ohjelmia ("Teaching Company Scheme Yhdistyneessä kuningaskunnassa, cifre ja cortechs Ranskassa jne. ), joista muut jäsenvaltiot voivat ottaa esimerkkiä. Eräs ehdotus koskee tohtorin tutkinnon suorittaneita henkilöitä, joiden sijoittumista yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, voitaisiin tukea järjestämällä heille työharjoittelupaikkoja. Eräät, joskus ristiriitaiset kommentit liittyvät liikkuvuutta edistäviin (erityisesti yhteisön) ohjelmiin : ne olisi saatava joustavammiksi, jotta ne todella vastaisivat yritysten tarpeita niihin ei pidä sisältyä ikärajoituksia ne olisi kohdennettava tarkemmin niitä olisi laajennettava ja niiden rahoitusta olisi lisättävä Sisäisen liikkuvuuden puuttumista eri pätevyysalojen välillä pahoitellaan. Alan vaihtoa olisi pidettävä arvossa, ammatilliseen suuntautumiseen myönnettävää tukea olisi lisättävä, työntekijöitä olisi autettava hallitsemaan muutoksista aiheutuvat vaikeudet, osa-aikaisuutta olisi kehitettävä jne. Lukuisissa ehdotuksissa esitetään, että koulujen ja yliopistojen opetusohjelmiin sisältyisi innovaatioon liittyviä aineita. Tutkijoiden koulutukseen olisi ennen kaikkea sisällytettävä opintoja taloustieteissä ja johtamisessa. Koetoiminta voisi olla nykyistä tärkeämmältä sijalla tieteellisten ja teknisten alojen opetussuunnitelmissa. Teollisoikeuksia olisi käsiteltävä enemmän korkeakoulujen opetuksessa ja myös keskiasteen koulutuksessa jne. Koulutusta olisi mukautettava kaikilla tasoilla, olipa kyse tulevista johtajista tai tutkintoa suorittamattomista työntekijöistä, joiden on oltava valmistautuneita muuttamaan toimintatapoja ja usein tapahtuviin teknisiin muutoksiin. Joidenkin kannanottojen mukaan komission toiminnan olisi liityttävä kyseisellä alalla ennemmin pätevyyden omaavien kansallisten virastojen verkoston kehittämiseen kuin uuden toimielimen luomiseen. êi 3/Innovaation rahoitusolojen parantaminen Rahoitus on selvästi yksi keskeisistä huolenaiheista. Joissakin kommenteissa kiinnitetään kuitenkin huomiota siihen, että rahoitus on yksi voimavara muiden joukossa ja että se ei yksin ole riittävä tae innovaation toteutumiselle. "Organisatoriset ja yrittäjyyteen liittyvät ongelmat ovat tärkeämpiä kuin rahavarojen riittämättömyys tai teknologiset puutteet (Berliini). Euroopan unionin toivotaan hyvin laajasti edistävän kokemusten ja hyväksi havaittujen käytäntöjen vaihtoa, toteuttavan yhdenmukaistamiseen tähtääviä toimenpiteitä ja rohkaisevan valtioiden rajat ylittävää rahoitusta koskevien aloitteiden esittämistä. Markkinat Useimmissa kansallisissa neuvottelukokouksissa oltiin tyytyväisiä siihen, että muodostetaan (NASDAQ- tyyppiset) eurooppalaiset arvopaperimarkkinat, joilla nuorten kasvuyritysten osakkeet noteerataan. Suunnitelmia kyseisten markkinoiden muodostamiseksi olisi kiirehdittävä. "On epätyydyttävä tilanne, että menestyksekkäästi riskipääoman turvin rahoitettuja yrityksiä joudutaan ohjaamaan amerikkalaisille markkinoille, minkä seurauksena yrityksiin kohdistuu luonnollisesti hyvin merkittäviä vastavaikutuksia, vaaditaan jopa niiden uudelleensijoittamista" (BDI) Vastaavat kansalliset markkinat on kansainvälistettävä (Pariisi). Koska tämäntyyppiset markkinat edistävät vain voimakkaimmin kehittyviä yrityksiä tarvitaan muunlaisia ratkaisuja helpottamaan sijoittajien toimintaa (tukirahastot yritysten siirtoa varten, järjestely, joka tarjoaa sijoittajille tilaisuuden uuteen sijoitustoimintaan, riskien jakaminen yhteisen riskisijoittamisrahaston mallin mukaan jne. ). Teknologia ja rahoitus Yleisesti katsotaan, että rahoituslaitosten on otettava innovaatiot ja teknologia paremmin huomioon. Sen toteuttamiseksi ehdotetaan, että aloitetaan toiminta teknologiaan lisäämiseksi, ehkä perustamalla teknologiaan erikoistunut pankki (Birmingham), kehitetään teknisen sertifioinnin järjestelmä tai takuu/vakuus-järjestelmä (yhteisön tasolla tai kansallisella tai alueellisella tasolla), jonka turvin voitaisiin tuottaa ensimmäinen mallikappale ja houkutella ulkoisia sijoituksia, ja edistetään. teknologian luokitusjärjestelmien kehittämistä teknisen hankkeen menestymisen arvioimiseksi. "Euroopan unionin velvollisuus on edistää aiheeseen liittyvien kokemusten vaihtoa" (ANVAR). liittyvien sijoitusten Takuut Pankkituen lisääminen innovoiville yrityksille edellyttää pankille koituvan riskin minimoimista. Ranskassa "SOFARIKSEN peittoasteen nostamisen odotetaan kannustavan pankkeja rahoittamaan enemmän innovatiivisia pk-yrityksiä" (Pariisi). Tältä kannalta monissa kannanotoissa toivotaan Euroopan investointirahaston järjestävän pankeille takuita ja ollaan sellaisesta tyytyväisiä (Dublin, Helsinki, Milano jne. ) Keskinäisille takausyhtiöille olisi sallittava direktiivillä suurempi pääoma-aste. " Yhtiöiden myöntämien takuiden edellyttämän riskien kattamisen tason olisi sallittava lähestyä pankkien käyttämää tasoa" (Madrid). Verotus Lähes täydellinen yksimielisyys vallitsee siitä, että innovatiivisiin hankkeisiin tai yhtiöihin sijoittavia varten tarvitaan edullisempi verotuskohtelu. Verotusteknisten (eläkerahastojen, henkivakuutusrahastojen, palkkasäästämisen) kannustaminen riskisijoittamiseen. toimenpiteiden erityisenä tavoitteena voisi olla nk. kärsivällisen pääoman lähteiden Useissa ehdotuksissa esitetään myös edullisempaa verotusta yritysten innovaatioon tekemille sijoituksille, etenkin koulutuksen alalla. &i Muut toimet Aloituspääoman sijoittamiseen olisi kannustettava, ehkä amerikkalaisen SBIC-mallin mukaisesti, jotta sille saataisiin parempi tuotto. Asiaa koskevat, jäsenvaltioiden tekemät erilaiset aloitteet olisi tutkittava, ja tutkimusten tulokset levitettävä tarpeen mukaan. EVCA (Euroopan riskipääomayhdistys) suosittelee, että Euroopan investointirahasto sijoittaisi suoraan pk- yritysten pääomaan riskipääomarahastojen välityksellä. Ajatus on yleensä otettu hyvin vastaan kansallisissa neuvottelukokouksissa, vaikka vastaavan toiminnan kustannusten ja vaikutusten arvioiminen on vaikeaa. "Innovaatiorahastojen mahdollista perustamista ei vastusteta. Jonkin verran tosin pelätään, että vähät rahat sijoitetaan summittaisesti sinne tänne" (Zeist, Alankomaat). Lainsäädännölliset ehdot on yhtenäistettävä unionin sisällä silläkin uhalla, että pääomaa virtaa sinne, missä ehdot ovat paremmat. 4/ Innovaatiolle otollisen oikeudellisen ja lainsäädännöllisen ympäristön luominen Henkistä omaisuutta koskevista tekijänoikeuksista ja teollisoikeuksista esitetään lukuisia kommentteja. Yleisesti katsotaan, että niiden merkitystä on aliarvioitu. Patentin hakumenettelyjen kalleus ja koko Eurooppaa joiden osalta useimmissa kansallisissa koskevan yhtenäisen neuvottelukokouksissa arvioitiin nykyisen tilanteen olevan epätyydyttävä. tarve ovat näkökohtia, järjestelmän Henkiseen omaisuuteen liittyvät tekijänoikeudet pidetään kommentit liittyvät patentteihin Tilannetta Euroopassa Useat liian monimutkaisena. "Päätöksentekijöiden olisi kehitettävä yhtenäinen lähestymistapa henkistä omaisuutta koskevien oikeuksien suojaamiseksi kaikilla aloilla" (UNICE). Kuten Birminghamin neuvottelukokouksessa todettiin, "Kaikkia jäsenvaltioita koskeva patentti on selvästi ensiarvoisen tärkeä ". Yhteisön patentin voimaantuloa olisi edistettävä. Patentteihin liittyvät kustannukset, erityisesti kääntämisestä aiheutuvat kustannukset arvioidaan yksimielisesti liian korkeiksi. Jotta tuleva yhteisön patentti olisi houkuttelevampi, olisi kustannuksia alennettava ja patentin saamiseen kuluvaa odotusaikaa selonteossa vaaditaan, yhdenmukaisesti monien muiden kommenttien kanssa, "patenttien rekisteröinti- ja suojaamiskustannusten alentamista. T&K -toiminnan rahoitus olisi laajennettava koskemaan innovaatiotuotteisiin liittyvien patenttien rekisteröintikustannukset" lyhennettävä. Ateenan neuvottelukokouksen Patenttitiedon saannin tärkeyttä (tietoverkot, tietokannat) painotetaan. Toivotaan myös teollisoikeuksiin liittyvän kuvan parantamista, ennen kaikkea sisällyttämällä erikoiskursseja yliopistojen (ja myös lukioiden) opinto-ohjelmiin. "Yhdysvalloissa ja Japanissa patentteja ja tuotemerkkejä pidetään tuottavuutta lisäävinä tekijöinä" (Madrid). Yhdenmukaistamispyrkimyksiä pidetään välttämättöminä, ja niiden toteuttaminen nähdään kiireelliseksi uusien teknologian alojen osalta (etenkin biotekniikka ja televiestintä). Hyödyllisyysmallien osalta näyttää kielteinen mielipide vallitsevan. "Komission ei pitäisi kannustaa niiden käyttöön kansallisella tasolla eikä myöskään pyrkiä niiden käyttöön unionin tasolla" (Birmingham). Omien henkiseen omaisuuteen liittyvien oikeuksien puolustaminen etenkin kolmansissa maissa tulee kalliiksi. Ehdotetaan perustettavaksi mahdollisesti julkisin varoin toimista aiheutuvat kulut. Otetaan käyttöön takuujärjestelmä, jonka turvin rahoitetaan henkiseen omaisuuteen liittyvien tekijänoikeuksien loukkaus. Järjestelmä voitaisiin rahoittaa tai sitä voitaisiin tukea julkisin varoin" (Ruotsi). takuujärjestelmä, joka kattaisi tuettava Hallinnon yksinkertaistaminen Hallinnon yksinkertaistaminen nähdään olennaisen tärkeäksi. Laajan mielipiteen mukaan olisi parempi poistaa hallinnolliset esteet kuin luoda uusia rakenteita niiden voittamiseksi. "On hyödyllisempää poistaa erilaiset 10 M hallinnon esteet kuin luoda taas uusia rakenteita niistä selviämiseksi" (UEAPME). ANVAR toteaa aiheeseen liittyen, että "keskitetytpalvelupisteet ovat osoittautuneet huonoksi ajatukseksi". Yhtiöoikeus Kaikissa kommenteissa kannatetaan eurooppalaisen osakeyhtiön perussäännön hyväksymistä, jolloin laajennettaisiin eurooppalaisen etuyhtymän käsitettä. Usein kuitenkin katsotaan, että käsitettä on vaikea soveltaa pk-yrityksiin ja että niitä varten tarvittaisiin omat säännöt. "Eurooppalaisen osakeyhtiön perussäännön pikainen hyväksyminen on tärkeää yhteistyön edistämiseksi yli valtioiden välisten rajojen. "Pientä eurooppalaista osakeyhtiötä" koskeva ehdotus on yksi yritys yhteisen ratkaisun löytämiseksi" (DIHT). Kilpailu Kilpailua pidetään yleisesti yhtenä innovaation liikkeelle panevana voimana. Joissakin kommenteissa vaaditaan kuitenkin kilpailua koskevien säädösten lieventämistä, kuten tekee Saksan kauppakamariyhdistys, jonka mukaan "edistys on joskus mahdollista vain voimia yhdistämällä". Eräissä kommenteissa vaaditaan lievennystä yrityksiä rasittavaan hallinnollisten muodollisuuksien painolastiin laajentamalla Euroopassa tapahtuvia yritysfuusioita koskevien sääntöjen soveltamisalaa ja yhtenäistämällä yhteistyösopimusten käsittelyä. BDI painottaa erityisesti, että "Komission olisi nopeutettava ja yksinkertaistettava yhteistyöhankkeiden lupamenettelyjä. Nykyinen oikeudellinen tilanne on omiaan rajoittamaan yhteistyötä, koska menettelyt ovat liian pitkiä ja oikeudellinen varmuus puuttuu. Lisäksi yritysfuusioiden eurooppalaista valvontaa olisi laajennettava niin, ettei yritysten tarvitsisi enää tiedottaa yhdistämisistä samaan aikaan kun ne huolehtivat lukuisista kansallisista hallinnollisista toimista. " Myös Siemens toteaa: "Yritysfuusioiden kansallinen valvonta käsittelee yhä uusia ja uusia yhteistyösopimuksia. Asianomaisille yrityksille se merkitsee kustannuksia ja rasitteita sekä myös riskejä. Komission olisi valvottava fuusioita yhtenäisin perustein". Siemens huomauttaa myös, että "Artikla 85 kattaa myös kaikki vertikaalisen kilpailun esteet, vaikka tällä alalla sovelletaan Saksan kilpailulain alla ainoastaan väärinkäyttöperiaatetta. luokkakohtaisiin erivapauksiin yritysten välisissä suhteissa (tavarantoimittajien ja maailman kauppajärjestön (WTO) sopimukset) ". Muissa kommenteissa esitetään 85 artiklan tarkistamista, "jotta yhteistyö kilpailijoiden välillä olisi mahdollista (amerikkalainen "kohtuullisuussääntö") ellei väärinkäytöstä tai vastustavaa ilmoitusta ilmene (Thomson Multimédia). Samoin: "Olisi kirjoitettava 85 artikla uudelleen tavoitteena markkinoiden vapautuminen ja laaja- alainen ja muutosvoimainen lähestymistapa markkinoihin " (IBM France). Innovaatioon kohdistuvien sääntöjen vaikutusten arviointi Kaikki säännöt on arvioitava siltä kannalta, missä määrin ne edistävät tai estävät innovaatiota. Sen toteuttamiseksi on tärkeää, että yritykset liittyvät mahdollisimman varhaisessa vaiheessa mukaan sääntöjen laadintaan sekä paikallisella tasolla että Euroopan tasolla" (CNPF). 5/ Julkisen vallan aseman ja toimintamallien mukauttaminen innovaatioon Vaikka aiheesta on esitetty useita hyvin merkittäviä kommentteja, kokonaiskuvan saaminen niiden pohjalta on joskus vaikeaa johtuen etenkin eri maissa vallitsevien tilanteiden suuresta vaihtelevuudesta. Joitakin tärkeitä aiheita Voidaan kuitenkin erottaa. Tuki pk-yrityksille Useissa arvioissa suhtaudutaan kriittisesti pk-yritysten luokittelujärjestelmään, jossa yritykset luokitellaan henkilökunnan määrän perusteella, sillä kyseisellä luokittelulla ei katsota voitavan tuoda esiin pk-yrityksiin liittyviä monenlaisia ongelmia. Monissa kannanotoissa painotetaan sitä, että ei pidä ottaa huomioon yksinomaan pk-yrityksiä vastakohtana suurille yrityksille, vaan myös toimittaja - asiakas -ketju kokonaisuudessaan sekä suurilta yrityksiltä käyttämättä jäävät tekniset voimavarat. 11 Ct Yleisesti kommenteissa ollaan yksimielisiä siitä, että pk-yritysten kansainvälistymiseen liittyviä koeluonteisia hankkeita on edistettävä. Lisäksi "olisi ryhdyttävä jatkotoimenpiteisiin, jotka mahdollistavat pk-yritysten markkinoillepääsyn ja niiden osallistumisen kansainväliseen yhteistyöhön muiden yritysten tai muiden maiden yliopistojen tai tutkimuslaitosten kanssa" (Madrid). Tuen kansalliset ja alueelliset infrastruktuurit Yleisen huomion mukaan julkiset tukiohjelmat saattavat vaikuttaa pk-yritysten kannalta mutkikkailta järjestelmiltä, joista niiden on vaikea saada tietoa. Saksalaiset kauppakamarit tarkentavat, että yhteisön tiedotuskeskusten järkeistäminen olisi tervetullut toimenpide, kun taas Yhdistyneen kuningaskunnan työnantajat korostavat jo käynnistettyjen aloitteiden merkitystä uusien aloitteiden esittämisen sijaan. "On pidettävä huoli siitä, että löydetään sopiva tasapaino läheisyysperiaatteen ja tietoa välittävien keskusten välillä, sillä viimeksi mainittujen liian suuri määrä johtaisi sekaannuksiin ja lopulta hankkeen hylkäämiseen. " (UNICE). Ranskan neuvottelukokouksen selonteossa katsotaan myös, että pk-yritysten tukiverkoston perustamista olisi edistettävä ja purettava julkiset tukijärjestelmät. Yleisemmin useimmissa maissa pyritään edistämään näkemystä, jossa pk-yrityksiä tarkastellaan kokonaisvaltaisesti. Espanjalaisissa kannanotoissa nousee esiin erityinen mielenkiinto alueellista tasoa kohtaan (niissä korostetaan, että vihreässä kirjassa ei kiinnitetä riittävästi huomiota alueellisiin näkökohtiin) ja painotetaan paikallishallinnon osuuden vahvistamista innovaatiossa. Näkemys saa tukea monissa muissa kannanotoissa, joissa mainitaan paikallisten viranomaisten merkitys pk-yrityksille suunnatun tuen yhteydessä. Lisäksi tiedepuistot mainitaan useaan otteeseen menestystä saavuttaneena alana, joka olisi syytä ottaa huomioon. Eräissä toisissa kannanotoissa pyritään hillitsemään tätä näkemystä, ja niissä korostetaan Hessenin osavaltion tapaan, että "innovaation alueellisen ulottuvuuden vahvistaminen on tärkeää, mutta alueellista innovaatiota ei kuitenkaan ole syytä pitää ratkaisuna kaikkiin ongelmiin tai vastareaktiona yhä laajenevalle talouksien maailmanlaajuistamiselle. " Tutkimusohjelmat Aihetta käsitellään monissa otsikon "Tutkimuksen suuntaaminen paremmin innovaatioon" alla jo esitetyissä kommenteissa, joiden osalta mainittakoon erityisesti pk-yritysten vaikeudet osallistua tutkimusohjelmiin. Vaikeuksien kannalta Daimler-Benz toteaa, että tehokas tapa edistää pk-yritysten osallistumista tutkimusohjelmiin voisi olla niiden osallistuminen yhteistyössä suurten yritysten kanssa. Pk-yritysten kannalta saattavat muut toimenpiteet kuin tutkimusohjelmat olla tehokkaampia: "pk-yritysten tarpeiden tyydyttämiseksi innovaatioprosessin yhteydessä ovat yleiset välineet, verohelpotukset, teollisuuden tutkimukseen liittyvät yhteishankkeet ja tulosten käyttö soveltuvampia menettelyjä kuin vahvistetut kiintiöt erityisohjelmissa " (BD1). Madridin neuvottelukokouksen selonteossa todetaan vielä, että olisi "lisättävä yritysten julkiseen tukeen liittyvien yksityiskohtaisten sääntöjen avoimuutta, jotta alusta asti oltaisiin selvillä niistä välivaiheista, joita ehdotuksessa on seurattava, arviointiperusteista, maksuajoista jne". Toisaalta esitetään, että hakemuskaavakkeet muokattaisiin yhtenäisemmiksi ja että yrityksille annetaan tukea vastaamisessa hallinnon tiedusteluihin. 12 ££ Luettelo vihreää kirjaa kommentoineista yhteisöistä 13 6T- Nimi Lyhenne Maa ^^ - * * * ^ * * Association des Consultants aBaCus Partnership * ABB Oy Académie des Sciences - Institut de France - Comité Applications de L'Académie des Sciences Action in Europe for Education, Invention, and Innovation Afonso Paulo Manuel (konsultti) Agence Nationale pour l'Amélioration des Conditions de Travail Agence Nationale pour la Valorisation de la Recherche Agencia d'Avaluacio de Tecnologia Medica * Air France Air Liquide Akademie fur Innovation, Unternehmensdesign und Politikgestaltung GmbH Akademie fur Technikfolgenabschätzung Allianz Lebensversicherung, AG Amerada Hess ltd Amsterdam Economisch en Sociaal Instituut Amsterdam University Amt der Kärtner Landesregierung Ann Christoph (professori) * Ansaldo Arcadi - Réseau ARGO - Plastic Packaging Materials - Plastics in Engeering Arovit Petfood Associaçâo Portuguesa de Professionais em Sociologia Industrial, das Org. e do Trabalho Association "Industrialisation des Recherches sur les Procédés et les Appl. tions au laser" Association des Grandes Entreprises Françaises Association Nationale de la Recherche Technique Association of European Radios Associazione Italia per la Ricerca Associazione Tigullio Attiva + Promotigullio srl Atlantis Research Organisation Banca Nazionale del Lavoro Banca Sella BASF Bayerische Vereinsbank, AG Bayerisches Forchungszentrum fur Wissensbasierte Système Becdelièvre Roland (Conseiller Général Le Mans) Bertelsmann, AG Bio Soft Bodilsen Holding Boehringer Ingelheim Bonn International Centre for Conversion Bonnaure P. (asiantuntija) Bosch, GmbH Bouju André (konsultti) British Ceramic Confederation British Technology Group British Telecom Bundesarbeitkammer in der Ständigen Vertretung österreichs bei der EU Bundesverband der Deutschen Industrie Bureau of European Designers Associations Burmah Castro! Buro för Energie und ökologie Management CARIPLO Casa de la Sabiduria SA Centre d'Etudes et Recherches Appliquées à la Gestion Centre de coopération internationale en recherche agronomique ~~~~~~~~~~^ _ _^ * * * * * ! ABB CADAS AEI ANACT ANVAR Die Denkfabrik ESI-VU ARGO APSIOT IREPA AGREF ANRT AER AIRI BNL " BASF FORWISS BCC BTG BT BAK BDI BEDA CARIPLO CERAG CIRAD Yhd. kuningask. Suomi Ranska Ranska Espanja Ranska Ranska Espanja Ranska Ranska Saksa Saksa Saksa Yhd. kuningask. Alankomaat Alankomaat Itävalta. Saksa Italia Ranska Kreikka Tanska Portugali Ranska "~ Ranska Ranska Belgia Italia Italia Kreikka Italia Italia Saksa Saksa Saksa Ranska Saksa Tanska Tanska Saksa Saksa Ranska Saksa Sveitsi Yhd. kuningask. Yhd. kuningask. Yhd. kuningask. Itävalta. Saksa Alankomaat Yhd. kuningask. Saksa Italia Espanja Ranska Ranska 14 lo% * (Ministère de l'éducation Centre de Ressources et d'initiatives pour l'International nationale) Centre européen d'entreprise et d'innovation Centre Européen des Entreprises à Participation Publique Centre for Exploitation of Science and Technology Centre for Working Life Research & Dev. ment - Halmstad University Centre Technique des Industries Mécaniques Centro de Enlace del Mediterraneo - Innovation Relay Centre - CENEMES Centro de Formaçao Profissional para a Industria Ceramica Centro de Robotica Intelligente Centro di Ricerca Fitotecnica Centro Promotor de Inovacao e Negocios CERAME-UNIE Bureau de liaison des industries céramiques européennes Chambre de Commerce Américaine - The EU Committee Chambre de Commerce et d'Industrie de Paris Chambre économique autrichienne Chambre Régionale de Commerce et d'Industrie de Lorraine Chartered Society of Designers Chemical Industries Association Christeijk Nationaal Vakverbond Colas Colonia Assurance Commerzbank, AG Compagnie des Signaux Compagnie Nationale des Conseils en Propriété Industrielle Compania Espanola de Petroleos * * Computermac Confédération Européenne des Syndicats Confederation of British Industry Confindustria Conseil Européen de l'Industrie Chimique Conseil National du Patronat Français Consejo Superior de Investigaciones Cientificas Consiglio Nazionale délie Ricerche Construction Industry Council Construction Research and Innovation Strategy Panel Cornwall Innovation Centre, Ltd Corporacion Empresarial de Extremadura Cranfield International Ecotechnology Research Centre Crédit Local de France CUV Progress Daimler Benz Danel Technology Consultant De Montgolfier Philippe (konsultti) - Essor Europe Deutsche Aktionsgemeinschaft Bildung-Erfindung Innovationen Deutsche Ausgleichbank Deutsche Bahn Deutsche Bank, A. G Deutsche Erfinder Akademie Deutsche Telekom Deutscher Gewerkschftsbund - Bundesvorstand Deutscher Industrie und Handelstag * * Ejner Hessel Electrolux Empresa Nacional de Innovacion Sociedad Anonima Enemaerke & Petersen Ente per le Nuove Tecnologie, 1'Energia e l'Ambiente Ernst & Young Esbjerg Oilfield Services Escuela Superior de Administration y Direccion de Empresas de la Universidad Ramon LLull * * * * * * * CR2i Ranska Promotech CEEP CEST CAU CETIM CENCAL UNINOVA CPIN CERAMI - UNIE CCI de Paris CCI de Lorraine CSD CIA CNV " CS CNCPI CEPSA CES CBI CEFIC CNPF CSIC CNR CIC CRISP "~ CUV Progress DABEI DB DGB DIHT ENISA ENEA ESADE J ' I Ranska Belgia Yhd. kuningask. Ruotsi Ranska Espanja Portugali Portugali Italia Portugali Belgia Belgia Ranska Itävalta. Ranska Yhd. kuningask. Yhd. kuningask. Alankomaat Ranska Saksa Saksa Ranska Ranska Espanja Tanska Belgia Yhd. kuningask. Italia Belgia Ranska Espanja Italia Yhd. kuningask. Yhd. kuningask. Yhd. kuningask. Espanja Yhd. kuningask. Ranska Bulgaria Saksa Ranska Ranska Saksa Saksa Saksa Saksa Saksa Saksa Saksa Saksa Tanska Belgia Espanja Tanska Italia Tanska Tanska Espanja 15 £5 * * Espoirs Suscités par les Etudes et la Recherche Esso, AG ETAN * Etane S. A. Europaburo der Deutschen Kommunalen Selbsverwaltung Europe's 500 European Association of Aerospace Industries European Automative Initiative Group European Business and Innovation Centre Network European Confederation of Iron and Steel Industries European Council for Construction, Research, Development and Innovation European Council of Applied Sciences and Engineering European Economic Interest Group European Federation of Equipment Leasing Company Associations European Federation of Technology & Innovation Consultants European Fundation for Entrepreneurship Research European Independent Steel Works Association European Industrial Research Managment Association European Institute of Social Studies European Organisation for Research and Treatment of Cancer European Organisation for Technical Approvals European Public Telecommunications Network Operators Association European Telecommunication Professional Electronic Industry European Venture Capital Association Eurostat Fauconnier Jean-Marie (arkkitehti) Fédération Internationale des Conseils en Propriétés Industrielles Federation of European Cancer Societies Federation of Small Businesses - National Federation of self employed and small businesses ltd Federazione Italiana délie Casse Rurali e Artigiane FIAT Auto FIAT S. p. A. Finmeccanica Finnish Forest Industries Federation Forbitec Ford-Werke Fraunhofer - Patentstelle fur die Deutsche Forschung Fraunhofer-lnstitut fur Systemtechnik und Innovationsforschung Fundacion Cotec para la innovacion tecnologica Fundacion para el Desarrollo de la Funcion Social de las Communicaciones Gaz de Ranska General Electric Compagny Générale de Placement Banque Glaxo Wellcome Pic GPV Industri Groupe Ecole de Hautes Etudes Commerciales du Nord Groupement Européen des Caisses d'Epargne Groupement Européen des Entreprises d'Electricité Halarose of Oxford Handelsblatt - Wirtschafts und Finanzzeitung Haour Georges (professori) Hellenic Republic - Ministry of Development Helsinki Inventors' Association Helsinki School of Economics Business Administration Hessisches Ministerium des Innern & fur Landwirtschaft, Forsten, Naturschutz Hoesch - Krupp, AG Huber Edelstahl lb Andersen Industri IBM Deutschland Ideon Centre » * * * * * Club Esper ETAN ' Europabûro " Europe's 500 AECMA EAIG EBN Eurofer ECCREDI EuroCase ZEUS Leaseurope EFTIC EFER EISA EIRMA EORTC EOTA ETNO ECTEL EVCA FICPI FECS FSB FIAT FIAT " COTEC Fundesco G. P Banque "" EDHEC GECE Eurelectric HEKE | | Ranska Saksa Belgia Kreikka Saksa Tanska Belgia Saksa Belgia Luxemburg Belgia Belgia Kreikka Belgia Ranska Belgia Belgia Ranska Italia Belgia Belgia Belgia Yhd. kuningask. Belgia Luxemburg Ranska Yhd. kuningask. Belgia Yhd. kuningask. Italia Italia Italia Italia Suomi Portugali Saksa Saksa Saksa Espanja Espanja Ranska Yhd. kuningask. Ranska Yhd. kuningask. Tanska Ranska Belgia Belgia Yhd. kuningask. Saksa Sveitsi Kreikka Suomi Suomi Saksa Saksa Saksa Tanska Saksa Ruotsi 16 «q,e? * * * * * Industrie und Handelskammer zu Aachen Industry Research and Development Group Infobrief Innovation Relay Centre - North of England ^__^ Innovatop Institut Catala de Tecnologia Institut Français du Pétrole Institut National de Recherche Agronomique Institute for Managment of Innovation and Technology Institute for Material Research - Universitair Centrum Limburgs Institute for Strategic Consumer Research Institute of Professional Representatives before the European Patent Office Institution of Civil Ingeneers Instituto de Desevolvimento e Inovacao Tecnologica do Minho Instituto Superior de Economia e Gestao Instituto Superior Tecnico Instituut voor Maatschappelijke Innovatie Instrument, Measuring. Technique Servicing and Trading Company Limited Inter Primo International Federation of Science Editors Istituto di studi sulia ricerca e documentazione scientifica - Consiglio Nazionale delle Ricerche Istituto Sperimentale per la Frutticoltura Jular Kiel Institute of World Economics Knight Peter (konsultti) Koff Koninklijke Hoogovens Kovacs Ilona (professori) Kraft Malerwerkstatten Gmbh Kredietbank Kreditanstalt för Wiederaufbau Krog Iversen &Co Labbri Mirko (hankkeen johtaja) Lacave Michel ja Del Castillo Jaime (konsultti) Lahure Bernard (konsultti) Lancashire Enterprises Lancaster Centre for the Study of Environmental Change Landesbank Berlin Larsson John (konsultti) Impotaçfio e comércio de madeiras, Lda. * * * * * Library and Information Commission Lloyds TSB Group LPE ID Databank (Lex Poot) Lyonnaise des Eaux Magneti Marelli Managment Construction and Engineering Marks & Spencer Maroushkina Maria (konsultti) Medinova AB Merck KgaA Darmstadt Micrel Minister of Education of Lithuania Mission of the Republic of Hungary to the European Communities M. O. A. Développement Monte dei Paschi di Siena Mordchelles-Regnier G. (konsultti) Morgan Bruce Sollicitors (asianajaja) Morin Jacques (konsultti) Mulcachy Noel (professori) Multi-Poles * IHK zu Aachen IRC North England ICT IFP INRA IMIT SWOKA EPI IDITE Minho CEDE 1ST IMI MTA/MMSZ IFSE ISRDS - CNR Saksa Irlanti Luxemburg Yhd. kuningask. Saksa Espanja Ranska Ranska Ruotsi Belgia Alankomaat Ranska Yhd. kuningask. Portugali Portugali Portugali Alankomaat Unkari Tanska Italia Italia Italia Portugali Saksa ~ ~ ~ Z ~ ~ ~ Z ~ ~I Yhd. kuningask. ARTA " LPE MACE Tanska Alankomaat Portugali Saksa Belgia Saksa Tanska Italia Espanja Ranska Yhd. kuningask. Yhd. kuningask. Saksa Tanska Yhd. kuningask. Yhd. kuningask. Alankomaat Ranska Italia Yhd. kuningask. Yhd. kuningask. Venäjä Ruotsi Saksa Kreikka Liettua Unkari Ranska Italia Ranska Yhd. kuningask. Ranska Irlanti Luxemburg 17 -?4 * M. O. A. 1 1 National Committe for Technological Development * National School of Public Health Nestlé Nethold Finance Nonhoff Dieter (konsultti) North East Innovation Center Company, Ltd North Tyneside Council Nuclear Research Institute - Department of Nuclear Technology Nutek nv Bank Nederlandse Gemeenten Observatory on Agricultural Research Systems Ole Flensted Holding Omega Generation Organisation de Copération et de Développement Economiques österreichische Patentanwalt Kammer * * * Otakon KY Otto Versand P. I. Holding Pateloup Monique (konsultti) Patent-Och Registreringsverket Pechiney * « • * Pentacle PFI-Prùf- und Forschungsintitut fur die Schuhherstellung Piastre Robert (keksijä) Preussag AG Preussenelektra, AG Qazar 7 Rank Xerox Renault Repsol, S. A Research and Consultancy Services for Food, Land, and Environment RETI NET - University of Salford Reunanen Matti (konsultti) Roma Ricerche RWE AG (Khunt Dietmar) Siemens AG Smithkline Beecham SNIA Ricerche Sociedad Estatal para el Desarollo del Diseno Industrial Société de Calcul Mathématique Steelcon Chimney, Esbjerg * * Stephens David Huw (konsultti) STOAS Stokis Oil Stratégie et Mutation (konsultti) Strategische Studien der Transformationsprozesse, Forschung und Beratung Studio Tempo, s. r. l Swedish Inventor Association Swiss Federal Institute of Technology at Zurich Swissair Tampere University of Technology Tech'Innove Exapnsion Technologie Beratung Technology Innovation Information TEKES - Teknologian Kehittämiskeskus Télédiffusion de France Telefonica The CIM Institute The College of Management - Tel Aviv Thomson Multimedia * * " Z Z Z Z Z I Z ZZ Nutek IBV BNG OCDE Unkari Kreikka Sveitsi Belgia Saksa Yhd. kuningask. Yhd. kuningask. Tsekin tasav. Ruotsi Alankomaat Italia Tanska Italia Ranska Itävalta. Z Z Z I Z Z Z Z ZZ ' PRV Suomi Saksa Tanska Ranska Ruotsi Ranska Z Z Z Z Z Z Z ZZ Ranska Saksa Ranska Saksa Saksa Yhd. kuningask. Z Z Z Z Z H Z ZH Yhd. kuningask. SAC Réti-net " > DDI SCM " I I Z Z Z Z Z Z ZZ S&M ETHZ Jjl TEKES TDF Ranska Espanja Yhd. kuningask. Belgia Suomi Italia Saksa Saksa Belgia Italia Espanja Ranska Tanska Yhd. kuningask. Alankomaat Belgia Ranska Saksa Italia Ruotsi Sveitsi Sveitsi Suomi Ranska Saksa Luxemburg Suomi Ranska Espanja Yhd. kuningask. Israel Ranska 18 -u Total Toy Manufacturers of Europe Trinity College - Dublin Unibus RutertratTk Unilever Union des Assurances de Paris * * ' ~ "%••,<••" ••"• * * * * Union de Banque Suisses Union des Confédérations de l'Industrie et des Employeurs d'Europe Union Européenne de l'Artisanat et des Petites et des Moyennes Entreprises Union Française des Designers Industriels Union Internationale des Associations et organismes techniques Unioncamere Piemonte Unité de Formation et de Recherche en Science Sociales Universidad Nacional de Education a Distancia Universidade Aberta Universidade Autonoma de Lisboa Università degli Studi di Pavia, Dip. to di Elettronica, Prof. Franco Malotjirti Università di Bologna Université de Innsbruck Université de Lund Université de Vilnius University College Galway University of Hamburg University of Hamlstadt - Högslan Halmstadt University of Central England in Birmingham University of Göteborg University of Iceland, Scientific and Technical Information Services University of Sheffield (National Transputer Support Centre) University of Sussex, Science Policy Research Unit University of Sydney - Graduate School of Business University of Warwick Usinor-Sacilor Veba, AG Verbindungsbûro des Landes Sachsen-Anhalt bei der Europäische Union Vew, AG Victoria Holding Versicherung, AG Vienna Economies and BA University Villa Real, Ltd Voest Alpine Stahl Linz Volkswagen Volvo AB Vuman Technology Services Welsh Development Agency Wenzel Joachim (asianajaja) Wilson Roger (konsultti) Wirtschaftskammer österreich Yorkshire and Humberside Regional Technology Network Zentrum Mechanisierung &Technologie (Ziegler Fritz) * * * * TME UAP UBS UNICE UEAPME UFDI UATI CTESI ACLU UCG HH UCE '"" NTSC SPRU GSB Sydney WRI " WDA "" WKÖ RTN Ranska Belgia Irlanti Tanska Alankomaat Ranska Sveitsi Belgia Belgia Ranska Ranska Italia Ranska Espanja Portugali Portugali Italia Italia Itävalta. Ruotsi Liettua Irlanti Saksa Ruotsi Yhd. kuningask. Ruotsi Islanti Yhd. kuningask. Yhd. kuningask. Australia Yhd. kuningask. Ranska Saksa Belgia Saksa Saksa Itävalta. Suomi Itävalta. Saksa Ruotsi Yhd. kuningask. Yhd. kuningask. Saksa Yhd. kuningask. Itävalta. Yhd. kuningask. Saksa 19 73 2. 1-B - Hallitusten vastaukset (Komission yksiköiden laatima yhteenveto) 20 H ITÄVALLAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA Itävallan hallitus suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan ja näkee myönteisenä sen, että innovaatiosta on käytetty laajaa määritelmää, johon sisältyy teknologisten tekijöiden lisäksi myös muita näkökohtia, kuten organisaatio, johtaminen, osallistuminen, pätevyydet ja kulttuuri. Innovaatio on tärkeä asia taloudellisen kilpailukyvyn, työpaikkojen ja yhteiskunnallisten ongelmien kannalta. Itävallan mielestä pitäisi kiinnittää enemmän huomiota sosiaaliseen innovaatioon painottaen teknologian, innovaation ja työllisyyden välistä suhdetta. Tulevissa toimissa olisi kuitenkin otettava huomioon jäsenvaltioiden eri yhteisöjen piirissä tehty, innovaatiopolitiikkaa ja työllisyyttä koskeva arvokas työ sekä OECD:n tutkimukset. Innovaatiota käsittelevän vihreän kirjan synnyttämä keskustelu liitetään osaksi kansallisen teknologiapolitiikan sisällön viimeistelytyötä. Itävallan hallitus on tyytyväinen siitä, että innovaatio on saanut keskeisen aseman viidennen puiteohjelman suuntaviivojen valmistelussa, ja ehdottaa, että yhteisön tasolla Innovation-ohjelmalla olisi johtava ja koordinoiva tehtävä. Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatteen on oltava lähtökohtana kaikessa koulutuksen, verotuksen, oikeudellisten ja muiden institutionaalisten ominaispiirteiden tarkastelussa. Olisi varottava luomasta uusia byrokraattisia menettelyjä toimintasuuntia. Käytännönläheisyyden ja yksittäisten taloudellisten toimijoiden keskeisen aseman tunnustamisen olisi oltava ohjaava periaate. toteuttamaan ryhdyttäessä yksittäisiä vihreän kirjan Task force -työryhmät Työryhmiä pidetään hyödyllisinä, mutta huomiota olisi kuitenkin kiinnitettävä myös Euroopan unionin merkitykseen rahoittajana. Avoimuus ja jäsenvaltioiden osallistuminen on turvattava päätöksenteossa. Pk-yritykset "Tuottajapuoli" on sopeutettava paremmin ja pk-yritysten innovaatiotarpeisiin. Siinä olisi hyödyksi "jatkuvan innovaation" ottaminen huomioon, tehokkaan tietotekniikan käytön lisääminen, ideasta kaupalliseen tuotantoon asti ulottuvan pitkän aikavälin tarkastelutavan omaksuminen ja tukiohjelmien hyväksyminen. (Crest-työryhmän pk-yritysten hyväksi tekemä panostus saattaa olla hyödyksi vihreään kirjaan liittyvässä myöhemmässä työssä. ) teknologian siirtoon todelliseen T&K-toiminnan suuntaaminen kohti innovaatiota Itävallan hallitus on myös vakuuttunut siitä, että: • • innovaatiota olisi pidettävä tärkeällä etusijalla puiteohjelmassa yleensä; organisatoriset ja rakenteelliset innovaatiot ovat vähintään yhtä tärkeitä kuin keksintöjen hyödyntäminen; komission olisi järjestettävä eurooppalainen innovaatiopalkinto ja mahdollinen suhdetoiminta edistääkseen innovaatioajatusta pk-yritysten sekä myös suuren yleisön keskuudessa. • Itävallan hallitus suhtautuu kuitenkin epäilevästi teknologian seurantaa keskitetysti hoitavaan elimeen. Inhimilliset voimavarat innovaatioita varten Hallitus tukee periaatteessa vihreän kirjan ehdotuksia inhimillisten voimavarojen osalta, etenkin: • • • • • • teknisten asioiden opetusta kouluissa pidetään tärkeänä; tarvitaan nykyistä parempia viestintä- ja yhteistyötaitoja; parannetaan tieteellisiin ja teknisiin oppiaineisiin liittyvää kuvaa; edistetään elinikäistä oppimista; kiinnitetään opetuksessa enemmän huomiota innovaation johtamiseen; edistetään tiedon siirtoa ja henkilökunnan ja insinöörien liikkuvuutta. innovaatiota lisäämällä opiskelijoiden, tutkijoiden, teknisen Paremmat rahoitusolot innovaatioiden kannalta Itävallan hallitus katsoo, että olisi erotettava toisistaan "Business Angels" -toiminta, (yksityiset varat pääasiassa pieniä yrityksiä varten), riskipääoma (keskikokoisia yrityksiä varten) ja eurooppalaiset (suuryrityksiä varten). Pankkien on kehitettävä kulttuuriaan pääomamarkkinat, EASDAQ 21 -?«" innovaatioden tarpeiden ja riskien suuntaan. Yleisemmin tarvitaan laajempaa yhtenäisyyttä ja eri palvelujen verkostoitumista teknologian siirtoa, rahoitusta, johtoa, järjestelyä, teknologiaa jne. varten. Rakennerahastojen varat voitaisiin ohjata tehokkaammin kohti innovaatiota. Verotuksellisiin tukiin kohdistuvat kansallisten talousarvioiden asettamat rajoitukset, joihin joka tapauksessa niihin sovelletaan läheisyysperiaatetta. Innovaatiolle suotuisan ympäristön luominen • ja On parempi vähentää innovaatioiden esteitä kuin kehittää tehottomia apukeinoja niiden ylittämiseksi. Yritysten perustamisen innovatiivisten hankkeiden käynnistämisen olisi oltava yksinkertaisempaa; yleisesti on yhteistyötä tehostettava paikallisella, alueellisella ja kansallisella sekä yhteisön tasolla. Tarvitaan sääntöjä (ja sääntöjen purkamista), joissa otetaan huomioon yrittäjien tarpeet ja mahdollisuudet. Patenttien strateginen käyttö puuttuu; siitä olisi tehtävä patenttipolitiikan osa sekä kansallisella tasolla että Euroopan patenttitoimistossa. Suositellaan patenttimaksujen yhtenäistämistä ja alennettuja maksuja pk-yrityksille. Lisenssien käyttöä markkinavälineenä olisi edistettävä. • • • • • 22 li TANSKAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA Tanskan hallitus suhtautuu myönteisesti aloitteeseen, jossa innovaationäkökulma on saanut keskeisemmän sijan tutkimus- ja teollisuuspolitiikassa. Innovaatio on ollut ajankohtainen aihe Tanskassa. Kulttuurinen ympäristö, sosiaalinen ja institutionaalinen innovaatio, luonnonvarojen ja energiavarojen suojelun ottaminen huomioon sekä tietoyhteiskunnan vaikutukset ovat kaikki osa sitä asiayhteyttä, jossa Tanskan hallitus toivottaa konkreettisia toimenpiteitä koskevan keskustelun tervetulleeksi. Se katsoo kuitenkin, että analyyttisten pohjatietojen (esim. OECD:n ja EU:n tutkimukset) käyttöä on tehostettava yhtenäisen strategian luomiseksi innovaatioaloitteita varten. Tanskan hallitus hyväksyy vihreän kirjan viisi yleistä tavoitetta tietyin varauksin: Yhteisön T&K -politiikkaa ei pidä sekoittaa teollisuuspolitiikan kapea-alaisiin tavoitteisiin. Rahoituksen piiriin pääsyn parantaminen olisi pääasiassa nähtävä asiana, josta huolehditaan kansalliselle tasolla. Yleisesti yhteisön tason toimien on noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja niiden eurooppalaisen ulottuvuuden on oltava perusteltu kuten esimerkiksi standardoinnissa, henkisen omaisuuden suojelussa tai erittäin mittavissa T&K-toimissa. Seuraavat erityistavoitteet liittyvät vihreän kirjan toimintasuuntiin. Teknologian seuranta on tulevaisuudessa päätöksentekijöille yhä tärkeämpää sekä julkisella että yksityisellä alalla. Yhteisön panostuksella olisi pyrittävä kehittämään alan yhteistyötä ja menetelmiä eri kansallisten laitosten välillä. Määriteltäessä Euroopan T&K -toiminnan ensisijaisia painotusalueita olisi otettava entistä enemmän huomioon kysynnän tarpeet. Opetus olisi säilytettävä kunkin yksittäisen jäsenvaltion toimialueena. Vaikka se perustuukin kunkin tasolla jäsenvaltion kulttuurisiin perinteisiin, siihen voisi sisältyä Euroopan vastavuoroinen pätevyyden tunnustaminen. Vaikka myönnetäänkin liikkuvuuden tuovan etuja, sitä koskevat hankkeet eivät saa tulla velvoittaviksi. Huomautetaan, että Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelmaan ei ole saatu riittävästi teollisuuteen suuntautunutta ulottuvuutta, siten kyseisissä hankkeissa olisi käytettävä erilaisia ja realistisia keinoja erilaisten tarpeiden tyydyttämiseksi. Erityistä huomiota on kiinnitettävä hallinnollisiin ja taloudellisiin rajoitteisiin, jotka haittaavat pk-yritysten osallistumista T&K -ohjelmiin. Komission omien välineiden, kuten innovaatioiden siirtokeskusten ja Craft-ohjelman koordinoimista kannattaa tarkastella tässä yhteydessä. Verotusteknisiä keinoja ei pidä ottaa käyttöön yhteisön tasolla, mutta innovaatioon liittyvä suurempi avoimuus ja yrityksille myönnettävät luotot olisivat tervetulleita. tärkein Tanskan hallituksen tavoite on yritysten, etenkin pk-yritysten kannustaminen innovaatiotoimintaan alueellisella tasolla. Keskeisimmällä sijalla ovat pk-yritykset, joilta usein puuttuu ammattipätevyyttä ja johtamistaitoa, ja tältä kannalta avainkysymyksiksi mainitaan sisäinen vahvistaminen, verkostoituminen ja yritysryhmittymät. Taloudellista seurantaa koskevan tavoitteen osalta Tanskan hallitus haluaisi mielellään hankkia lisäkokemusta alalta. 23 -f} SAKSAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA liittohallitus suhtautui myönteisesti komission vihreään kirjaan Saksan ilmoitti, että "Innovaatiokeskustelua" on käyty Saksassa jo melko pitkään. Se painotti nimenomaa sitä, että parhaiden tulosten saavuttamiseksi innovaatiokysymyksiä on hoidettava jäsenvaltioiden tai alueellisella tasolla. Se korosti myös jäsenvaltioiden välisen tietojen ja kokemustenvaihdon keskeistä asemaa. Liittohallitus arvioi, että komissio voisi vastata koordinoinnista, joka mahdollistaisi vuoropuhelun aloittamisen. ja Se viittasi erityisesti seuraaviin saksalaisiin aloitteisiin, joilla sen näkemyksen mukaan saattaisi olla arvoa eurooppalaisen innovaatiokeskustelun kannalta. • Koopmanin selonteko, jossa käsitellään muodollista esitystapaa sekä sääntöjen tehokkuutta • • INSTI-ohjelma (Innovationsstimulierung der Deutschen Wirtschaft durch wissenschaftlich- techische Information), jonka avulla pyritään piristämään Saksan talouselämää tieteellistä tai teknistä tietoa tuottamalla Teknologian ennakointia käsittelevää Delphi-aloitetta on toteutettu menestyksekkäästi kansallisella tasolla. Kussakin jäsenvaltiossa on oma ainutlaatuinen koulutusjärjestelmänsä, mutta koulutukseen olisi kuitenkin sisällyttävä perustietojen saaminen teknologian alalta sekä lainopillisia tai kaupallisia opintoja. Sen tulisi antaa valmiuksia niille, joilla on kykyä ja halua jatkaa etenemistä kyseisillä ammattialoilla. Teknologian seuranta on tuloksekkaampaa, jos se toteutetaan kansallisella tasolla ja kokemuksia vertaillaan koordinoidusti yhteisön tasolla. Viime kädessä kukin yksittäinen yritys tekee päätöksen siitä, mitä teknologiaa käytetään. Tässä suhteessa ei suositella kussakin jäsenvaltiossa tehtäviä säännöllisiä innovaatioselvityksiä. Saksan hallitus hyväksyy henkiseen omaisuuteen liittyvät näkökohdat ja tähdentää, että patentit ovat tärkeitä rahoituksen kannalta Se esittää, että patenttirikkomusta seuraavien usein ratkaisevan todellisten kustannusten sosiaalisista työttömyydestä. kustannuksista, esim. Periaatteessa hallitus yhtyy yhteisön näkemykseen. Opetuksen alalla kannatetaan laaja-alaista hyödyllisyysmallien käyttöä. tunnetuksi yleisölle olisi esitettävä arvio teollisuuden voiton menetyksestä ja sitä seuraavasta tekemiseksi Hallitus kannattaa suurempaa avoimuutta jäsenvaltioiden välillä kurssisisältöjen suhteen ennemmin kuin painottumista lopputuotteiden, kuten pätevyyksien, vastavuoroiseen tunnustamiseen. Se esittää, että liikkuvuuden edistämiseksi Euroopan unionin rakennerahastojen varoja käytettäisiin tutkinnon suorittaneiden tai koulunsa päättäneiden nuorien palkkaamiseen "innovaatioavustajiksi". ja opiskelijoiden tutkijoiden Hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen sai myönteisen vastaanoton, ja ehdotettiin, että menettelyjen yksinkertaistamista pohtimaan järjestettäisiin seminaari, jossa myös teollisuus olisi edustettuna. Vaikka ajatus, jonka mukaan tutkimuksen panostusta on ohjattava enemmän innovaatiotoiminnann suuntaan hyväksytäänkin, on pidettävä huoli siitä, että ei aseteta esteitä luovuudelle eikä lasketa perustutkimuksen tasoa, etenkään yhteisön tasolla, • Euroopan unionin T&K -ohjelmassa olisi painotuttava muutamiin, Euroopan kannalta strategisiin erityisalueisiin; tulevaisuuden 24 -n • Euroopan unionin T&K -toiminta olisi varattava sellaisia laajoja, hyvin riskialttiita hankkeita varten, joiden hoitaminen kansallisella tasolla ei ole mahdollista; • Kunkin T&K -ohjelman tavoitteet olisi määriteltävä selkeästi ottaen erityisesti huomioon niiden vaikutus strategisesti tärkeisiin alueisiin; • Euroopan unionin rakennerahastoista olisi rahoitettava innovatiivisia kohteita; • Hyväksytään myös tavoite, jonka mukaan kukin jäsenvaltio kasvattaa T&K -menojaan kolmeen prosenttiin bruttokansantuotteestaan. Saksan hallitus on yhtä mieltä siitä, että erityisesti suuren yleisön olisi tunnistettava innovaatioiden tuomat edut, ja se uskoo, että vihreän kirjan ehdotukset eivät ulotu riittävän kauas. Se ehdottaa seuraavia toimia: • Yleisölle on esitettävä selvästi Euroopan unionin T&K -ohjelmien vaikutukset jokapäiväiseen elämään. • On selvitettävä mahdollisuudet koota yhteen asiantuntijaryhmä, joka toteuttaisi sarjan käytännön toimenpiteitä myönteisen innovaatiokuvan leviämiseksi, mahdollisesti käyttäen siinä nykyaikaisen tietotekniikan menetelmiä. • Tulevaisuudessa vastaavanlaiset toimenpiteet olisi liitettävä osaksi puiteohjelmia. W ESPANJAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA Yleiset kommentit Espanjan hallitus suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan. Se hyväksyy vihreässä kirjassa esitetyn laaja-alaisen ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan ja yhtyy käsitykseen eurooppalaisen strategian tarpeellisuudesta innovaation edistämiseksi. Vaikka Espanjan hallitus yleisesti hyväksyy Euroopan tilannetta kuvaavan selvityksen, se pahoittelee sitä, että vihreässä kirjassa ei hyödynnetä täysin joitakin valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä esitettyjä olennaisia tekijöitä, kuten suurten yritysten ja pk-yritysten välistä eroa, sosiaalisia eroja jne. Erityisesti innovaation käsittelyä teknologisen, sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden perustana pidetään pitkäaikaisen riittämättömänä. Vihreässä kirjassa rajoitutaan esittämään innovaatioiden tärkeimmät esteet ja haasteet ilman, että ehdotettaisiin varsinaista kehystä innovaatioiden edistämistä varten Euroopan unionissa. Olisi aihetta myös osoittaa enemmän kiinnostusta alueiden ja alojen väliseen teknologian siirtoon ja sitä edistäviin aloitteisiin pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseksi. Erityiset kommentit /. Toimintasuunta 1: Teknologian seurannan ja ennakoinnin kehittäminen Sevillan teknologian tutkimuslaitoksella olisi oltava suunniteltua laajempi tehtävä. 2. Toimintasuunta 2: Tutkimuksen suuntaaminen paremmin innovaatioon • Ohjelmakomiteoiden olisi kiinnitettävä huomiota työryhmien toimintaan. • Pk-yritysten olisi osallistuttava T&K -toimintaan jo varhaisessa vaiheessa, eikä vasta tulosten soveltajina. • Tutkimusohjelmien seurannassa ja arvioinnissa olisi otettava huomioon myös sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus sekä elinolojen parantaminen. 3. Toimintasuunta 4: Opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen Olisi suunniteltava toimia, jotka saisivat ammattitaitoisia henkilöitä hakeutumaan vähemmän suotuisille alueille (ja jäämään sinne). 4. Toimintasuunta 5: Innovaation myönteisten vaikutusten tunnistamisen edistäminen Perinteisiä joukkotiedotusvälineitä (televisiota, radiota, lehdistöä jne. ) olisi käytettävä lisäämään yleisön tietoa asiassa. 5. Toimintasuunta 7: Innovaatiolle suotuisan verotuksen käyttöönottaminen Koska pyritään julkisen talouden alijäämän vähentämiseen, on uusien ohjelmien aiheuttamat budjettimenot arvioitava perusteellisesti. 6. Toimintasuunta 8: Henkistä omaisuutta koskevien tekijänoikeuksien ja teollisoikeuksien suojelun edistäminen. (Julkisten ja yksityisten) tutkimuslaitosten olisi myös oltava edunsaajina edistämispolitiikassa. 7. Toimintasuunta 9: Hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen Yhdytään täysin komission näkemyksiin. 8. Toimintasuunta 12: Innovaatiotoiminnan rohkaiseminen yrityksissä, erityisesti pk-yrityksissä, ja innovaatioiden alueellisen ulottuvuuden vahvistaminen 26 W Tärkeää alueiden välistä yhteistyötä sekä hallintoviranomaisten tehtävää yhteensovittajina olisi terävöitettävä. 9. Toimintasuunta 13: Julkisen toiminnan uudistaminen innovaatioiden edistämiseksi Välittömän julkisen tuen välineiden käyttöä olisi myös edistettävä. Lopuksi innovaatiopolitiikka olisi otettava esiin valtionpäämiesten tai pääministerien tapaamisissa, jotka olisivat sopiva poliittinen foorumi innovaatiokysymysten liittämiseksi ministerineuvostojen työjärjestykseen. 27 _ ?<7 SUOMEN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA Suomen hallitus suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan ja haluaa jakaa yhteisön tasolla omat toteutettaviin kansallisen jatkotoimiin. Seuraavat nykyiset aloitteet ovat osoittautuneet erityisen onnistuneeksi ja saattavat kiinnostaa muita jäsenmaita. tason kokemuksensa sekä osallistua tehokkaasti julkaisun pohjalta (i) Kansallinen teknologiayritysten kummiohjelma on otettu käyttöön, ja ohjelmaa on testattu lupaavin tuloksin. Siinä kokeneet teollisuuden edustajat ovat arvioineet kiinnostuneita pk- yrityksiä -järjestelmän helpottamaan rahoittajien kanssa käytäviä neuvotteluja. Järjestelmää on valmisteltu yhteistyössä komission kanssa. riskirahoitussertifikaatin" "Eurooppalaisen ja kehittäneet (ii) Kera (Kehitysaluerahasto) otti hiljattain käyttöön uusia yrityksiä varten julkisin varoin rahoitetun pienen (alle 20 000 ecua) pikalainan, johon liittyvät vakuudet ovat hyvin pienet. Pk-yritykset ovat ottaneet lainan erittäin hyvin vastaan. Suomen hallitus kannattaa T&K -toiminnan menojen nopeaa kasvattamista. Euroopan on mahdotonta kilpailla Japanin ja Yhdysvaltojen kanssa, elleivät kyseiset menot kohoa noin kolmeen prosenttiin bruttokansantuotteesta. Jotta innovaatiopolitiikan suotuisa kehitys Euroopassa olisi mahdollista ja jotta Euroopan kilpailukyky paranisi, olisi menoja T&K- toimintaan lisättävä sekä kansallisella että Euroopan tasolla. Eurooppalaisen innovaation kehittämistä koskevat ajatukset on liitettävä osaksi Viidettä puiteohjelmaa, jotta varmistetaan sen kilpailukykyä lisäävät vaikutukset. Ulkopuolista apua tarvitaan innovaatioiden arvioimisessa, markkinatutkimusten suorittamisessa ja muissa asioissa, joiden tekemisessä pk-yrityksillä ei ole riittävästi ammattitaitoa. Hallitus tukee Euroopan laajuisten arvopaperimarkkinoiden (EASDAQ) perustamista ja ehdottaa teknologialuokitusta kokeiltavaksi niiden yhteydessä Euroopan tasolla ja kokemuksen levittämistä. Se suosittelee myös, erityisistä lisäisivät osaamistaan rahoituskysymyksistä, joita nousee esiin teknologiayritysten yhteydessä. TEKES on ottamassa käyttöön uuden rahoitusvälineen eli nk. T&K pääomalainan. Laina luetaan yrityksen omaan pääomaan, ja siten se parantaa yrityksen tasetta. että pankit teknologian alalla ja Hallitus ei kannata sitä, että teknologian seurannasta huolehtisi Sevillan teknologian tutkimuslaitos (IPTS), vaan pitää parempana nykyisten kansallisten järjestelmien käyttöä ja kokemusten vaihtoa. Palveluteollisuudessa olisi kannustettava innovaatiotoimintaan. Palveluala olisi sisällytettävä innovaatiota koskeviin rahoitusjärjestelmiin, ja sitä olisi käsiteltävä teollisuuden kanssa samalla tasolla, sillä se on työllisyyden kannalta vähintään yhtä tärkeä ala. Yhteisön tasolla olisi toteutettava seuraavat innovaatioon liittyvät näkökohdat: (i) yhteisten standardien, direktiivien ja kokonaissopimusten valmistelu, (ii) sellaisten mekanismien ja yhteistyöfoorumien järjestely, joilla jäsenvaltiot ja niiden yritykset voivat oppia toinen toistensa kokemuksista, (iii) niin laajat tai kalliit hankkeet, joita yksittäinen maa ei pysty toteuttamaan, liittyvät (iv) uudet yhteiseen ja yhteisiin määräyksiin lainsäädäntöön toimet (esim. eurooppalaisen yhtiön perussääntö), (v) Euroopan unionin innovaatiopolitiikkaan liittyvän toiminnan yhteensovittaminen muihin unionin toimintamuotoihin (esim. rakennerahastot, teollisuuspolitiikka). 28 n RANSKAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA Vihreä kirja innovaatiosta tuo arvokkaan panoksen tärkeää innovaatioaihetta käsittelevään julkiseen keskusteluun tarkastelematta aihetta kuitenkaan liiallisella ehdottomuudella. Innovaatio ja toissijaisuusperiaate Innovaatiot tarjoavat oivallisen esimerkin alasta, jolla toissijaisuusperiaatetta sovelletaan hyvin selvästi (innovaatiotoimintaa harjoittavat ennen kaikkea yritykset ja yritysten suunnittelijat, sillä juuri siltä taholta, eikä hallintoviranomaisilta, ovat peräisin hyvät toiminta innovaatioiden yhteydessä on perusteltua pääasiassa Euroopan markkinoilla tai maailmanmarkkinoilla toimivien yritysten ollessa kyseessä. Pk-yritysten pääsyä eurooppalaisten ohjelmien piiriin on parannettava. ideat). Euroopan unionin toteuttanut innovaation yksityistä rahoitusta pk-yrityksissä Ranska on Vihreän kirjan arvio Tehostaakseen toimia tukemiseksi, kuten esim. Nouveau Marché -järjestelmän perustaminen (1996). riskipääoman Parhaillaan on käynnissä innovoiviin yrityksiin kohdistettua verouudistusta koskeva tutkimus, ja eläkerahastoja kannustetaan kohdistamaan osa sijoituksistaan innovaatioon sen jälkeen, kun rahasto on muodostettu. Ranska muistuttaa kannattavansa yhteisön patentin ottamista käyttöön (se ratifioi yhteisön patenttia koskevan sopimuksen jo vuonna 1992). Hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen kuuluu jäsenvaltioille. Komission arvio tutkimukseen liittyvän panoksen riittämättömyydestä on pessimistinen. Todetaan, että Ranskassa tutkimukseen kohdistettu taloudellinen panostus on huomattava sekä kansallisella tasolla että Euroopan tasolla. Ranska katsoo, että valtion on tuettava perustutkimusta, mikä mm. takaa yhteyden perustutkimuksen ja uusien tuotteiden kehittämisen välillä. Ranska pahoittelee, että vihreässä kirjassa ei käsitellä tutkijoiden osallistumista voitonjakoon tai noususuhdannetta. Vihreän kirjan toimintasuunnat Ranska toteaa, että vihreässä kirjassa ei esitetä konkreettisia ehdotuksia eikä käytännön toimenpiteitä, jotka komissio voisi ottaa käyttöön. Tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelma on esillä vihreässä kirjassa vain vähän, ja valitettavasti toimintasuunnan 3 (tutkimusohjelmien tulosten levittäminen ja hyödyntäminen) ja toimintasuunnan 1 (ohjelmien toteutus) välillä on todettavissa hyvin selvä ero. Ranska vaatii myös puiteohjelman tavoitteiden selkeyttämistä; sillä on voitava tukea unionin tieteellistä ja teknologista kilpailukykyä, eikä sillä voida samanaikaisesti huolehtia yhteenkuuluvuuteen liittyvästä erityistavoitteesta (joka kuuluu nimenomaan Euroopan aluekehitysrahastolle (EAKR)). Ranska kannattaa Task force -työryhmiä koskevaa aloitetta, jota se pitää erinomaisena. sellaisista uusista suhtautuu varautuneemmin ajatukseen seurantakeskuksista kuin Ranska "Eurooppalainen innovaatioiden ja maaseudun kehittämisen seurantakeskus" ja "Eurooppalainen ammatilliseen koulutukseen liittyvien innovaatiokäytäntöjen seurantakeskus". Sevillan teknologian tutkimuslaitoksen (IPTS) aseman vahvistaminen ei ole ensisijaista. Sitä vastoin Ranska suosittelee, että käytettäisiin paremmin hyväksi jäsenvaltioiden omia, tulevaisuuden joita ovat esim. "Teknologian ennakointi" Yhdistyneessä teknologiaan kuningaskunnassa ja "100 avainteknologiaa" Ranskassa. Ranska kannattaa unionin koordinointitehtävää, jolloin se voisi turvata yhtenäisyyden julkisen ja yksityisen toiminnan välillä tukeakseen puiteohjelman sisällä teollista tutkimusta, jonka rahoituksesta vastaavat yhdessä komissio, teollisuus sekä julkisin varoin toimivat tutkimuslaitokset. Siten komissio voisi tuoda perustutkimukseen todellisen eurooppalaisen ulottuvuuden ja edistää avainteknologioiden kehittämistä. liittyviä hankkeita, 29 n IRLANNIN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA Irlannin hallitus suhtautuu myönteisesti Vihreään kirjaan innovaatiosta ja hyväksyy periaatteessa kirjan pääsisällön. Seuraavat kohdat valaisevat Irlannin hallituksen näkemyksiä vihreän kirjan eri kohdista: (i) Jäsenvaltioilla on rajalliset mahdollisuudet teknologian seurannan järjestämiseksi, ja siksi olisi hyvä, jos se voitaisiin toteuttaa unionin tasolla keskittyen nopeasti kasvaviin teknologioihin. (ii) Task force -työryhmät, sellaisina kuin ne esitetään vihreässä kirjassa kannustaisivat innovaatiotoimintaan ainoastaan joillakin aloilla tai joissakin maissa. Ehdotetaan, että työryhmien aiheet valittaisiin jäsenvaltioiden tarpeiden mukaan. (iii) Irlannin hallitus suhtautuu myönteisesti pk-yritysten asettamiseen tärkeälle sijalle vihreässä kirjassa, ja se on Irlannin puheenjohtajakaudella voinut käyttää avuksi Crest- työryhmää, joka on perustettu selvittämään tapoja lisätä pk-yritysten osallistumista unionin tutkimusohjelmiin. Vaikka monet toimintasuunnat parantaisivatkin tilannetta pk-yritysten kannalta, korostetaan, että tarvitaan enemmän unionin mukaantuloa siirtämään tutkimuslaitosten ideoita ja tietoa kaupalliseen tuotantoon. Esimerkkeinä mainitaan Suomessa ja Israelissa nykyisin toteutettava politiikka. (iv) Tietoa tieteestä, teknologiasta ja lisättävä päätöksentekijöiden, teollisuuden ja yleisön keskuudessa. Koko oppimisen ajatus on saatettava osaksi innovaatioprosessia. Koulutus-käsitettä eriytyneenä mielikuvan muuttamiseksi. innovaatioista on pidetään liian (v) Rahoitukseen liittyvien kannustimien katsotaan olevan ratkaisevassa asemassa, ja siksi kannatetaan ehdotuksia, jotka koskevat Euroopan arvopaperimarkkinoiden (EASDAQ) kautta investointirahaston kehittämistä, myönnettäviä pankkitakuita ja monikansallisen alkupääomarahaston perustamista. innovatiivisille pk-yrityksille Euroopan (vi) Teknologian siirron merkitystä korostetaan ja esitetään, että siihen keskittyvien toimenpiteiden kokonaisuus, olipa teknologia kehitetty Euroopassa tai sen ulkopuolella, voi olla usein yritysten kannalta tarkoituksenmukaisempi ratkaisu kuin sisäinen T&K - toiminta. (vii) STIACin (Science, Technology and Innovation Advisory Council) katsauksessa korostetaan yhteyksien ja verkostojen merkitystä etenkin pienen mittakaavan haittojen poistamisessa. 30 % ITALIAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA Italian hallitus suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan innovaatiosta ja hyväksyy siinä esitetyt päätelmät ja toimintasuunnat. Se katsoo, että vihreä kirja ja Roomassa pidetty yhteenvetokonferenssi (30. toukokuuta 1996) olivat arvokkaita tilaisuuksia lisätä tietoa innovaatioihin liittyvistä erilaisista kysymyksistä Euroopassa. Italian hallitus on yhtä mieltä siitä, että tieteeseen ja teknologiaan tehtävien sijoitusten olisi vastattava yhteiskunnan ja/tai teollisuuden tarpeita. Se esittää, että vihreässä kirjassa tarkasteltujen innovaatioiden esteiden lisäksi, tulevissa toimissa olisi otettava huomioon alakohtaiset esteet, jotka liittyvät johonkin tiettyyn teollisuuden alaan (esim. kokoomateollisuus, yhdistetyt tuotantolinjat, teollisuus, jonka kasvu on vakiintunut). Hallitus esityksen mukaan erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Euroopan unionin henkisen omaisuuden suojaamisen edistämiseen. 2? NORJAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA Norjan hallitus suhtautuu myönteisesti kyseessä olevaan aloitteeseen edistää Euroopan innovatiivista kapasiteettia. Seuraavassa esitetään sen näkemykset keskustelussa esiin tulleista tärkeimmistä näkökohdista. (i) Teknologian seurantaan liittyvä toiminta olisi yhteensovitettava paremmin ja Sevillan teknologian tutkimuslaitoksen IPTS:n kaltaisten laitosten tulokset olisi levitettävä laajalle. (ii) Innovaatioita käsitteleviä tilastollisia selvityksiä tarvitaan lisää. Työ olisi liitettävä läheisemmin OECD. n piirissä tehtävään työhön. (iii) Yhteisöllä olisi oltava keskeinen tehtävä kehitettäessä uusia ja avoimia ammattipätevyyksien tunnustamisjärjestelmiä. (iv) Eurooppalaisten myönteisesti. arvopaperimarkkinoiden (EASDAQ) perustamiseen suhtaudutaan (v) On huolestuttavaa, että eurooppalaiset yhtiöt siirtävät T&K -toimintaansa Euroopan ulkopuolelle esim. henkistä omaisuutta koskevien tekijänoikeuslakien takia. Uudet alan aloitteet olisi liitettävä läheisesti OECD:n ja Maailman kauppajärjestön (WTO) aloitteisiin, ja ne olisi yhteensovitettava kansallisen tason ja yhteisön välillä. lainsäädännön, rajoittavan (vi) Innovaatioiden alueellisia edellytyksiä koskevien kokemusten vaihtoa olisi lisättävä. Norjan hallitus korostaa, että taidot taloudellisen seurannan arvioimiseksi ja määrittelemiseksi ovat riittämättömät ja että niitä on kehitettävä. Se myös painottaa, että seuraavalle vuosituhannelle siirryttäessä arvio Euroopan palveluteollisuuden innovaatiokyvystä. innovaatiopolitiikkaan perusteellisempi sisällyttävä olisi % PORTUGALIN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 1. Innovaatiopolitiikka Eurooppalaisesta paradoksista puhuminen osoittaa ja aikansaelänyttä näkemystä innovaatioon. Yhteisön T&K- politiikat tai mahdollinen innovaatiopolitiikka eivät kykene täyttämään niitä aukkoja, joita teollisuuspolitiikoissa ja yrityspolitiikoissa on havaittu. Ne eivät myöskään kykene ratkaisemaan vaikeimpia ongelmia, kuten levittämistä ja esittelyä, mitkä ovat ensiarvoisen tärkeitä pk- yrityksille. Portugalin mielestä varojen siirtäminen T&K-ohjelmista innovaatiopolitiikkaan ei näytä onnistuvan poliittisella ja taloudellisella tasolla. lineaarista 2. Kasvu ja työllisyys - yhteiskunnallinen ja organisatorinen innovaatio Portugalin mielestä vihreässä kirjassa käsitellään liian rajoitetusti innovaation, kasvu ja työllisyyden ratkaista organisaatioiden ongelmia eikä luoda uusia välisiä suhteita. Teknologioilla mahdollisuuksia yrityksille, vaan siihen tarvitaan niiden soveltamista innovatiivisella tavalla ja ottamalla mukaan yhteiskunnallisen ja organisatorisen innovaation uudet muodot. Portugali toivoisikin sellaisten toimien täytääntöönpanoa, joilla olisi vaikutusta urbanisoitumiseen ja maaseutualueiden elvyttämiseen, koulutukseen, terveyteen ja vanhusten ongelmiin. sinänsä ei 3. Rahoitus toiminnalle suotuisat puitteet Portugali arvioi, että olisi luotava Euroopan rahamarkkinoiden suosimalla eurooppalaisten riskipääomayritysten perustamista innovatiivisia tuotteita ja palveluita tarjoavien yritysten rahoittamiseksi. Samassa yhteydessä Portugali ilmaisee kannattavansa Eurooppalaisten arvopaperimarkkinoiden (EASDAQ) perustamista. 4. Verotus Jotta kyettäisiin luomaan verokannustimien järjestelmä, Portugali ehdottaa verotuksen yhdenmukaistamistoimia kilpailullisista syistä ottaen huomioon säädösten ja sijoitusolojen kasvava samanlaisuus yhdentyneillä markkinoilla. suoriin tukijärjestelmiin niveltyvä kansallisiin 5. Yritysten ylikansalliset verkostot Portugalin mielestä yhteisön tukitoimien ja rohkaisun puutetta ilmenee vähiten edenneissä maissa yritysten osallistumisessa ylikansallisiin hankkeisiin, joiden kulut jaetaan ja joihin sijaitsevien näyttää tarpeelliselta edistää pk- osallistuvat suuryritykset ja pk-yritykset. Tämän perusteella yrityksissä, Euroopan markkinoiden ja yhteisön T&K- rahastojen piiriin pääsyn tuntemusta sekä kehittää yhteistyöverkostoja. 6. Task force -työryhmät Eri ohjelmien väliseen koordinointiin ja niiden toisiinsa niveltämiseen tähtäävät kiitettävät tavoitteet toimivat perusteluna Task force -työryhmien luomiselle, mutta niiden valintamenettelyt ja rahoitus sekaannusta keskusteluun, jota käydään ovat kärsineet avoimuuden puutteesta, mikä aiheuttaa Vihreästä kirjasta, neljännen T&K-puiteohjelman rahoitustäydennyksestä ja viidennestä T&K- puiteohjelmasta. Portugali kuitenkin suhtautuu myönteisesti kuljetusmuotojen toisiaan täydentäviä toimintoja, merenkulkujärjestelmiä ja multimediaopetusohjelmistoja käsitteleviin -työryhmiin. 33 2> ALANKOMAIDEN INNOVAATIOSTA HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN Alankomaiden hallitus hyväksyy täysin vihreässä kirjassa esitetyt päälinjat. Alankomaissa toteutettujen viimeaikaisten tutkimusten ansiosta maa on kerännyt kokemusta melkein kaikista vihreässä kirjassa kuvatuista toimintasuunnista. Toissijaisuusperiaatteen huomioon ottaen Alankomaiden hallitus katsoo, että toimenpiteitä yhteisön tasolla olisi harkittava ainoastaan, jos hanke on kansallista ulottuvuutta laajempi tai jos se perustuu suoranaisesti yhteisön politiikkaan tai lainsäädäntöön. Seuraavat kohdat kuvaavat Alankomaiden hallituksen näkemyksiä keskeisillä politiikan alueilla: (i) Varoitetaan käyttämästä Euroopan unionin rahastojen varoja investointipääomaksi (ii) Suhtaudutaan Euroopan muodostamiseen sillä edellytyksellä, että se saa tapahtua vapaasti markkinoilla. arvopaperimarkkinoiden, myönteisesti EASDAQ, (iii) Suhtaudutaan varauksella eurooppalaisiin palkintoihin tai todistuksiin siihen asti, kunnes niitä vastaavat yhteisön aloitteet selkeytyvät (iv) Kannatetaan jatkuvaan koulutukseen liittyviä pääajatuksia ja korostetaan tarvetta kehittää menetelmiä kunkin jäsenvaltion koulutuksen ja ammattipätevyyksien vastavuoroista tunnustamista varten. Alankomaiden hallitus huomauttaa, että yleisluonteisia aiheita, kuten hallintomenoja, työ- tai patenttilakia jne. käsitellään usein erityisissä säännöllisissä, järjestetyissä neuvotteluyhteyksissä. Innovaatiot on ehdottomasti otettava mukaan tapaamisten asialistalle. tarkoitusta varten 34 RUOTSIN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA Ruotsin hallitusta askarrutti innovaatiotoimintaan otettu hyvin tekninen näkökulma, ja se korostaakin innovaatioiden vaikuttavan kaikkiin elämän aloihin. Se korostaa erityisesti koulujen merkitystä yksilöllisen luovuuden kehittämisessä ja tuo esiin OECD:n piirissä tehdyn työn, joka saattaisi tässä suhteessa olla avuksi. Hallitus katsoo, että kaikki toimintasuunnat on tähdätty taloudellisen suorituskyvyn parantamiseen, innovatiivista lähestymistapaa edellyttävät tulevaisuudessa myös yhteiskunnalliset tarpeet, kuten esim. ikääntyvien ihmisten yhä suurempi osuus väestöstä. Myös organisatoristen innovaatioiden katsottiin puuttuvan vihreän kirjan tarkastelusta. ja vaikka se onkin huomionarvoista, erityisen Seuraavat kohdat antavat kuvan Ruotsin hallituksen suhtautumisesta vihreään kirjaan. Komission osuus eurooppalaisen rajoitettava innovaatiotoiminnan toimintoihin, joita ei voida toteuttaa kansallisella tasolla. Yksi tärkeä alue olisi kokemusten ja tiedon siirron ja vaihdon yhteensovittaminen jäsenvaltioiden välillä. tehostamisessa olisi Kolmeentoista toimintasuuntaan ei sisälly mitään uutta. Vastaavanlaista tietoa on kokeiltu ja testattu jo jonkin aikaa, usein ilman merkittävää vaikutusta innovaatiotoimintaan. Hallitusta askarruttaa eurooppalaista patenttia koskevan sopimuksen ratifiointi, joka ei ehkä ole kovin tarkoituksenmukainen lähestymistapa. Hallitus suosittelee, että komission tuleva innovaatioihin liittyvä toiminta rakentuisi OECD:n piirissä asiassa tehdyn työn ympärille. 35 YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA Yhdistynyt kuningaskunta suhtautuu myönteisesti vihreän kirjan laatimista ja julkaisemista koskevaan komission aloitteeseen. Erityisen myönteisenä nähdään se, että tarpeellisena pidetään yksittäisten alueiden ja maiden hyviin kokemuksiin pohjautuvien parhaimpien käytäntöjen levittämistä koko Eurooppaan. Hyvänä asiana koetaan myös näkemys, joka korostaa toinen toisiltaan oppimisen tarpeellisuutta jäsenvaltioiden vaihtaessa kokemuksiaan hyviksi havaituista käytännöistä, mikä on tärkeämpää kuin, että ne kaikki välttämättä toimisivat samalla tavoin. Erityisesti yhteisön tasolla Yhdistynyt kuningaskunta pitää tervetulleina ja kannattaa komission esittämiä ajatuksia: sääntöjen purkamista, menettelytapojen ja kilpailun tehostamista sekä yksityisten urakoitsijoiden käyttöä ja hajauttamista. Nykyisten toimien ja aloitteiden tehokkuutta voidaan lisätä yhteisön sisällä ja Euroopan unionin toimintamuotoja voidaan koordinoida paremmin. Innovaatioon suoraan kohdistuvan tutkimuksen lisääminen Tarvitaan mekanismeja, jotka yhdistävät perustutkimuksen ja innovaatiotoiminnan toisiinsa. Kuitenkin vain vähän huomiota on kiinnitetty täydentävään innovaatioon, joka on erityisen tärkeä tarkasteltaessa innovaatiota pk-yritysten kannalta. Yhdistynyt kuningaskunta kannattaa voimakkaasti tehokasta ohjelmien välistä yhteistyötä. Toiminta Task force -työryhmien ensimmäisellä kierroksella on tuonut kuitenkin esiin joukon askarruttavia kysymyksiä. Hallitus suhtautuu myönteisesti ehdotukseen sisällyttää innovaatioiden vaikutusten arviointi neljännen puiteohjelman seuranta- ja arviointimenettelyihin. Se on yhtä mieltä siitä, että innovaatiot on otettava huomioon viidennessä puiteohjelmassa, mutta katsoo, että komission aikomukset tässä suhteessa eivät käy selvästi ilmi. Uutta yhteisön tiedotusohjelmaa ei tarvita, Mahdollisuudet arvon lisäykseen teknologian seurannan ja ennakoinnin kautta yhteisön tasolla ovat suhteellisen rajoitetut. Inhimillisten voimavarojen lisääminen innovaatioita varten Esitetyt suositukset ovat tarkoituksenmukaisia. Eri jäsenvaltiot pitävät erilaisia asioita tärkeinä ja ne soveltavat erilaisia lähestymistapoja koulutusjärjestelmiensä parantamisessa. Viranomaiset, joko kansallisella tasolla tai yhteisössä, eivät ole parhaassa asemassa määrittelemään ammattitaitoa ja -pätevyyksiä liike-elämän kannalta. Ei ole perusteltua perustaa uutta toimielintä, joka tekisi toistamiseen jo suoritetun työn. Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden rahoitusta ei ole aihetta lisätä eikä uusien aloitteiden kehittämiseen ole perusteita. Innovaatiotoiminnan rahoitusedellytysten parantaminen Esitettyjä mekanismeja olisi kehitettävä yksityisellä alalla. Kokemukset osoittavat, että rahoituksen puute on harvoin oleellisin innovaatiota estävä tekijä, vaikka sitä usein käytetäänkin selityksenä. Ei kuitenkaan vastusteta ehdotuksia sallia Euroopan investointirahaston sijoitukset. 36 Toissijaisuusperiaatteen mukaan verotuskysymykset hoidetaan pääasiassa kansallisella jäsenvaltioissa. tasolla Myötävaikuttaminen innovaatioille suotuisan oikeudellisen ja lainsäädännöllisen ympäristön kehittymiseen Kannatetaan ponnisteluja kansainvälisillä foorumeilla yhtenäisyyden saavuttamiseksi aina, kun niiden voidaan odottaa johtavan parempaan koulutusympäristöön ja/tai teollisoikeuksien ja henkistä oikeutta koskevien tekijänoikeuksien järjestelmän tehostumiseen ja järjestelmän kustannusten alenemiseen. Yhdistynyt kuningaskunta tukee patentteihin liittyvän tietopalvelun kehittämistä yhtenä teknologian seurannan menetelmänä. Yhdistynyt kuningaskunta antaa täyden tukensa hallintomenettelyjen kehittämiselle yhteisön tasolla. Eurooppalaisen yhtiön perussääntöä ei periaatteessa vastusteta. On kuitenkin perusteltua erottaa omat eurooppalaisen yhtiön ja innovatiivisia yrityksiä varten. taloudellisen etuyhtymän muodot pk-yrityksiä ja Eurooppalaisen Komission olisi ensisijaisesti kiinnitettävä huomiota valtion tukien valvontaan. Periaatteessa Yhdistynyt kuningaskunta antaa täyden tukensa komission pyrkimyksille rajoittaa valtion tukea suurta sijoituspanosta edellyttäville tuotteille. Se pitää tervetulleena komission ehdotusta teknologian siirtoa helpottavien kilpailusääntöjen säilyttämisestä ja kannattaa täysin ehdotusta. Julkisen toiminnan aseman ja toimintamallien mukauttaminen innovaation kannalta Yhdistynyt kuningaskunta kannattaa yritysten välisen yhteistyön edistämistä ja ryhmittymien lujittamista. Tärkeänä pidetään yritysten kannustamista kansainvälisesti suuntautuneen lähestymistavan omaksumisessa. T&K -puiteohjelmasta ei pitäisi tukea alueellisia toimia, sillä niiden tukeminen toteutuu parhaiten rakennerahastojen kautta. tehdyt sijoitukset olisi arvioitava perusteellisesti yhteisön Innovaatiotoimintaan tasolla sekä kansallisella ja alueellisella tasolla. Alueelliset ja kansalliset aloitteet olisi arvioitava jäsenvaltioissa. Hallitus pitää myönteisinä komission pyrkimyksiä edistää alueiden ja maiden välistä tiedon vaihtoa hyviksi todetuista toimintatavoista. 37 <?/ 2. 1-C - Toimielinten kannanotot: (Komission yksiköiden laatima yhteenveto) 1. Parlamentti 2. Talous- ja sosiaalikomitea 3. Alueiden komitea 38 n 1. Euroopan parlamentin kommentit Euroopan parlamentti suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan ja siinä esitettyihin toimintasuuntiin sekä toivoo, että sen jatkoksi kehitetään mitattavissa olevia toimenpiteitä. Kolmenkymmenenviiden kohdan päätöslauselmassaan parlamentti toivoo mm. seuraavia asioita: Tutkimusta ja kehitystä koskevien tulosten levittäminen ja hyödyntäminen • Teknisen osaamisen levittämisen tehostaminen, mukaan lukien tuen lisääminen Innovaatio- ohjelmalle ja työntekijöiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistämistä koskevalle ohjelmalle. Uusi task force -työryhmä TTK-toiminnan tulosten levittämistä ja hyödyntämistä varten. Painopiste monitieteelliseen, sekä sellaiset teollisuudenalat kattavaan tutkimukseen, jotka ovat nykytilanteessa liian pieniä suorittaakseen itsenäisesti tutkimusta. Tietotekniikan käytön lisääminen, minkä perusta luodaan antamalla internet-yhteys kaikille kouluille. Määrällisiin tuntemukseen pohjautuva asioiden tärkeysjärjestykseen asettaminen. Innovaation edistämisen kannalta parhaiden toimintatapojen jatkuva tarkistus jäsenvaltioissa. innovaatio-indikaattoreihin innovaatioprosessin ja verkostoituun tutkimukseen perustuvaan soveltavaan parempaan Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seuranta Yhteistyön tehostaminen kansallisten ja Euroopan unionin tutkimuspolitiikkojen välillä. Yhteisen tutkimuskeskuksen tulevaisuuden tekniikan tutkimuskeskukselle annettava keskeinen tehtävä verkostoyhteyksien kehittämisessä samantyyppistä toimintaa harjoittavien laitosten välille. Taloudelliset ja varainhoidolliset kysymykset Jäsenvaltioiden verotusjärjestelmien tarkistaminen innovaatioiden edistämistä silmällä pitäen. Ehdotuksiin sisältyy mm. Japanin mallin mukainen kotimaan rahoitusmarkkinoiden säätely, pidemmät investointien takaisinmaksuajat ja innovatiivisille yhtiöille myönnettävät edulliset lainat. Kilpailun lisääminen sisämarkkinoilla; suurten yhtiöiden hallit. evän aseman rajoittaminen markkinoilla ja tukien osalta. Riippumaton teknologiayrityksistä. lisätä pankkien tavoitteena on tietämystä arviointi, tekninen jonka Hallinnolliset ja juridiset rajoitukset Hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen sekä kansallisella että yhteisön tasolla. Parlamentti suhtautuu myönteisesti komission SLIM-aloitteeseen (Sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön yksinkertaistaminen) ja toivoo myös tutkimuksen puiteohjelmien hallinnon yksinkertaistamista edelleen. Eurooppalaisen yhtiön perussäännön pikainen hyväksyminen. Tuotetyypin mukaan vaihteleva patentin suojausaika niin, että innovaatiot (patentit edistävät) ja kilpailu (patentit estävät) tasapainottuvat. Pk-yritysten innovatiivisuuden kannustaminen Innovaation tukeminen alueellisella tasolla; ohjelmia pk-yritysten kannustamiseksi yhteistyöhön yliopistojen, tutkimuslaitosten ja suurten yritysten kanssa. Välittäjäorganisaatioiden, kuten pankkien, konsulttien, markkinointiosuuskuntien ja teknisten oppilaitosten roolin huomioon ottaminen pienyritysten tukemisessa. Rakennerahastojen suuntaaminen kohti innovaatio-toimintaa. Sen myöntäminen, että pk-yritykset eivät muodosta yhtenäistä ryhmää, joten politiikassa on otettava huomioon niiden erot ja kohdennettava toimenpiteet yritysten koon ja toimialan mukaan. Pk-yritysten tukeminen innovaatioiden taloudellisten riskien vähentämiseksi, mukaan lukien Euroopan investointipankin kautta annettava tuki. 39 ?3 Sosiaalisia, koulutuksellisia ja kasvatuksellisia kysymyksiä • Tutkijoiden ja yleisön välisen yhteyden parantaminen, etenkin julkisen levitystoiminnan kautta. Rahoituksen saamiseen olisi sisällyttävä velvoite tiedottaa tutkimuksen tuloksista yleisölle. • Kuluttajasuuntautuneempi tutkimuspolitiikka. • Työntekijöiden suurempi osallistuminen innovaatioprosessiin koulutuksen ja suoran osallistumisen kautta. • Huomion kiinnittäminen "täydentävään" innovaatioon, joka saattaa olla yhtä merkittävää kuin • kokonaan uusi tuote. Innovaatiotoiminnan ammattien innovaatiotoimintaan perustuvien pätevyysvaatimusten uusi kehys. liittäminen opetukseen ja ammatilliseen koulutukseen; tulevaisuuden Työryhmät ja innovaatio • Keskustelu task force -työryhmien tavoitteista ja selvien yhteyksien kehittäminen työryhmien työn ja vihreän kirjan toimintasuuntien välille. 40 1h 2. Sosiaali- ja talouskomitean lausunto Talous-ja sosiaalikomitean kanta vihreään kirjaan on hyväksyvä, ja se katsoo, että innovaatiopolitiikan onnistuminen edellyttää laaja-alaista ja yhtenäistä lähestymistapaa. innovaatiotoimintaan Se katsoo, että tulevaisuudessa oltava poliittisten päätöksentekijöiden tärkein tavoite, sillä innovaatio on avain kilpailukyvyn, työllisyyden ja kehityksen parantamiseen, ja että yhteistä eurooppalaista toimintaa on kehitettävä toissijaisuusperiaatteen mukaan. Komitea katsoo myös, että innovaatiot ovat ratkaisevan tärkeitä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. edistämisen on Komitea painottaa teknologian koko kehityksen tukemaa tutkimusjärjestelmän suurta merkitystä. Komitea katsoo, että etusijalla on pidettävä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa tarkastelutapaa ja mahdollisten käyttäjien huomioon ottamista, ja että tutkijoiden ja tulosten käyttäjien välistä vuorovaikutusta on edistettävä. Voimavarat on keskitettävä keskeisiin ja yhteisiin eurooppalaisiin aloihin ja hankkeisiin. Yhteistyö on ensiarvoisen tärkeää, sillä voimavarojen tehokas käyttö merkitsee enemmän kuin niiden määrä. Tarvitaan keskittämistä ja tavoitteiden asettamista etusijalle. innovaatioiden kannalta suotuisat edellytykset syntyvät, kun yritykset, Komitea katsoo, että tutkimusyksiköt ja muut tekijät liittyvät riittävän laajasti yhteen, mikä mahdollistaa "kriittisen massan" muodostumisen. Komitea arvioi, että innovaatiota edistävällä politiikalla on parannettava epäedullisemmassa asemassa olevien yritysten mahdollisuuksia liittyä innovaatioverkostoihin. Komitea korostaa, että innovaatioprosessi yrityksessä tai missä tahansa muussa rakenteessa edellyttää koko henkilöstön osallistumista siihen, ennen kaikkea täydennyskoulutuksen sekä avoimen ja yhteistyöhön kannustavan ilmapiirin avulla. Komission tarkastelemien, innovaatiota edistävien tekijöiden osalta komitea katsoo, että jokaista säädösluonnosta on arvioitava sen vaikutusten pohjalta, yhteiskunnallisesti tärkeillä aloilla on luotava aktiivista kysyntää ja että markkinoiden joustamattomuutta on vähennettävä. toiminta-aloihin kuuluu komitean näkemyksen mukaan teknologian kehityksen, Tärkeimpiin koulutuksen, rahoituksen, verotuksen, markkinoiden avautumisen ja pk-yritysten innovaatiotoimintaan mukaan pääsemisen tukeman tutkimustoiminnan suuntaaminen. Komitea pitää edistämistä. tärkeänä tutkimuspolitiikan, teollisuuspolitiikan jne. välisten yhteisvaikutusten Komitea katsoo, että vihreässä kirjassa korostetaan tutkimuslaitosten ja yritysten välisen yhteistyön merkitystä, mutta ei oteta huomioon yrityksen eri osastojen välistä yhteistyötä, yrityksen suorituskyvyn kasvua työpaikkaan liittyvien elämänlaadullisten tekijöiden kohentuessa, henkilöstöpolitiikkaa eikä sisäisen ja ulkoisen liikkuvuuden välistä eroa. Vihreässä kirjassa esitettyjen toimintasuuntien osalta komitea on antanut seuraavat huomiot: Toimintasuunta 1: Teknologian seurannan ja ennakoinnin kehittäminen. On kannustettava yksiköitä, jotka osallistuvat teknologian ennakointiin jäsenvaltioissa. Toimintasuunta 2: Tutkimuksen parempi suuntaaminen innovaatioon. Viranomaisilla on oikeus puuttua toimintaan ennen kaikkea yhteiskunnallisesti tärkeillä aloilla, joilla markkinat itse eivät luo kysyntää, soveltamalla task force -työryhmien kaltaisia toimintamuotoja. Toimintasuunta 3: Koulutuksen ja jatkokoulutuksen kehittäminen. On pyrittävä kohti jatkuvan kehittymisen kulttuuria. Olisi käynnistettävä Knowledge Resource Centres -kokeilu, jonka tavoitteena on saattaa tiedon tarjonta ja kysyntä kohtaamaan kyseessä olevalla koulutusalalla. 41 95" Toimintasuunta 4: Opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen. Liikkuvuutta on edistettävä eri alojen välillä ja maiden sisällä. Toimintasuunta 5: Innovaatioiden myönteisten vaikutusten Mahdollisten suurelle yleisölle suunnattujen tiedotuskampanjoiden liittyvien tekijöiden perinpohjainen tuntemus. tunnistamisen edistäminen. taustalla olisi oltava asiaan Toimintasuunta 6: tehtävä kaikki mahdollinen, jotta pk-yrityksille turvattaisiin samat rahoitusedellytykset kuin mitä on suurilla yrityksillä. Innovaatiotoiminnan rahoituksen kehittäminen. On Toimintasuunta 7: Innovaatiolle suotuisan verotuksen käyttöönottaminen. Poliittisia päätöksiä tehtäessä sekä verotusjärjestelmää muutettaessa on tarkasteltava päätösten mahdollisia kielteisiä vaikutuksia innovaatioihin. Toimintasuunta 8: Henkistä omaisuutta koskevien tekijänoikeuksien ja teollisoikeuksien suojelun edistäminen. Eurooppalaisen patenttijärjestelmän luominen olisi toivottavaa. Toimintasuunta 9: Hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen. Olisi korkea aika ryhtyä käytännön toimenpiteisiin. Toimintasuunta 10: Innovaatioita suosiva oikeudellinen ja lainsäädännöllinen ympäristö. Euroopan unionin kilpailupolitiikassa olisi otettava huomioon innovaatiotarpeet. Terveyttä, ympäristöä ja turvallisuutta koskevien eurooppalaisten normien on oltava tiukat ja velvoittavat. Toimintasuunta 11: Taloudellisen seurantaan liittyvien toimien kehittäminen. Viranomaisten tehtävä on edistää koulutusta mahdollisimman laajalti. Toimintasuunta 12: Innovaatiotoiminnan rohkaiseminen yrityksissä, erityisesti pk-yrityksissä, ja innovaation alueellisen ulottuvuuden vahvistaminen. Euroopan unionin keskeinen päämäärä on taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, ja toissijaisuusperiaate on siihen liittyvän toiminnan pääajatus. Toimintasuunta 13: Julkisen toiminnan uudistaminen innovaation edistämiseksi. Toiminta perustuu yhä enemmän yhteiskunnan eri tahojen yhteistyöhön. 42 &>b 3. Alueiden komitean lausunto Alueiden komitea vastaanotti ilahtuneena vihreän kirjan, ja se pitää välttämättömänä, että aloitetaan tietojen ja tutkimustulosten levittämistä koskevien määräysten perusteellinen yhteensovittaminen toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Komitea on tyytyväinen paikallisten ja alueellisten yhteisöjen saamasta huomiosta. Komitea hyväksyy ajatuksen liikkuvuutta koskevasta tahdonalaisesta politiikasta, joka on kilpailukyvyn säilymisen ja parantamisen sekä työpaikkojen luomisen edellytys. Suurin vastuu liikkuvuudesta on uskottu paikallisille ja alueellisille yhteisöille. innovaatioita ja paikallisten toimijoiden Innovaatioiden edistämisessä paikallisten ja alueellisten yhteisöjen on osallistuttava innovaatioita suosivan oikeudellisen, taloudellisen sekä rahoitukseen ja koulutukseen liittyvän ympäristön kehittämiseen. Komitea edellyttää, että viranomaisten on annettava etusija tutkimuslaitoksille ja innovaatiotoimintaan myönnettävälle rahoitustuelle. Lisäksi yksityisille rahoittajille on tiedotettava innovaation haasteista. On myös selvennettävä säännöt, jotka koskevat rakennerahastojen varojen käyttöä riskipääoman Innovaatioihin kannustavan politiikan kehittäminen on välttämätöntä valmistusmenetelmien tehostamiseksi, uusien teollisuustuotteiden ja palvelujen kehittämiseksi sekä koulutuksen edistämiseksi pk-yrityksiä ja pk- teollisuutta suosivan politiikan yhteydessä. Euroopan unioni on useaan otteeseen tukenut paikallisten ja alueellisten viranomaisten pyrkimyksiä kyseisellä alalla. Alueellisten opetus- ja koulutusohjelmien on myötävaikutettava innovaatiokoulutukseen, ja siinä niitä tukevat yhteisöohjelmat Sokrates, Leonardoja Info2000. jotta määräykset saadaan operatiivisiksi. rahoitukseen, lisää tulosten taloudellista levittäminen innovaatioiden ja alueellisten yhteisöjen on edistettävä yhteyksien Komitea katsoo, että ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja että alueellisten innovaatiojärjestelmien verkostoitumisen tuloksena alueellinen rakenne paranee. Paikallisten luomista tutkimuslaitosten, yliopistojen ja yritysten välille verkostojen kehittämiseksi tietojen ja kokemusten vaihtoa varten alueiden tasolla, alueiden välillä ja maiden välillä. Innovaatiotoimintaan myönnettyjen avustusten olisi katettava tutkimuksen ja kehityksen lisäksi markkinoi aiin ja teollisen valmistuksen vaiheet. Teknologian seurantaa varten pitää kehittää alueellinen politiikka. Komitean näkemyksen mukaan innovaatiokeskusten eurooppalaisen verkoston on oltava maantieteellisesti riittävän kattava; tukijärjestelmien yksinkertaistamisen ja tutkimustulosten levittämisen kannalta keskukset voisivat toimia keskitettyinä palvelupisteinä pk-yrityksille. Vihreässä kirjassa esitettyjen toimintasuuntien osalta komitea on antanut seuraavat huomiot: Toimintasuunta 1: Teknologian seurannan ja ennakoinnin kehittäminen. Sevillan teknologian tutkimuskeskuksen (IPTS) keräämien ja käsittelemien tietojen on oltava hyödynnettävissä alueellisella ja paikallisella tasolla. Toimintasuunta 2: Tutkimuksen parempi suuntaaminen innovaatioihin. Paikallisten ja alueellisten yhteisöjen on perustettava valvonta- ja tarkkailuelimiä pk-yrityksiä varten vahvistamaan niiden mahdollisuuksia uusien teknologioiden tutkimuksen alalla. Toimintasuunta 3: Koulutuksen ja jatkokoulutuksen kehittäminen. Alueelliset ja paikalliset yhteisöt voivat Euroopan unionin rahoitustuella innovaatioista nuorille ja kehittää tutkimusyhteistyötä yritysten ja oppilaitosten välillä. tiedottaa Toimintasuunta 4: Opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen. Komitea korostaa liikkuvuuden suurta merkitystä ja painottaa paikallisten ja alueellisten yhteisöjen panosta tiiviin yhteistyön kehittämisessä Euroopan alueiden välillä. Toimintasuunta 5: Innovaation myönteisten vaikutusten tunnistamisen edistäminen. Komitea toivoo, että paikalliset ja alueelliset yhteisöt otetaan mukaan onnistuneisiin innovaatiokokemuksiin liittyvään tiedotustoimintaan. 43 V Toimintasuunta 6: Innovaatiotoiminnan rahoituksen kehittäminen. On tärkeä tiedottaa kaikille rahoittajille heidän panoksensa sijoittamisesta ja luotava mekanismeja, joilla heitä kannustetaan osallistumaan innovaatiohankkeisiin. Toimintasuuntien 7, 8, 9, ja 10 osalta komitea hyväksyy menettelyn, jossa paikallisia taloudellisia ja sosiaalisia toimijoita kuullaan innovaatioille suotuisan verotuksellisen, hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön kehittämiseksi. Alueellisia yritysympäristöjen seminaareja yksinkertaistamisen toimintakehyksessä. voitaisiin järjestää Toimintasuunta 11: Taloudellisen seurantaan liittyvien toimien kehittäminen. Alueellisten järjestelmien varoja olisi lisättävä, olipa kyse sitten neuvontaan, täydennyskoulutukseen tai johtajien toimenpiteiden säännöllinen palkkaamiseen tarvittavasta tuesta. Yhteisöjen tasolla toteutettujen arviointi olisi välttämätöntä, jotta politiikan vaikutukset olisivat paremmin tiedossa. Toimintasuunta 12: Innovaatiotoiminnan rohkaiseminen yrityksissä, erityisesti pk-yrityksissä, ja innovaatioiden alueellisen ulottuvuuden vahvistaminen. Paikallinen tai alueellinen taso on yritysten kannalta tarkoituksenmukaisinta, kun on kysymys innovaatiotoiminnan tukemisesta. Toimintasuunta 13: Julkisen toiminnan uudistaminen hyväksyy ehdotukset, jotka liittyvät valtion uudenlaiseen tehtävään innovaatioiden alalla. innovaation edistämiseksi. Komitea Yhteenvetona voidaan todeta, että komitea on tyytyväinen Euroopan komission aloittamaan työhön. Se painottaa toistuvia viittauksia toissijaisuusperiaatteeseen ja paikallisiin ja alueellisiin yhteisöihin. Komitea ehdottaa, että sen jäsenet toimittaisivat sille tietoja kokemuksistaan ja ehdotuksia, joita voitaisiin käyttää yhteenvetokertomusta ja toimintasuunnitelmaa laadittaessa. 44 LIITE 2. 2 Innovaatiopolitiikan viimeaikainen kehitys Euroopan unionin jäsenvaltioissa n INNOVAATIOPOLITIIKAN VIIMEAIKAINEN KEHITYS EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOISSA Johdanto Seuraavilla sivuilla esitetään innovaatiopolitiikan kehityspiirteitä Euroopan unionin jäsenvaltioissa 1990-luvulla. Tässä yhteydessä käytetyn innovaatiokäsitteen sisällön selventämiseksi esimerkit esitetään ryhmiteltyinä laajan tavoitteen mukaisesti: toimintasuunnitelman kolmen innovaatiota koskevan joitakin A B C Inhimilliset voimavarat, koulutus Yrittäjyyttä ja innovaatioidenn rahoitusta koskeva kehysrakenne T&TK-toiminta ja teollisuus Suuren tietomäärän tiivistäminen muutamalle sivulle ei voi luonnollisestikaan tehdä oikeutta yksittäisten hallitusten omaksumille lähestymistavoille. Voidaan kuitenkin helposti huomata, että jäsenvaltioiden hallitukset ovat halunneet antaa innovaatiota ja teknologista muutosta koskevalle politiikalleen entistä vaativamman sisällön ja paremman yhtenäisyyden. Pyrkimyksiä kuvaavat esim. Saksan Bundesbericht Forschung 1996, Yhdistyneen kuningaskunnan White Papers ja Ruotsin kolmivuotiset hallituksen esitykset. A Inhimilliset voimavarat, opetus ja koulutus innovatiivista Koulutus, ammattikoulutus, jatkokoulutus ja koko työvoiman ammattitaidon tasosta huolehtiminen ovat keskeisellä sijalla innovaatiopolitiikassa. Opetusta koskevat talousarviot ovat jäsenvaltioissa kuitenkin hajautetumpia kuin monet muut innovaatiopolitiikan kannalta tärkeisiin toimiin liittyvät budjettikohdat. Havainto, jonka mukaan luonnontieteelliset aineet eivät ole koululaisten ja nuorten suosiossa, on alkanut huolestuttaa hallituksia useimmissa jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Suomessa Valtion tiede-ja teknologianeuvosto toteaa kehittämisstrategiassaan Tiedon ja osaamisen Suomi, että ". opetuksen laatua parannetaan ja opetuksen sisältöä uudistetaan kaikilla koulutustasoilla". Itävallassa Innovaatiotoimisto edistää innovatiivisia hankkeita kouluissa ja tukee opiskelijoiden kustannuksia, suunnittelemaa palkitsemalla voittajajoukkueita ja järjestämällä niille mahdollisuuksia osallistua kansainvälisiin kilpailuihin. Toimisto järjestää myös kilpailun Innovaatiopalkinnosta. Luxemburgissa ollaan tarkistamassa lakia toisen asteen teknisestä koulutuksesta ja siihen liittyvistä tutkinnoista. Lisäksi Luxemburgin teollisuuden liitto on järjestänyt innovaatiopalkinnon "Prix d'innovation" ollen siinä yhteydessä koulutusjärjestelmään. Tanskassa opetusministeriö toimii niin, että jo ensimmäiseltä ja toiselta koulutustasolta lähtien voidaan edistää innovaatioita ja yrittäjyysmyönteistä kulttuuria. Lisäksi vuodeksi 1997 suunnitellun THOR-aloitteen (Technology by Highly Oriented Research) mukaan myönnetään rajoitettu määrä huomattavan suuria tutkimusapurahoja hyville tutkijoille, mikä myös osaltaan muuttaa teknologian ja tieteen alaa nuorten kannalta houkuttelevammaksi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa Prince of Wales -palkintoa on hiljattain laajennettu käsittämään myös kaupallisesti menestyksekkäimmille innovaatioille myönnettyjä palkintoja. ongelmanratkaisua rahoittamalla hankkeiden Tarkasteltaessa koulutuksen erityisalueita voidaan mainita seuraavat aloitteet: A. I Tohtoritason tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus Saksassa kansainvälistä tutkijanvaihtoa tuetaan useiden ohjelmien kautta, esim. Alexander von Humboldt Stiftung myöntää apurahoja yli 2000 tutkijalle vuosittain ja Deutscher Akademischer Austauschdienst tukee yli 50 000 henkilöä vuodessa. Lisäksi DFG-tohtorinkoulutusohjelma (Graduirtenkollegs) on kasvanut nopeasti; kasvu oli 1,6 miljoonasta ecusta vuonna 1990 41 miljoonaan ecuun vuonna 1995. Italian kolmivuotisessa tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmassa todetaan, että "korkeakoulututkinnoista ja tohtorinarvosta, jotka on otettu vuosiksi 1994-1996 käyttöön paljon myöhemmin teollisuusmaissa, on muodostettava maan tuotantojärjestelmän tarpeisiin herkemmin reagoivia välineitä". kuin muissa /C&& Kreikassa aloitettiin vuonna 1995 kohdennettuja tutkimusapurahoja koskeva ohjelma (YPER), jolla on tarkoitus luoda "pooli" teollisuuteen liittyvien ongelmien parissa työskentelevistä, korkeasti tutkimushenkilöstön koulutusohjelma koulutetuista henkilöistä. Espanjassa on kansallinen kohdennettu kolmannen kansallisen T&K-ohjelman (1996-1999) muodostavan 19 kansallisen ohjelman painopistealueille. Irlannissa apurahat PhD-tutkintoa suorittaville kasvavat niin, että ne ovat 2500 ecua henkeä kohden vuonna 1997, kun vastaava apuraha on nykyisin 1250 ecua; lisäksi monet PhD-opiskelijat saavat tukea tiede- ja teknologiabudjetin muista kohdista. Tanskassa hallitus antaa edelleen merkittävän etusijan tutkijoiden koulutukselle esimerkiksi jatkamalla ulkomaisiin vieraileviin tutkijoihin liittyvää ohjelmaa ja myöntämällä apurahoja tanskalaisille tutkijaopiskelijoille ulkomailla oleskelua varten. Tavoitteena on säilyttää PhD-opetukseen kuuluville kursseille kirjoittautuneiden lukumäärä ainakin entisellään. A. 2 Yliopisto- ja korkeakouluopetuksen ja yritystoiminnan kytkeminen toisiinsa kehittäminen, kumppanuuden ja Flanderissa vastaava ohjelma Useimmilla alan menettelytavoilla ja toimenpiteillä on pyritty tukemaan korkeakoulututkinnon suorittaneiden sijoittumista ensimmäiseen työpaikkaan ja edistämään tutkimushenkilöstön vaihtoa. Belgiassa sekä Flanderin että Vallonian alueilla on käynnistetty ohjelmia, joilla pyritään tukemaan taloudellisesti korkeakoulututkinnon suorittaneiden palkkaamista yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin. tuella Valloniassa yliopistot ja yhtiöt (pk-yritykset) voivat palkata tutkijoita FIRST-ohjelman liitetty on ajatuksena yritysryhmittymien rahoitukseen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa Teaching Company Scheme - ohjelmalla edistetään opiskelijoiden teollisuuteen. tutkinnon Yliopistoissa erilaisten sopimusten varassa työskentelevän tutkimushenkilöstön urakehitysongelmia on niin ikään helpotettu sopimuksella, jossa ovat mukana tutkimusneuvostot, Royal Society ja British Academy. Alankomaissa on tarkoitus käyttää lisävaroja Kennisdragers in het Midden- en Kleinbedrijf (KIM) -hanketta varten (vastaa Yhdistyneen kuningaskunnan Teaching Company Scheme -hanketta). Ruotsin teollisuusministeriön selonteossa suositellaan, että PhD-ohjelmat olisi mukautettava teollisuuden tarpeiden mukaan ja että otettaisiin käyttöön uudentyyppisiä, teollisuuden yhteydessä teollisuudesta kokemusta omaavien henkilöiden olevia professuureja, mikä mahdollistaisi palkkaamisen. Espanjassa opetus- ja tiedeministeriö on käynnistäni yliopistojen akateemisen henkilöstön koulutusta ja tutkimushenkilöstön kehittämistä varten alakohtaisen ohjelman, jolla pyritään edistämään tutkijavaihtoa teollisuuden ja julkisten tutkimuslaitosten välillä ja tukemaan yritysten T&K -yksiköiden kehittämistä. suorittaneiden liikkuvuutta ja Saksassa jatketaan useita laajennettuja ohjelmia opetuksesta ja tutkimuksesta sekä taloudesta vastaavien ministeriöiden (BMBF ja BMWi) piirissä; ohjelmien erityisenä tavoitteena on T&K - henkilöstön liittäminen pk-yritysten T&K -hankkeisiin uusissa osavaltioissa. Centre of Advanced European Studies (CAESAR) -laitoksen perustaminen Bonniin vuonna 1995 on myös yksi yritys lisätä joustavuutta, ennen kaikkea siten, että tutkijoille ei anneta virkoja. Sen sijaan tutkijat palkataan ainoastaan viiden vuoden pituisiksi kausiksi hankkeisiin, jotka liittyvät ensi vuosituhannen kannalta lupaaviin perustutkimuksen tai soveltavan tutkimuksen aloihin, kuten esim. nanoteknologiaan tai bioelektroniikkaan. Uutta on myös se, että CAESARin on tarkoitus toimia rahoituksen kannalta kuten yksityinen laitos, jonka varat ovat lahjoitusrahaston korkotuloja; alkurahaston muodostavat 360 miljoonaa ecua Saksan liittohallitukselta ja 34 miljoonaa ecua Nordrhein-Westfalenin osavaltiolta. Tanskassa myönnetään edelleen teollisuuden PhD-apuraha vuosittain 45 uudelle jatko-opiskelijalle, jotka samanaikaisesti työskentelevät jossakin yrityksessä ja kirjoittautuvat jollekin yliopiston laitokselle PhD-opiskelijoina. Kreikan Diavlos-ohjelma on luonteeltaan kokeellinen ja esittelevä (osarahoitus Euroopan sosiaalirahastolta), ja sillä pyritään edistämään ensimmäisiä yhteyksiä opiskelijoiden loppututkinnon ja T&K -toimintaa harjoittavien yritysten välillä. Irlannissa suorittaneiden henkilöiden koulutukseen ja liikkuvuuteen liittyviin ohjelmiin kuuluu taloudellinen tuki yritysten T&K-henkilöstön työskentelylle merentakaisten yritysten T&K -osastoilla, akateemisen tutkinnon suorittaneiden yrittäjien liikkeenjohdollinen koulutus oman yrityksen johtamista varten sekä pk-yritysten avustaminen teknisen alan loppututkinnon suorittaneiden palkkaamiseksi yhdeksi vuodeksi. yU?* A. 3 Ammatillinen koulutus Ja Jatkokoulutus Jäsenvaltioiden hallitukset käsittelevät ammatillisen koulutuksen ja jatkokoulutuksen tarvetta pääasiallisena tavoitteenaan antaa useammalle nuorelle riittävä pätevyys ja ylläpitää nuorten työllistettävyyttä. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus kannattaa valkoisessa kirjassa Competitiveness, Forging ahead (1995) NACETTyn (National Advisory Council for Education and Training ) asettamia koulutuksen uusia kansallisia tavoitteita ja esittää konkreettiset tavoitteensa, joihin sisältyy tuki teollisuuden koulutusjärjestelmille toimialaan liittyvien tavoitteiden saavuttamista varten; työn saannin edellyttämien peruspätevyyksien vertaileminen johtavien kilpailijamaiden vastaaviin pätevyyksiin ja yhdessä teollisuuden koulutusjärjestelmien kanssa toteutettava yrityksissä annettavan koulutuksen arvioiminen järjestäminen ("benchmarking"); pieniä yrityksiä koskevan koulutuskilpailun palkitsemalla yhteensä kuudella miljoonalla eculla parhaimmat, kymmenen pientä yritystä tai useampia yrityksiä käsittävät koulutushankkeet; sekä elinikäiseen oppimiseen liittyvää yksilön vastuuta käsittelevän opaskirjan julkaiseminen. Suomessa Valtion tiede-ja teknologianeuvosto totesi vuonna 1993 (Tiedon ja osaamisen Suomi), että ammatillisessa peruskoulutuksessa kiinnitetään yhä enemmän huomiota perustaitoihin sekä että aikuiskoulutukseen liittyvä opetus tullaan arvioimaan sen jatkuvasti kasvavan merkityksen vuoksi. Alankomaissa todettiin valkoisessa kirjassa "Knowledge in action" (1995) , että on tarpeen lisätä ammattikoulutuksen ja yrityssuuntautuneen koulutuksen rahoituksen tehoa ja vaikutusta, rahoittaa vuosittain liittyvää innovaatiorahastoa suoritettavaa verotusteknisin oppisopimuskoulutusta ja harjoittelua. Itävallassa teknologiaan liittyvään ammattikoulutustoimintaan sisältyy uusien teknologioiden, menetelmien ja organisaatiomuotojen ottaminen käyttöön ja niiden käyttö sekä laadun edistäminen; sellaisten opetusmallien kehittäminen, joissa yhdistyvät työssä tarvittavat ja ulkoiset pätevyydet; mallit, joissa otetaan huomioon yhteydet teknologisen, kommunikatiivisen ja sosiaalisen pätevyyden välillä; sekä yritysten välisen, pätevyyksiin liittyvän yhteistyön kehittäminen. seitsemällä miljoonalla edistää sekä ammattikoulutukseen yrityksissä laaja-alaisemmat opetusohjelmat ja keinoin teknologiaan tavoitteena eculla B Yrittäjyyden ja innovaatioiden rahoituksen kehysympäristö Hiljattain laaditut kansalliset "valkoiset kirjat" ja toimintasuunnitelmat tuovat esiin kehysympäristön järkeistämisen tarpeellisuuden pk-yritysten ja teollisuuden kilpailukyvyn tukemiseksi. Seuraavat esimerkit on ryhmitelty joidenkin yrittäjyyteen ja innovaatioiden rahoitukseen liittyvien tärkeimpien aiheiden alle. B. 1 Hallinnon yksinkertaistaminen Hallinnon yksinkertaistaminen, sääntöjen purkaminen, vapauttaminen ja keskitettyjen palvelupisteiden perustaminen yrityksiä varten sisältyvät kaikki moniin hallitusten julkaisemiin suunnitelmiin. Belgian kaikilla alueilla suunnitellaan perustettavaksi keskitettyjä palvelupisteitä osana hallintomenettelyjen yksinkertaistamista. Tanskassa kauppa-ja teollisuusministeriön laajempaan toimintasuunnitelmaan sisältyy useita osia hallintomenettelyjen keventämiseksi, kuten hallinnollisten sääntöjen poistaminen tai yksinkertaistaminen, maksujen ja verojen yksinkertaistaminen sekä yksinkertaisemman raportointijärjestelmän perustaminen, niin että yritykset voivat toimittaa kaikkien viranomaisten tarvitsemat tiedot yhdellä ilmoituksella. Sekä Ranska että Saksa ovat perustaneet keskitettyjä palvelupisteitä hallinnollisia muodollisuuksia varten. Saksan opetuksesta ja tutkimuksesta vastaava ministeriö BMBF myös tarkistaa nykyistä lainsäädäntöä tarkastellen sen vaikutuksia tutkimukseen ja tarkoitus käynnistää neljällä alueella koeohjelma eri valtion innovaatioon. Ranskassa on hallintoyksiköiden oikeudellisten toimenpiteiden yhteensovittamiseksi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on kehitetty säädöksiin liittyvän keskitetyn palvelupisteen perustyyppi, jota aiotaan esitellä valikoitujen "Business Links" -yhteyksien välityksellä koko maassa. Lisäksi tiede-ja teknologiaministeri on ilmoittanut sääntöjen purkamista koskevista toimenpiteistä, jolloin pienet yritykset voivat ilmoittaa yhdellä ilmoituksella tiedot verotusta ja uusia liiketoimia koskevaa kansallista vakuutusta varten; uusista liiketoimia koskevista oikeuksista täytäntöönpanon osalta; teknisten Sl&l. tehostetusta kehityksen valvonnasta; lakiehdotuksesta työtuomioistuimessa käytäviä neuvotteluja varten; sellaisen atk-järjestelmän perusmallista, jonka avulla yritykset voivat hankkia lomakkeet ja säännöt itselleen. B. 2 Henkisiä oikeutta koskevat tekijänoikeudet ja teollisoikeudet Patenttisuojan erittäin korkeat kustannukset Euroopassa verrattuna niitä vastaaviin kustannuksiin Yhdysvalloissa sekä henkistä oikeutta koskeviin tekijänoikeuksiin ja teollisoikeuksiin liittyvien ongelmien jatkuva lisääntyminen ovat olleet esillä useimmissa jäsenvaltioissa. Toimenpiteiden kirjavuus osoittaa, että on vaikeaa yhdistää suojauksen etua (mahdollistaa korvauksen maksun keksijälle tai innovaattorille) ja uusien tuotteiden, menetelmien tai palveluiden laajemmasta käytöstä koituvia etuja. Suomi on liittynyt Euroopan patenttisopimukseen ja liittymistä harkitaan myös Irlannissa. Kreikassa patenttisuojaa on pidennetty 15 vuodesta 20 vuoteen, jotta käytäntö vastaisi Euroopan tutkitaan parhaillaan maan oman unionin suuntaviivoja. Yhdistyneessä kuningaskunnassa patenttitoimiston eikä bioteknologian alan keksintöihin sovellettavien Euroopan unionin direktiivien merkitystä. tehtäviä Euroopan patenttisopimuksen kannalta Muita aloitteita patenttitiedon hyväksikäytön lisäämiseksi on tehty Itävallassa, jossa on laadittu nk. "Patentverwertung" -ohjelma, Espanjassa teollisuusministeriön tuella sekä Belgiassa teollisoikeuksia hoitavan toimiston kautta (ja flaamilaisen yhteisön alueella). Saksassa pk-yritykset saavat tukea patenttien hakemista varten vuodesta 1997 lähtien ja luonnontieteellisiin ja teknisiin tiedekuntiin 100 uutta opetusvirkaa patenttitiedon opettamista varten uuden ohjelman perustetaan "Innovationsstimulierung der deutschen Wirtschaft durch wissenschaftlich-technische Information" (INSTI) sisällä. Henkistä oikeutta koskeviin tekijänoikeuksiin liittyviä ongelmia tutkitaan parhaillaan useissa maissa. Italiassa ovat tulleet uudet normit, jotka liittyvät patentteja, tavaramerkkejä ja rojalteja koskeviin menettelyihin ja pakotteisiin, kun taas Saksassa Schlichterkommissionm laatimat suositukset ovat parhaillaan hallituksen esityksinä liittopäivien hyväksyttävinä. Tässä työssä, kuten myös tutkimuksen ja innovaation muiden kuin oikeudellisten esteiden vähentämisessä vastaavaa ministeriötä, BMBF. ää, avustaa niin kutsuttu Ckearingstelle fur Innovation und Recht. Ruotsissa teollisuusministeriö on tutkinut henkistä oikeutta koskeviin tekijänoikeuksiin ja teollisoikeuksiin liittyviä erityisongelmia silloin, kun teollisuus käyttää yliopistojen tutkimusvalmiuksia. B. 3 Normit ja standardit Infrastruktuurit ovat paikoin riittämättömät, jotta voitaisiin jatkaa viime vuosina saavutettua edistystä korkeiden laatunormien ja -standardien käytössä, ei vähiten palvelualalla tai silloin, kun sovelletaan tai koko hanketta kilpailutekijänä. Viimeaikaisia kehityspiirteitä esitetään kaikkia laatustandardeja seuraavassa. Espanjassa on otettu käyttöön laatua, teollisuuden turvallisuutta ja ympäristönäkökohtien tarkastuksia koskevat säännöt viennin helpottamiseksi, ja siellä on perustettu kansallinen sertifiointitoimisto (ENAC) yksityisenä yhteisönä. Ruotsissa testaus- ja valvontajärjestelmää mukautetaan vielä eurooppalaisiin sääntöihin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa perustettiin elokuussa 1995 vaatimustenmukaisuuden arviointia varten uusi kansallinen akkreditointilaitos, joka tunnetaan nimellä United Kingdom Accreditation Service (UKAS), ja siten on saatu päätökseen entisen laitoksen National Measurement Accreditation Services (NAMAS) yksityistäminen. Itävallassa on tarjottu tukea ISO 9000 -tarkastuksia varten palvelualalla, ja lnnovaatiotoimisto tukee teollisuuden hankkeita. Kreikassa ja Portugalissa standardoinnin ja sertifioinnin edistäminen kuuluu toimintasuunnan osana teollisuuden ja innovaation edistämiseen. si&l B. 4 Innovaatioiden rahoitus ja ja tuote rahoitusta -prosessi-innovaatioiden hyödyntämisen edellyttämiä Innovaatioiden tuntuvampia sijoituksia tuetaan kaikissa jäsenvaltioissa, ennen kaikkea pk-yritysten tarpeiden kannalta, ja toimintaan sisältyvät suunnitelmat alku- ja riskipääomaa varten, edulliset lainat ja vakuudet, yksityiseen säästämiseen liittyvät kannustimet, "business angels" -tyyppinen toiminta, sekä liikkeet, jotka sallisivat eläkerahastojen ja hypoteekkiyhdistysten tarjota varoja osaamispohjaisten yritysten käyttöön. Monissa jäsenvaltioissa hallitus hyväksyy jossain määrin talousarvioon kohdistuvat tulonmenetykset rahoitusmarkkinoilla Lontoossa, Frankfurtissa, Brysselissä ja Pariisissa ollaan ottamassa ensimmäisiä konkreettisia askeleita Euroopan laajuisten pörssimarkkinoiden (EASDAQ) muodostamiseksi vuoden 1996 loppuun mennessä. seurauksena. Suurilla verotusteknisten kannustimien Itävallassa pannaan toimeen kaksi aloitetta: Privatcapital pk-yrityksiä varten, joka tarjoaa vakuudet yksityisiä sijoittajia varten, standardoidun mallin kehittäminen oman pääoman tai osakepääoman rahoittamista varten sekä "markkinoiden" muodostaminen "business angels" -tyyppistä toimintaa varten; sekä Grundungssparen, jossa on kyse uusiin liiketoimintoihin käynnistysvaiheessa liittyvistä pitkäaikaisista sijoitusluotoista ja yritysten perustamisesta tai haltuun ottamisesta. Alkupääoman rahoitusohjelma, jota rahoittaa ITF ja hoitaa Innovationagentur, myöntää avustuksia uusiin liiketoimiin, joissa käytetään tehokkaasti uusia teknologioita, toimittamalla konsulttipalveluja ja riskipääomarahoitusta. Tanskassa Industrial Development Companies -ohjelma tarjoaa sijoitustakuut (50 prosenttia) yksityisille sijoitusyhtiöille, jotka rahoittavat lisäpääomaa ja johtamiskompetenssia tarvitsevia pk-yrityksiä. Kaksitoista sijoitusyhtiötä on hyväksytty vuoden 1994 jälkeen yhteensä 132 miljoonan ecun valtion takuiden piiriin. Suomessa oman pääoman ehtoiset kehityslainat pk-yritysten T&K -toimintaa varten sekä riskipääoma liiketoiminnan käynnistämistä varten ovat ilmeisesti edelleen käytössä, viimeksi mainittu hiljattain perustetun Suomen teollistamisrahaston kautta. Ranskassa "Nouveau Marché" -järjestelmän käyttöönoton odotetaan saavan liikkeelle Ranskan osakemarkkinoiden keskeiset osallistujat ja markkinoilla on tavoitteena saavuttaa noin 30 lisäystä vuosittain. Ranskan innovaatiosuunnitelmassa ennakoidaan riskipääoman saattavan liikkeelle 155 miljoonaa ecua kolmessa vuodessa. Saksassa Deutsche Börse ilmoitti maaliskuussa 1996 avaavansa uudet markkinat, Neuer Markt , vuonna 1997. Uudet markkinat suuntautuvat televiestintään, bioteknologiaan, multimediaan ja uusiin palveluihin. Deutsche Börse aikoo myös liittyä Pariisin Nouveau Marchéen uusien osakemarkkinoiden verkoston (EURONM) kehittäminen. Lisäksi laajennetaan pk-yrityksiin liittyviä, hallituksen tukemia osake- ja luotto-ohjelmia: liittyvää Kreditanstalt för Wiederaufbau-ohjelmaa on tarkoitus kasvattaa vähintään 525 miljoonalla eculla vuodessa (Euroopan komission hyväksymistä odotetaan) ja kokeiluluonteinen ohjelma Beteiligungskapital för Junge Technologieunternehmen (BJTU), joka käynnistyi vuonna 1989, saa jatkoa Beteiligungskapital för kleine Technologieunternehmen -ohjelmasta (BTU), josta vapautetaan vielä 471 miljoonaa ecua. ja Bourcezn Brysselissä päämääränä kasvuyritysten osakkeiden innovaatiolainoihin toimintalinjoista Kreikassa on tarkoitus käynnistää pian ohjelma, josta rahoitetaan teknologista suorituskykyä (XAT). Tavoitteena on jakaa innovaatioiden rahoittaminen kolmen tahon kesken, nimittäin teknologian tuottajan, teknologian käyttäjän ja rahoituslaitoksen kesken. Espanjassa yksi teollista kehitystä pk-yritysten mahdollisuuksien koskevan pk-yritysaloitteen parantamiselle päästä osalliseksi rahoituslähteistä sekä rahoitukseen liittyvien välittäjäorganisaatioiden verkoston tukemiselle. ICO-Pymes on uusi luottolaji; se on tarjolla yrityksille, jotka suunnittelevat teollisen ja teknologisen kehityskeskuksen (CDTI) rahoittamia hankkeita, joissa mahdollinen lisärahoitusosuus on jopa 70 prosenttia hankkeeseen sijoitetusta kokonaissummasta. Kansallinen innovaatioyhtiö (EN1SA), joka on riskipääomaa sijoittava julkinen yhteisö, ennakoi vuosia 1996-1999 koskevassa suunnitelmassaan sijoittavansa 21 miljoonaa ecua. Luxemburgissa Société Nationale de Crédit et d'Investissement (SNCI) on laatinut lainaohjelmat teknologiaan ja innovaatioon liittyviä hankkeita varten. on omistettu Alankomaissa, jossa liiketoiminnan hallinnollisia kustannuksia pidetään kaikenlaisia yrityksiä koskevana yleisenä ongelmana, on pantu toimeen useita aloitteita helpottamaan teknologiaan tehtävien luototusta ja rahoitusta. Näistä ovat esim. yksinkertaisemmat hakemusmenettelyt sijoitusten yC^it uuden teknologian ensikäyttäjiä teknologian siirtoa palkitsemalla kokeilututkimuksissa ja tekniikan kehitysrahastosta (Technisch Ontwikkelingskrediet) myönnettävät pienet lainat; tuetaan valtion taholta; "teknologiameklarit" (alkupääoma tai lisenssit); teknologialuokittelut (toteutettavuuden tarkistus). Ruotsissa on käynnissä innovatiivisia hankkeita aloittavien pk-yritysten kolme NUTEK-ohjelmaä, joilla vähennetään kustannuksia; SNITS tukee liikesuunnitelmien kehittämistä toteutettavuuden perusteella; SMINT tukee T&K -alan väliaikaisten yhteenliittymien muodostamista erityisesti kansainvälisen yhteistyön yhteydessä; sekä alkurahoitus antaa innovatiivisille hankkeille pieniä palkintoja toteutettavuuden perusteella sekä edullisia lainoja ennen vaihetta, jossa voidaan käyttää kaupallista rahoitusta. On otettu käyttöön Yhdistyneen kuningaskunnan UK Business Expansion Scheme -ohjelman ruotsalainen muunnos, joka mahdollistaa säästöt veromaksuissa tehtäessä sijoituksia pieniin, pörssissä noteeraamattomiin yrityksiin. Ruotsin teollisuusrahasto on käynnistämässä uudenlaista riskipääomaan liittyvää toimintaa pieniä, innovatiivisia yrityksiä varten. Vuonna 1993 Ruotsin eduskunta päätti hajottaa palkansaajarahaston. Riskipääomatoimintaan ohjattiin 770 miljoonaa ecua (samalla kun vielä suurempi summa käytettiin 18 tutkimusrahaston perustamiseen). Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus esitti kilpailukykyä käsittelevissä valkoisissa kirjoissa 1995 ja 1996 ehdotukset, joissa kannustetaan laajempaan kilpailuun pääoman tarjonnassa etenkin pk- yrityksille, tuetaan kasvavia yrityksiä pääsemään osalliseksi kaikkein tarkoituksenmukaisimmista rahoitusmuodoista Business Links -palvelun avulla Englannissa, Enterprise Networks -palvelun avulla Skotlannissa ja Business Connect -palvelun avulla Walesissa; tuetaan edelleen maksun suorittamista määräaikana; sekä sallitaan yritysten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjalainojen liittäminen yksityisiin sijoituksiin ja lievennetään rajoituksia yritysten joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskun helpottamiseksi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jonne on kerääntynyt 45 prosenttia Euroopan riskipääomista, on laadittu sellaisia aloitteita kuin "Business Angels" -verkosto ja Lontoon pörssin heinäkuussa 1995 kehittämä "Alternative Investment Market", AIM. B. 5 Verokannustimet kannustimista Verokannustimia yritysten T&K -toiminnan jatkuvuuden turvaamiseksi käytetään jäsenvaltioissa laajalti (Itävalta, Belgia, Kreikka, Irlanti, Alankomaat, Espanja ja jftrotsi), mutta Suomessa niistä on luovuttu. Kreikassa esimerkiksi muutettiin lakia sijoitustoiminnasta vuonna 1994. Siinä säädetään monenlaisista nopeutettu arvonalennus), joilla pyritään samanaikaisesti myös edistämään alueellista kehitystä. Belgian liittohallitus suunnittelee verotuksen tarkistusta tukeakseen yrityksen omien voimavarojen käyttöä. Pk- yritysten omarahoitus tehdään houkuttelevammaksi. Myös patenttien hakemiseen liitetään suurempia verohelpotuksia. Luxemburgissa on kehitetty yritysten aineellisia sijoituksia varten verokannustimia, jotka epäsuorasti tukevat yritysten innovaatioita. verovähennykset (sijoituspalkkiot, korkotuet, ja Suomessa 1980-luvun lopulla käyttöön otettuja yleisiä T&K -toimintaa koskevia verovähennyksiä ei käytetä enää verotusteknisinä toimenpiteinä. Irlannissa STIACxn suosituksiin sisältyy yritysten T&K - toiminnan tukemiseksi yhtenäinen verotustoimenpiteiden kokonaisuus, johon sisältyy osinkohelpotus omistajan toimiessa johtajana, verotusluottoja, T&K -henkilöstöä ja T&K -palveluyrityksiä koskeva vähennys sekä verotuksen muutoksia, joilla pyritään tukemaan monikansallisia yrityksiä perustamaan alueelliset keskuspaikkansa ja strategiset toimintansa Irlantiin. Alankomaissa on tarkoitus käyttää vuosittain 23 miljoonaa ecua parantamaan Alankomaihin tuoduista innovatiivisista teknologioista lähtien verokannustimet ovat kasvattaneet tehtävien poistojen tutkimuksen ja kehityksen edistämistä koskevaan sopimukseen liittyviä varoja (WBSO); WBSO -varoja tarjotaan joko henkilöstömenojen vähennyksenä alentamalla työnantajan T&K -henkilöstön palkoista maksamia veroja tai bonuksia tai ylimääräisenä tuloveron vähennyksenä, joka otetaan huomioon pk- yrityksessä T&K -toimintaa harjoittavan itsenäisen ammatinharjoittajan verotuksessa. Espanjassa verokannustimet tulivat voimaan vuoden 1996 alussa. Yrityksen T&K -toiminnan menoista, jotka ylittävät kahden edeltävän vuoden keskimääräiset menot, voidaan vähentää 40 prosenttia. joustavuutta. Vuodesta 1994 yCet T&TK-toiminta ja teollisuus Monissa maissa on tapahtunut ministerien vaihdoksia, usein hallitusten vaihtumisen seurauksena. Yleisenä kehityssuuntana on ollut teollisuus- ja tutkimuspolitiikan ja inhimillisten voimavarojen parempi yhteensovittaminen. Tavoitteet ovat samankaltaisia, ja kaikki maat valmistelevat tai toteuttavat toimenpiteitä hyvin samalla tavoin, kaikkein selvimmin tietoyhteiskuntaan liittyvien aloitteiden osalta. Ensisijaisen tärkeinä pidetyt asiat vaihtelevat kunkin maan tiede-, teknologia- ja innovaatiojärjestelmän nykyisen tilanteen mukaan. Kansantalouden koko, teollinen rakenne ja erityiset taloudelliset ongelmat ovat myös tekijöitä, jotka vaikuttavat asioiden tärkeysjärjestykseen kansallisella ja alueellisella tasolla. Seuraavassa esitetään yhteenvetona tyypillisiä esimerkkejä viimeaikaisista kehityssuunnista. Cl Teknologian ennakointi Vuonna 1995 julkaistiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Saksassa ensimmäiset tulokset laajamittaisista teknologian ennakointia käsittelevistä kokeista, joissa käytetään Delphi- tekniikkaa. Jatkotoimet on otettu huomioon hallitusten suunnittelemissa T&K -toiminnan menoissa. Itävallassa laajennetaan teknologian tiedottamiseen ja teknologiapoliittiseen neuvontaan liittyvää ohjelmaa vuoteen 1998. Alankomaissa toimivat teknologian ennakointiin liittyvät verkostot ja siellä toimii myös Kokeellisen tutkimuksen neuvoa-antava komitea (OCV), jonka piiriin kuuluvat tärkeimmät alan tutkimusta tekevät tutkimuslaitokset. Myös Irlannissa on kehitetty strategia teknologian ennakointiin liittyviä kokeita varten. Suomessa Valtion tiede- ja teknologianeuvosto (jonka puheenjohtajana toimii pääministeri) seuraa taloudessa esiin tulevia teknologisia tarpeita. Tanskassa on perustettu uusi Teknologian arviointineuvosto, joka tiedottaa kansankäräjille ja julkisen keskustelun käynnistämiseen uusista hallitukselle kiinnittäen erityisesti huomiota teknologioista. Espanjassa Kansallinen evaluaatio- ja arviointitoimisto laatii myös selvityksiä ja ennakoivia arvioita. Luxemburgissa talousasioista vastaava ministeriö ja CRP-Henri Tudor laativat parhaillaan aloitetta teknologian seurantaa varten. C. 2 Monivuotiset ohjelmat Kattavat monivuotiset ohjelmat lakisääteisten vuosittaisten talousarvioiden ja rahoitussopimusten lisäksi ovat yleinen käytäntö useissa jäsenvaltioissa. Seuraavassa annetaan esimerkkejä suunnitelmista, joista useimmissa esitetään pääpiirteet sekä kokonaistavoitteista, asianomaisista budjettikohdista ja laitoksista. Esimerkin vuosittaisista menoarvioista, joiden yksityiskohdat innovaatioon liittyvillä aloilla ovat lähes samanlaiset tarjoavat Yhdistyneen kuningaskunnan valtioneuvoston kansliassa laadittu Trade and Industry -menoarvio ja Saksan talousasioista vastaavan ministeriön (BMWi) menoarvio. Suomessa laaditaan joka viides vuosi laaja selvitys kansallisten teknologiaohjelmien uusien kehitysvaiheiden vahvistamiseksi. Saksassa Bundesbericht Forschung 1996 esittää kolmivuotisen katsauksen. Kreikassa toinen tutkimuksen ja teknologian toimintaohjelma (EPET II) (1994-99) on puolessa välissä, ja Italiassa toteutetaan kolmatta Tutkimuksen ja teknologian kolmivuotista ohjelmaa (1994- 96). Portugalissa parhaiden T&K -toimintaa harjoittavien laitosten monivuotinen rahoitus on osa uuden hallituksen ohjelmaa. Espanjassa esitettiin Kolmas tutkimuksen ja kehityksen kansallinen ohjelma (1996-99) kesäkuussa 1995. Ruotsissa vakiintuneen käytännön mukaisesti siellä on määrä esittää syyskuussa 1996 kolmivuotiskautta varten tutkimustoimintaa koskeva ehdotus, joka seuraa vuonna 1995 esitettyä teollisuutta koskevaa ehdotusta. C. 3 "Valkoiset kirjat" "Valkoiset kirjat" sekä kansalliset strategiat tai kehityssuunnitelmat sitovat poliittisia vallankäyttäjiä toimimaan yhteensovitetusti jatkossa ottaen huomioon budjettikohdat, jotka muuten ovat toisistaan erillään. Innovaatiotoimintaan liittyvät esimerkit vaihtelevat yksityiskohtien ja aihepiirin mukaan. Tanskassa ollaan vahvistamassa kansallista tiede- ja tutkimusstrategiaa. Suomessa julkaistiin vuonna jonka nimi on 1993 julkaistiin "valkoinen kirja", ja vuonna 1996 innovaatiostrategia ^C&é ja sen jatkoksi Teollisuuspoliittinen visio, teknologiastrategiaa. Ranskassa teollisuusministeriö on julkistanut innovaatiosuunnitelman. Sekä Irlannissa että Alankomaissa laadittiin vuonna 1995 tietoyhteiskuntaa käsittelevä "valkoinen kirja". Irlannissa Forfäs julkaisi vuonna 1996 yritystoiminnasta ja työllisyydestä vastaavaa ministeriä varten 15 vuotta kattavan strategisen asiakirjan: Shaping our future: A strategy for enterprise in Ireland in the 21st century. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, josta termi 'valkoinen kirja' on peräisin, on julkaisun laatimisesta tehty vuotuinen tapa. odotetaan C. 4 Uudet kansalliset organisaatiomuodot tehtävien Ministerin ja osastojen vastuualueiden uudelleenjako kertovat myös politiikan kehittymisestä. Kehityssuuntana useissa maissa on ollut T&K -menojen säilyttäminen ennallaan tai kasvattaminen niin, että ne voidaan yhteensovittaa muihin teollisuuden kannalta tärkeisiin talousarvion osa-alueisiin. Itävallassa kaksi innovaatioidenn kannalta keskeistä ministeriötä ovat nykyisin tieteestä, liikenteestä ja kulttuuriasioista vastaava ministeriö ja talousasioista vastaava ministeriö. Belgiassa ministeriöiden välinen tiedepoliittinen konferenssi toimii foorumina, jolla liittohallintoa edustavat, alueelliset ja kunnalliset viranomaiset voivat solmia yhteistyösopimuksia. Tanskassa on tutkimus- ja tietotekniikka yhdistetty vuodesta 1994 lähtien yhden ministeriön vastuualueeseen ja siellä on hyväksytty neuvontajärjestelmää koskeva uusi lainsäädäntö vuosina 1995 ja 1996. Suomessa Valtion tiede- ja teknologianeuvosto taloudessa esiin nousevia uusia teknologiaan liittyviä tarpeita. (puheenjohtajana pääministeri) seuraa Saksassa liittohallitus kanavoi suurimman osan tutkimusrahoituksestaan uudelleen järjestetyn opetus-, tiede-, tutkimus- ja teknologiaministeriön (BMBF) kautta. Perustettaessa liittokanslerin alainen Tutkimus-, teknologia- ja innovaationeuvosto määriteltiin samalla periaatteet, jotka ohjaavat tieteen, teollisuuden, ammattiliittojen ja politiikan välistä vuoropuhelua kohti tulevaisuuden kannalta tärkeitä aiheita. Kreikassa on perustettu uusi kehitysministeriö yhdistämällä teollisuus-, kauppa- ja matkailuministeriöt. Italiassa kolmivuotiset suunnitelmat ajantasaistetaan vuosittain ministeriöiden välisen siellä parlamentaarinen komitea tutkii parhaillaan lakialoitetta, joka siirtäisi yliopistojen ja julkisten tutkimuslaitosten arvioimisen ulkoisten asiantuntijoiden tehtäväksi; teollisuusministeriön aloitteesta on perustettu innovaatiotoimisto, AGITEC. taloudellisen suunnittelun komitean suuntaviivojen mukaan; asettamien Portugalissa hallitus on vahvistanut tavoitteensa, jotka liittyvät innovaatiopolitiikan kannalta keskeisiin kysymyksiin (esim. PEDIP H, parhaiden T&K -toimintaa harjoittavien laitosten monivuotinen rahoitus, tietoyhteiskunta, ammattikoulutus sekä pk-yritysten ja sijoitustoiminnan tukiorganisaatio); huomattavia muutoksia tehdään talousministeriön ja tiede-ja teknologiaministeriön sisällä. Espanjassa uusissa hallituksen esityksissä lähestytään tarkastelutapaa, jota on jo käytetty kolmannessa kansallisessa T&K -ohjelmassa (1996-1999) kesäkuulta 1995. Yhdistyneessä kuningaskunnassa Tiede-ja teknologiatoimisto (OST, Office of Science and Technology) on siirretty kauppa-ja teollisuusministeriön yhteyteen vuonna 1995. C. S T&K -toiminnan suuntaaminen kohti innovaatioita Seuraavassa esitetään joitakin luonteenomaisia ohjelmia ja välineitä, joita jäsenvaltiot käyttävät ohjatakseen tutkimustoimintaa paremmin kohti innovaatioita ja kansainvälistä kilpailukykyä. ja Itävallassa kaksi tärkeää välinettä ovat Tutkimuksen edistämisrahasto (FFF), joka siirsi vuonna 1994 toimintansa painopistealuetta sellaisille aloille kuin mikroelektroniikka, ympäristönsuojelu, tietotekniikka ja ohjelmistojen kehittäminen, sekä innovaatio- ja teknologiarahasto (ITF). Belgiassa yliopistojen tiedepuistojen määrä on moninkertaistunut kymmenen viime vuoden aikana, ja niiden lisäksi maassa toimii liittohallituksen ja rahoittamia, alakohtaisia yhteistutkimuslaitoksia. Tanskassa hallituksen alueiden yhteisesti viimeisimmässä tutkimuspaketissa myönnettiin varoja tutkimuksen lisäämiseksi yliopistoissa ja hyväksyttiin teknologian alan laitoksia ja uusia strategisia ohjelmia; vuodeksi 1997 suunniteltuun THOR-aloitteeseen (Technology by Highly Oriented Research) kuuluu rajoitettu määrä hyville teollisuuden välisten yhteysorganisaatioiden ja /Cel tutkijoille myönnettäviä huomattavan tutkimusapurahoja perustutkimusta edustaviin hankkeisiin, jotka ovat erityisen tärkeitä teollisuuden kannalta; sekä uusi yrittäjille suunnattu toimintaohjelma, jossa painotetaan uusien yritysten, erityisesti pk-yritysten perustamista ja säilymistä elinkykyisinä. suuria sisältyy merkittävä muutos liittyvien kysymysten kehittämiseen tehokkuuden parantamiseksi. Ranskassa Suomessa edellä mainittu kansallinen teknologia strategia antaa suuntaviivat Teknologian kehittämiskeskukselle (TEKES), joka on keskeinen sekä yliopistojen että teollisuuden tutkimuksen rahoittaja, sekä muille toteuttaville laitoksille, kuten esim Valtion teknilliselle tutkimuskeskukselle (VTT), joka on suurin yksittäinen tutkimuslaitos; sekä TEKESissZ että F7T:ssä on viety läpi arviointiprosessi julkistanut innovaatiosuunnitelman, johon toimenpiteiden kohdistamisesta ((155 miljoonaa ecua on varattu avainteknologioihin tarjouskilpailuja varten) sekä ANVAR -hankkeiden kehittämiseen. Pk-yrityksistä, kaupasta ja pienteollisuudesta vastaava ministeriö on toimiston (ANVAC) perustamisesta; sen tehtävänä on innovaatioiden kehittäminen palvelujen ja kaupan alalla. Yhtenä tutkimusministeriön tärkeänä tehtävänä on teknologisten voimavarojen keskusten luokittelu, joka on parhaillaan käynnissä kuudella alueella. Vuodesta 1997 lähtien on tarkoitus antaa 5-10 prosentin suuruista bonusavustusta suurille yrityksille, jotka käyttävät pk-yrityksiä yhteistyökumppaneina hankkeissaan. Lääketieteellisen tutkimuksen toimintalinjoja muutetaan liikkuvuuden lisäämiseksi tutkimuksen ja sairaalatyön välillä ja tutkimuksen keskittämiseksi lääketieteelliseen tutkimukseen ja biotieteisiin. teollisuusministeriö on tiedottanut uuden julkisen Saksassa on tarkoitus lisätä tutkijoiden ja käyttäjien tietoa siitä, kuinka olemassa olevaa T&K - potentiaalia voidaan hyödyntää ottamalla käyttöön hankemallit (Leitprojekte); talousasioista vastaava ministeriö (BMWi) on Saksojen yhdistymisestä lähtien lisännyt sitoumuksiaan ohjelmiin, jotka koskevat T&K -henkilöstöä, innovaatioiden tukemista tai tutkimuksen tukemista uusissa osavaltioissa, esimerkiksi muodostamalla Innovationkollegs -elimen, johon kuuluu erilaisia tutkimuslaitosten osastoja ja innovatiivisia yrityksiä, kukin viisi vuotta kerrallaan. Kreikassa nykyisten hankkeiden ja uusien käynnistäminen perustuu edelleen Yhteisen sosiaalirahaston varojen johtaminen käyttämiseen, ja monet ohjelmat edellyttävät yritysten aktiivista osallistumista: Programme for the development of industrial research (PAVE), Research consortia for improving the industrial competitiveness (EKVAN), Co-financing programme (SYN) ja Programme of targeted research fellowships (YPER). tutkimus- kolmivuotisessa Irlannissa ilmoitettiin maaliskuussa 1996 tiede-, teknologia-ja innovaatio-ohjelmille myönnettävästä viiden miljoonan ecun lisämäärärahasta samalla, kun hallituksen täydellinen vastaus STIACm (Science, Technology and Innovation Advisory Council) selontekoon on vielä viimeistelemättä; edistynyttä teknologiaa koskevat ohjelmat (PATs, Programmes in Advanced Technologies) ovat pitkän aikavälin strategian väline kehitettäessä Irlannin teollisuutta palvelevaa teknologista infrastruktuuria. Italian innovaatiosuunnitelmassa 1994-96 katsotaan, että menestyksekkäät yliopistojen väliset väliaikaiset yhteenliittymät, jotka tarjoavat mahdollisuuksia voimavarojen tehokkaamman käytön kannalta, olisi luokiteltava vakiintuneiksi instituutioiksi; siinä annetaan uudet suuntaviivat CAT?:Ile (toiminnan liittäminen paremmin yhteen muiden julkisten ja yksityisten laitosten toimintaan), ENEA-. W& (laajentanut toiminta-alaansa 1980-luvulta lähtien uusiin teknologioihin, energiaan ja ympäristöön) ja muiden ministeriöiden alaisiin tutkimuslaitoksiin; yliopistoista ja tieteellisestä ja teknologisesta tutkimuksesta vastaavan ministeriön (MURST, Ministry for University and Technological and Technological Research) alaisuudessa on allekirjoitettu kansallisten tutkimusohjelmien kehyksessä uudet sopimukset rakennusten rakentamisesta ja suojelusta, ympäristöstä ja sydäntautien tutkimuksesta. ja Alankomaissa kehitetään valkoisessa kirjassa "Knowledge in action" esitettyjä politiikan aloitteita, esimerkiksi annetaan avustuksia hankkeisiin perustuvalle yhteistyölle yhteistoiminnan edistämiseksi liikeyritysten välillä ja yksityisen alan ja tutkimuslaitosten välillä teknologiaan liittyvillä aloilla. Hallitus perustaa johtavia teknologisia laitoksia (Topinstituten). Portugalissa pyritään suurempaan tehokkuuteen edellä esitetyillä hallinnollisilla toimenpiteillä, mukaan lukien kaksi tärkeää, Euroopan unionin tukemaa, kannustavaa ohjelmaa PEDIP II ja PRAXIS XXI. Tiedepolitiikassa painopiste on tutkimusryhmien kannustamisessa hyviin tuloksiin sekä tutkijoiden koulutuksessa ja työllisyyden 10 A-efb hoidossa fyysisen infrastruktuurin tukemisen sijaan. Teollisuuteen liittyvässä innovaatiopolitiikassa sitoudutaan voimakkaasti tukemaan sijoituksia, joiden seuraukset eivät ole selvästi mitattavissa. Espanjassa kansallisella ohjelmalla tiede-teknologia-teollisuus -yhdistelmien edistämiseksi ja rakentamiseksi (PACT1) käsitellään nykyisin käytössä olevia välineitä ja niiden parantamista sekä kehitetään uusia mekanismeja. Ruotsissa aloitti vuonna 1995 toimintansa 28 osaamiskeskusta kahdeksassa yliopistossa kansallisen teollisen ja teknologisen kehittämiskeskuksen (NUTEK) tukemana. Niiden tavoitteena on kehittää sellaista keskitettyä tutkimusympäristöä, johon teollisuutta edustavat kumppanit ottaisivat osaa tehokkaasti; aluekehitykseen liittyvät TTK-alan väliaikaiset yhteenliittymät on tilapäinen viisivuotinen ohjelma, jonka piirissä on perustettu 22 väliaikaista yhteenliittymää. Yhdistyneen kuningaskunnan Foresight-ohjelman suurin merkitys katsotaan olevan sen vaikutuksissa tieteellisen ja teknologisen toiminnan ensisijaisten toiminta-alueiden määrittämiseen tutkimusneuvostoissa ja ministeriöiden osastoissa: maaliskuun 1995 jälkeen on kohdennettu 13 uutta LINK-ohjelmaa lupaaville avainaloille, ja liikealalle tärkeä tutkimus tullaan ottamaan huomioon yliopistojen rahoituksessa. C. 6 Pk-yritykset, innovaatioita tukevat infrastruktuurit ja alueellinen ulottuvuus Hallitustason uudelleen järjestäytymistä on seurannut myös laitosten järjestäytyminen uudelleen. Teknologian siirtoa ja tärkeimpien tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä tukevat yhteyslaitokset ovat usein järjestäytyneet julkisen alan ulkopuolella toimiviksi yksityisiksi, voittoa tavoittelemattomiksi yhteisöiksi. Seuraavassa kuvaillaan muutaman esimerkin avulla alueellisen ulottuvuuden merkitystä silloin, kun pyritään tehostamaan yhteyslaitosten verkostoa ja yhdistämään sitä paremmin kansallisiin aloitteisiin. innovatiivisen Itävallassa WIFI (Itävallan talouselämän kehittämislaitos) on kehittänyt laaja-alaisen yritysjohdon konsultointipalvelun ja talousasioista vastaava ministeriö aikoo käynnistää yritysten välisen vierailuohjelman; Itävallan teollisuuden edistämisrahasto on käynnistänyt "Contact Projects" - hankkeiden kanssa johon kuuluu markkinakelpoisille tuotteille myönnettävät palkkiot ja tuetut lainat. ; Eurooppalainen rahasto taloudellista elpymistä koskevia ohjelmia varten (ERP, European Recc ery Programme Fund) on siirtänyt toimintansa painopistealueen innovaation, alueellisen kehittämisen, infrastruktuurin ja kansainvälistymisen tukemiseen. Innovaatiotoimisto on edellä mainittujen toimintamuotojensa lisäksi Itävallan teknologiakeskusten yhdistyksen pääsihteeristö. Belgiassa esim. Flanderin hallitus tukee yhteistyöryhmittymien perustamista pääasiassa T&K - toimintaan ja teknologisten palvelujen tarjontaan liittyvien yritysten kesken. liittyvän ohjelman, sijoitustoiminnan tukemisesta teknologian siirtoon toimintaohjelmalla 1996 ja 1997 pyritään lujittamaan Tanskassa yrittäjille suunnatulla yritysmyönteistä kulttuuria, vähentämään hallinnollisia rajoituksia, parantamaan mahdollisuuksia päästä osalliseksi innovaatioiden rahoituksesta, lisäämään ja järkeistämään alueellisia neuvonta- ja tukipalveluja sekä erityisponnisteluin tukemaan korkeaa teknologiaa käyttäviä ja innovatiivisia yrittäjiä. Suomessa on perustettu osaamiskeskuksia yliopistojen ja tutkimuslaitosten parhaiden yksiköiden yhteyteen yhdeksi T&K -toiminnan ja aluepolitiikan väliseksi siteeksi. Ranskassa innovaatiosuunnitelmassa ANVARiWe suunniteltu uusi strategia merkitsee pysymistä paremmin nopeasti kasvavien yritysten kehityksen mukana, tuo käyttöön hankkeiden vaikutuksia kasvuun ja työllisyyteen koskevat arviointiperusteet, vahvistaa alueellisten edustustojen merkitystä ja tarjoaa pk-yrityksille uusia rahoitustapoja, kuten jo on mainittu. Lisäsuunnitelmia uusien yritysten perustamista ja elinkykyisenä säilyttämistä varten myönnettävien tukien uudelleen järjestämiseksi odotetaan syksyn kuluessa. Kansalliseen tiede-, teknologia- ja teollisuuspolitiikkaan liittyvien toimien alueellista ulottuvuutta lisää opetus- ja tutkimusministeriön ORATE-aloite (Observation Régionale de l'Appui Technologique aux Entreprises). Aloitteessa pk-yritysten innovatiiviset ja kasvavat osat toimenpidekokonaisuuden yhdistetään varmistamiseksi. O/MTE-aloitteessa painotetaan myös tarvetta ja teknologian levittämisen taloudellisia vaikutuksia keskipitkällä aikavälillä. yhtenäisen inhimillisten voimavarojen viranomaisten alueellisten tehtäviin Saksassa talousministeriön (BMWi) nykyiset ohjelmat yhdistetään yhdeksi liittovaltion tason ohjelmaksi ja samalla niiden varat lisääntyvät huomattavasti; uusiin osavaltioihin liittyvistä opetus- ja 11 ^ tutkimusministeriön (BMBF) alaisista ohjelmista tuetaan yrityksiä työvoimakustannusten osalta palkattaessa yrityksiin lisää tutkijoita tai insinöörejä, tuetaan ulkoisten T&K -sopimusten käyttöä pienissä yrityksissä, tuetaan avainteknologioihin liittyvää toimintaa ja uusien yritysten perustamista. lisäksi perustetaan hajautetusti toimialoittain teknologian Kreikassa STRIDE-Hellas -ohjelman kehitysyhtiöitä, teknologiapuistoja sekä yhteystoimistoja. On käynnistetty ohjelmat hankkeiden esittelyä (PEPER) ja teknologian välittämistä varten. Irlannissa on perustettu olemassa olevien ohjelmien lisäksi 37 kreivikunnan yritysvirastoa tukemaan uusien yritysten perustamista ja auttamaan jo toimivia mikroyrityksiä kehittymään; on ehdotettu tukea annettavaksi yrityksille yritysverkoston muodostamista varten. tiede- ja Italiassa teknologisen infrastruktuurin järkeistäminen pk-yrityksiä varten on yksi kolmivuotisen tutkimus-ja innovaatiosuunnitelman (1994-96) tavoitteista. On tehty paikallisia aloitteita (hautomot, tutkimuslaboratoriot, tietoyhteiskuntaa käsittelevät tutkimukset jne. ), joissa ovat mukana paikallinen teollisuus, kauppakamarit, yliopistot ja paikalliset viranomaiset. Alankomaissa sovelletaan pk- yrityksiin vero- ja luottokannustimina toimivia innovaatioon liittyviä toimenpiteitä, kuten edellä on esitetty. Uusista hankkeista voidaan mainita "Enterprises Houses", jolla pyritään parantamaan teknologioihin teknologian siirtoon keskittyvien välittäjäorganisaatioiden yhteistyötä. Yleisiin liittyvillä kansallisilla välineillä on myös pk-yrityksille sopivat muodot. Portugalissa edellä mainittu IAPMEI on tiiviimmin mukana neuvojen ja palvelujen tuottamisessa pk- yrityksille; tiedepuisto Taguspark on käynnistänyt niin kutsuttuja ankkurihankkeita, joissa on mukana suuria T&K -toimintaa harjoittavia laitoksia, yrityksiä ja pankkeja; Lissabonin alueen tiede- ja teknologiapuistojen selvitetään. Yksi Espanjan teollisuusministeriön kolmesta teknologiapolitiikan välineestä on Teollisten pk-yritysten instituutti (IMIP). sekä yrityshautomoiden mahdollisuuksia Ruotsissa edellä mainitut 22 uutta alueellista kehitystä varten muodostettua väliaikaista yhteenliittymää auttavat pk-yrityksiä tukea saavilla alueilla tekemään yhteistyötä ja suhtautumaan laitoksiin, yliopistoihin ja suurempiin yrityksiin pätevyyttä tarjoavana voimavarana. Muita uusia välineitä ovat esimerkiksi teknologian siirtoa pk-yrityksille teollisuuden tutkimuslaitoksista käsittelevä koeohjelma, jolla pyritään kehittämään pitkäikäisempiä verkostoja, valtion omistama 40 toimiston asiantuntijaverkosto ALMI Företagspartner ABt sekä pk-yritysten ja julkisten teknologian toimittajien välisen tukeminen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa valtioneuvoston kansliassa ennakoidaan Teaching Company Scheme -ohjelmien lukumäärän kasvavan ja samoin ennakoidaan kasvua vuoden 1996 alussa käynnistyneelle vastaavalle aloitteelle College- Business Partnership, ja yritysten arvellaan ottavan nopeasti vastaan Business Link-ohjelman lisäksi käynnistetyn Design Councellors -ohjelman uudet palvelut. teknologisten palveluiden kaupan 12 AA O Jäsenvaltioissa hiljattain ilmestyneet "valkoiset kirjat" ja maiden esittämät strategiset suunnitelmat ITÄVALTA "Technologiepolitisches Konzept der Bundesregierung (draft)", WIFO, Seibersdorf & Joanneum Research, May 1996. "Informationsoffensive, Bundeskanzler Vranitzky stellte in Alpbach die Weichen fur den Informations-Highway", in Innovativ. 3/1994 Oktober. "BMoWV - Informationsgesellschaft - Telekom Initiative Osterreich, Grtlssworte von Bundesminister Mag. Viktor Klima", from webmaster@iis. joanneum. ac. at, (04/07/95). TANSKA "Research in perspective, White paper on a national research strategy", Ministry of Research and Information Technology 1995. "From vision to action, Info-society 2000", Ministry of Research and Information Technology, 1995. "Erhvervsredegorelse 1995", Ministry of Industry and Business, 1995. "Open dialogue on Danish research for the future, Research policy 1996 report to the Danish Parliament", Ministry of Research and Information Technology, June 1996 SUOMI "Tiedon ja osaamisen Suomi: kehittämisstrategia", Valtion tiede-ja teknologianeuvosto, 1993. "Suomi tietoyhteiskunnaksi", Kauppa-ja teollisuusministeriö, 1995. "Kansallinen innovaatiojärjestelmä ja työllisyys", Valtion tiede-ja teknologianeuvosto, marraskuu 1995. "Teollisuuspoliittinen visio", Kauppa-ja teollisuusministeriö, toukokuu 1996. RANSKA "Les 100 technologies clés pour l'industrie française à l'horizon 2000", Direction générale des stratégies industrielles, 1995. L'innovation dans les PME, Rapport Chabbal, 1995 KREIKKA 2nd Operational Programme for Research and Technology (EPETII). Operational programme for the Industry (1994-1989) SAKSA "Bundesbericht Forschung 1996", BMBF, 1996. "Forschungsleistungsplan 1994 des Bundesministeriums fur Wirtschaft", BMWi, 1994. IRLANTI "Making knowledge work for us, A strategic view of science, technology and innovation in Ireland", STIAC, 1995. "Shaping our future: A strategy for enterprise in Ireland in the 21st century", Forfas, May 1996. 13 /w ITALIA "Ricerca e innovazione per lo sviluppo, Piano triennela della ricerca 1994-1996", MURST, 1994 ALANKOMAAT "Kennis in beweging, Over kennis en kunde in de Nederlandse économie", EZ, OC&W and LNV, 1995. "SWAP 2000", EZ, and OC&W, 1996 PORTUGALI "Program do XII Govemo Constitucional", 1995. ESPANJA "III Pian Nacional de I+D 1996-1999", CICYT. "Libro Blanco de la industria: Una politica industria para Espana". "Estrategia Tecnologia Energética de la Largo Alcance (ESTELA)", Ministry of Industry and Energy, 1995. RUOTSI "Näringsdepartementet", Regeringens proposition 1994/95:100 Bilaga 13, 1994. "Atgärder för att bredda och utveckla användingen av informationsteknik", Regeringens proposition 1995/96:125,1996. "Samverkan mellan högskolan och häringslivet", Ministry of Industry, 1996. "Forskning och pengar", Ministry of Education, 1996. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA "Competitiveness: Forging ahead, White paper", DTI, 1995. "Trade and Industry 1996, The Government's Expenditure Plans 1996-97 to 1998-99", Presented to Parliament by the President of the Board of Trade and Industry. , 1996. "Developing a Winning Partnership", A report of a joint City/Industry working group established by the Innovation unit of DTI. "Foresight, First progress report", OST, 1996. "Competitiveness, Creating the enterprise centre of Europe", HMSO, June 1996. "Forward look of government-funded science, engineering and technology 1996", HMSO. 14 /i/ll LIITE 2. 3 Tilastot ja taulukot /yii Taulukko 1. Euroopan unionin asema maailmassa tutkimuksen osalta: johtokolmikon T&K -toiminnan mittarit T&K -toiminnan menot yhteensä (milj. ecua) 1994 T&K -toiminnan menot yhteensä % BKT 1995 T&K -toiminnan menot yhteensä asukasta kohden (ecua) 1994 Valtion osuus (%) T&K -toiminnan kokonaismenoista 1993 Teollisuuden osuus (%) T&K -toiminnan kokonaismenoista 1993 Tutkijoiden lukumäärä 1993 Tutkijoiden lukumäärä 1000 työssäkäyvää henkilöä kohti 1993 Tutkijoiden lukumäärä yrityksissä 1993 Tutkijoiden lukumäärä yrityksissä 1000 työssäkäyvää henkilöä kohti 1993 Lähde: Euroopan komissio, pääosasto XII, OECD:n tietojen pohjalta EU15 121 882 1. 91 329 39. 6 53. 5 774 071 4. 7 376 000 2 USA 142 047 2. 45 545 39. 2 58. 7 962 700 7. 4 765 000 6 JAPANI 104 069 2. 95 833 19. 7 73. 4 526 501 8. 0 367 000 6 Taulukko 2 Yritysten T&K -toiminnan kustannusten viimeaikainen kehitys (miljardia ecua, keskim. vuotuinen kasvu verrattuna vuoden 1987 USD-kurssiin) USA JAP Pourcentages 11991-1993 D1981-1991 12 16 Lähde: MERIT, tiedot: OECD, EUROSTAT, Kansainvälinen valuuttarahasto, UNIDOja UNESCO S/ïh Taulukko 3 Johtokolmikon sijoittuminen patenttien mukaan eri teknologian aloilla 1993 EUROOPPA Elektroniikka / sähkötekniikka Instrumentit / optiikka Kemia / lääkeala Teollisuusprosessit Koneenrakennus / liikenne Kulutushyödykkeet Kaikki alat Eurooppalaisten patenttien jakautuminen maailmassa (%) USA EU Japani USA:n patenttien jakautuminen maailmassa (%) USA Japani EU 34. 2 37. 8 40. 3 50. 1 58. 5 64. 0 46. 4 30. 0 32. 4 33. 7 25. 6 19. 2 16. 9 27. 3 31. 8 23. 4 20. 0 16. 6 15. 5 8. 0 20. 9 11. 5 14. 9 28. 2 22. 3 23. 6 19. 1 16. 6 46. 7 50. 8 51. 0 50. 5 45. 4 50. 1 48. 7 35. 4 28. 0 19. 7 19. 3 22. 5 12. 5 25. 0 Lähde: USPTO. Tiedot: OSTja CHI-Research treatments, 1995. UNESCO World Science Report. Taulukko 4 T&K -toiminnan menot (prosentteina BKT:sta) ja niiden kehittyminen useissa maissa T&K-menot % na BKT :sta T&K-tolminnan menojen todellinen kasvu 1993 1989-1993 Taiwan Eteia-Korea JAP ES FR DE USA Kanada UK IT Keskimäärin %:a vuodessa 1 15 1 20 10 0,5 1,5 2,5 Lähde: The World competitiveness report, World economic forum, IMD •IS) Taulukko 5 T&K -toiminnan bruttomenot prosentteina BKTrsta jäsenvaltioittain 3 -r 2 , 5- 1. 5 + 1 + 0,5 + D F GB DK NL B IRL E P GR Viitevuodet: 1991 (B), 1992 (D, F, IRL, P), 1993 (GB, DK, NL, I, E, GR) Lähde: Eurostat, tutkimus ja kehitys, vuositilastot 1995 Taulukko 6 INNOVAATIOMENOJEN ERITTELY ERÄISSÄ JÄSENVALTIOISSA VUONNA 1992* Koetuotanto ym. Markkina tutkimukset Muut Tuotesuunnittelu T&K Patentit * Vuonna 1992 kahdessatoista jäsenvaltiossa Kreikkaa, Portugalia, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Ranskaa lukuun ottamatta Lähde: CIS. Alustavat tulokset Aîné, Taulukko 7 INNOVAATIOMENOJEN ERITTELY YRITYKSEN KOON MUKAAN ERÄISSÄ JÄSENVALTIOISSA VUONNA 1992* • Markkinatutkimukset •Koetuotantoym. O Muut • Tuotesuunnittelu O Patentit • T &K Suuri Keskisuuri Koko Pieni * Vuonna 1992 kahdessatoista jäsenvaltiossa Kreikkaa, Portugalia, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Ranskaa lukuun ottamatta. Jakson osalta on ilmoitettu ainoastaan suuryrityksiä koskevat tiedot. Lähde: CIS Alustavat tiedot Taulukko 8 TUOTEINNOVAATION KILPAILUKYVYN SÄILYTTÄMISEKSI KÄYTETYT MENETELMÄT ERÄISSÄ JÄSENVALTIOISSA* 60 T Etumatka kilpailijoihin Monimutkainen tuote Salassapito Patentit Hankkeen rekisteröinti I Suuri O Keskisuuri • Pieni Lähde: CIS Alustavat tulokset * Vuonna 1992 kahdessa toista jäsenvaltiossa Espanjaa, Ranskaa, Italiaa, Kreikkaa, Portugalia ja yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta. ^r Taulukko 9 INNOVAATIOTA ESTÄVÄT TEKIJÄT 60 T 50 1 40 1 30 1 20 l 10 i Taloudelliset Yrityksestä tekijät riippuvat tekijät Teollis- oikeudet Jäljentämine Asiakkaiden Ajoitus n liian helppoa reaktiot Teknisten mahd. puuttuminen I Ei-innovatiiviset yritykset • Innovatiiviset yritykset * Ajanjaksona 1990 - 1992 tuote- tai prosessi-innovaatiota toteuttaneet yritykset * Lähde: EUROSTAT (CIS) Alustavat tiedot Taulukko 10 INNOVAATION TAVOITTEIDEN TÄRKEYS 80 + 70 + 60 4- •2, 50 4- £ 40 + 30 + 20 4- 10 4- Markkina- Alemmat Tuottei- osuuden kasvatt Uusien tuotanto- den laatu valikoima markkin. luominen n laajent. Tuote- kust. Tuote- Työolojen Poistett. joustav. parani parant. tuotteiden haittojen korvaam. korjaam. Ymp. Tavoitteet * Näitä tekijöitä erittäin tärkeinä tai välttämättöminä pitävät yritykset prosentteina (viiteajanjakso 1990 -1992) Lähde: CIS (Alustavat tiedot) S11% Taulukko 11 Merkitsevä korrelaatiokerroin keskimääräisen työllisyyden kasvun sekä tuote- tai prosessi-innovaation välillä eräissä Euroopan unionin maissa (1970-1992) Tuoteinnovaatio Prosessi-innovaatio 70-90 80-90 89-92 91-92 70-90 80^90 89^92 91-92 + + + + + + + + + + + + + - + + + + + + + Ö" - 0- Ö + + (T Ö + Ö - Ô Ô" + + + + + + + + + + + + + + - Ô + + + + + + Ö - - 0 Ö + + Ö Ö + Ö - Ö Ö + Belgia Tanska Ranska Saksa Italia Alankomaat Norja Espanja Yhdistynyt kuningaskunta Lähde: EIMS, Innovation and employment in Europe. Tutkimuksessa on käytetty CIS:n tietoja, Lichtenstein, 1995 Taulukko 12 Työllisyyden kehittyminen mikroyrityksissä sekä pienissä, keskisuurissa ja suurissa yrityksissä Euroopan unionissa (EUR-15) 1988-1995; 1988=100 110 T Mikroyritykset Pienet yritykset 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Lähde: EIM Small Business Research and Consultancy, Vol. A, n° 11/12 novembre 1994. 1*1 Taulukko 13 Yritysten rekisteröintiä kuvaava indeksi maittain 1988-1993 Saksa 1 Saksa 2 Belgia Tanska Espanja Ranska Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Itävalta Suomi Norja Ruotsi 1988 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 1989 103 100 117 100 101 84 99 95 130 109 112 109 115 108 99 1990 114 100 95 117 99 99 70 98 94 137 112 125 109 83 95 76 117 1991 120 110 93 143 107 91 62 114 140 121 119 91 79 88 101 1992 122 102 97 131 118 90 69 103 149 135 146 75 91 92 52 84 1993 125 101 90 76 97 159 141 67 102 96 94 vaihtelu - % +25 +1 -3 +31 +18 -10 -24 -2 -3 +59 +35 +41 -33 +2 -4 -48 -6 mediaaniarvo 100 103 99 107 99. 5 99 •1 Saksa 1 viittaa entiseen Länsi-Saksaan ja Saksa 2 yhdistyneeseen Saksaan. Lähde: Saksa Itävalta Belgia Tanska Espanja Suomi Ranska Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Norja Alankomaat Portugali Yhd. kuningaskunta Ruotsi IfM, Bonn Regional Databank of the IFG, Vienna National Institute for Statistics Danish Statistical Bureau Industrial record and estimation office IKEI Statistics Finland, Business register INSEE, fichier SIRENE, 1994 in ANCE National Statistical Services Greece Census of Industrial Production 1987-1990 Banque de données Movimprese Trade register Central Bureau of Statistics Van der Hoeven, WHMand WHJ Verhoeven, Creatie en teloorgang van arbeidsplaatsen, EI M Small Business Research and Consultancy, 1994. INE-Monetary and Financial Statistics Business Start-up estimates, National Westminster Bank Statistics Sweden silo Taulukko 14 Innovaation vaikutus työllisyyteen. Italia Työllisyyden kasvu Innovatiiviset yritykset Ei-innovatiiviset yritykset Koko 20-199 200-499 500+ Työllisyyden kasvu 1992 1. 07 Tuottavuu den kasvu 1. 12 Viennin osuus 1992 73. 0 Työllisyyden kasvu 1992 1. 03 Tuottavuu den kasvu 1. 03 Viennin osuus 1992 59. 0 1. 01 0. 98 1. 14 1. 10 81. 3 98. 3 0. 98 0. 94 0. 95 0. 86 64. 5 68. 1 Lähde: EIMS, The impact of Innovation on Employment in Italy. Tutkimuksessa on käytetty CIS: n tietoja 1995. Taulukko 15 Aineettomat tekijät ja kilpailukyky innovaatio Patentit Laatu Myynnin edistäminen Valmistusmenetelmä Myynti ponnistelut -2 0 Markkinaosuuden lähtötaso Q Hidas OKeskinopea • Nopea -A 10 Lähde: PIMS 1994 PIMS-study (Profile Impact of Market Strategy). Tutkimukset suorittajat PIMS associates Ltd (USA) ja Irish Management Institute. Tutkimus käsittelee suuriin yhtiöihin kuuluvia liiketaloudellisia yksiköitä Pohjois-Amerikassa (lähinnä USA. ssa) ja Euroopassa (joista 50 % Yhdistyneessä kuningaskunnassa). 111 Taulukko 16 PÄÄOMASIJOITUSTEN KOKONAISMÄÄRÄN JAKAUTUMINEN PROSENTTEINA VUONNA 1995 EUROOPASSA* Laajennus 52. 8% Korvaus 6 8% Yritysostot 21,5% Siemenvaihe 2,5% Käynnistys 16. 4% * Kaikki Euroopan unionin 15 jäsenvaltiota, Luxemburgia lukuun ottamatta, sekä Norja, Sveitsi ja Islanti Lähde: EVCA, Ernst & Young Taulukko 17 PÄÄOMASIJOITUSTEN JAKAUTUMINEN VUONNA 1995 SIJOITETUN SUMMAN MUKAAN • Yritysostot I Korvauspääoma Q Laajennus I Siemenvaihe ja käynnistys DE NL Lähde: EVCA - Ernst & Young 10 m Taulukko 18 Pääomasijoitukset Euroopassa ja USA:ssa (1995) # 4. 955 939 # LÎ00 445 EU(2) 100 000 ecua 5. 546. 000 320. 000 2. 300. 000 2. 900. 000 902. 000 422. 000 4. 222. 000 280 % +2 5. 7 42 52 16 8 76 1995 Sijoitukset yhteensä Sijoitukset vaiheittain Siemenvaihe ja käynnistys Kehitys Yritysostot Sijoitukset aloittain Tietotekniikka Biotieteet Ei-tekniset alat Keskim. aloitus- sijoituksen koko 100 000 ecua 5. 748. 000 USA(l) % +50 1. 475. 000 3. 307. 000 932. 000 2. 641. 000 1. 398. 000 1. 709. 000 932 26 58 16 46 24 30 (1) VentureOne (Yhdysvaltalainen yhtiö) (2) EVCA * 50 % lisäys sijoituksissa (1994-1995) 1100 sijoitusta Yhdysvalloissa vuonna 1995 Taulukko 19 Verot ja sosiaalimaksut (1993) Maa Saksa __ Verot ja sosiaalimaksut %:na bkt:sta 41,4 _ Belgia _ __ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ Espanja Suomi R a n s ka Irlanti __ Luxemburg Norja Alankomaat _ __ Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi 44,5 _ +» 35,9 45,9 43,2 35,8 _ 43,2 47. 5 47. 6 335o' 32,2 50,6 1991 ** 1992 Lähde: Eurostat, Taxes and social contributions 1982-1993 11 /ns