title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de règlement du Conseil relatif à la conclusion d'un accord concernant les relations en matière de pêche entre la Communauté européenne et la république d'Estonie (COM(96)0355 - C4-0479/96 - 96/0187(CNS)) (Procédure de consultation)

eurovoc_concepts:
Estonia
conservation of fish stocks
conservation of resources
fishery management
fishing net

formats: html print


title: Legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Rates über den Abschluß des Abkommens über die Fischereibeziehungen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Litauen (KOM(96)0356 - C4- 0480/96 - 96/0201(CNS)) (Verfahren der Konsultation)

eurovoc_concepts:
Lithuania
conservation of fish stocks
conservation of resources
fishery management
fishing net


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2196/96 της Επιτροπής της 15ης Νοεμβρίου 1996 για τον καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τομέα των οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
food aid
fruit
third country
vegetable

formats: html pdfa1b print


title: Entschließung zur Einbeziehung der EGKS-Tätigkeiten in den Haushaltsplan der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
Community budget
ECSC Treaty


title: Risoluzione sul programma della Commissione per il miglioramento della gestione finanziaria (Sound and Efficient Financial Management 2000/SEM 2000)

eurovoc_concepts:
European Commission
administration of the Institutions
budgetary assessment
budgetary control
financial management
fraud against the EU
implementation of the budget
management accounting


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation introducing specific measures for live plants and floricultural products (COM(96) 0261 - C4-0390/96 - 96/0155(CNS)) (Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
floriculture
living plant
sales promotion


eurovoc_concepts:
EU law
action programme
legal profession
single market
vocational training

formats: html pdf pdfa1b print

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 15. 11. 1996 KOM(96) 580 endelig udg. 96/0277 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING om et program for forbedring af praktiserende juristers indsigt i fællesskabsretten (Robert SCHUMAN-aktionen) (forelagt af Kommissionen) *r 1 » i ,i • ;:"':1 i -'it- • 8 ï \# ' I- >V t Swj1 f * :*4 - 'i -M ' , M i' A -f. Vorslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et program til forbedring af praktiserende juristers indsigt i fællesskabsretten Robert SCHUMAN-aktionen BEGRUNDELSE 1. 2. 3. 4. Det Europæiske Fællesskab hviler på faste retsregler og kan ikke virkeliggøre de mål, det har sat sig, uden have sikkerhed for, at de fælles regler, dets medlemmer har vedtaget, anvendes effektivt og korrekt. EU kan ikke være ligeglad med, hvordan de regler, det vedtager, anvendes i praksis. Etableringen af det indre marked var forbundet med et meget omfattende lovgivningsarbejde, hvor det var nødvendigt at udforme fælles regler i et omfang, der aldrig før er set i historien, bl. a. for at få fjernet alle de største hindringer for den frie bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser og kapital mellem medlemsstaterne. Efter denne lovgivningsindsats drejer det sig for EU nu om at sikre en effektiv og ensartet anvendelse i medlemsstaterne af de fælles regler, der er nødvendige for at det indre marked kan fungere. Det indre marked er det største projekt, EU-retten har fuldbragt, og en effektiv og korrekt anvendelse af de regler, der ligger til grund for det indre marked, er en afgørende forudsætning for, at det kan fungere. Hvis EU-reglerne ikke følges, eller hvis de anvendes forkert, vil det underminere det indre marked og resultere i et tilbageskridt for EU. Som det allerede i oktober 1992 blev fremhævet i Sutherland-rapporten, der blev udarbejdet til Kommissionen ("Det indre marked efter 1992 - de nye udfordringer"), vil spørgsmålet om, hvorvidt det indre marked kommer til at fungere efter hensigten, i vid udstrækning afhænge af, om de regler, der ligger til grund for det, kendes, forstås og anvendes lige så godt som de nationale. Især inden for det indre marked findes der mange regler med direkte virkninger, som enhver borger kan påberåbe sig ved enhver national domstol. Alle borgere, forbrugere og virksomheder må kunne sætte deres lid til, at EU-reglerne anvendes ensartet og korrekt, og kunne udnytte de rettigheder og garantier, de giver dem i alle EU-lande. Det er afgørende for deres retssikkerhed, for det indre markeds troværdighed og i bredere forstand for tilliden til hele den europæiske integrationsproces, at enhver borger i EU kan gå til de nationale domstole, uanset hvilke procedurer der gælder herfor, og være sikker på at nyde EU-rettens beskyttelse. d- 5. 6. 7. 8. Men hvilken mulighed, borgerne, forbrugerne og virksomhederne reelt har for at gøre deres rettigheder i henhold til EU-retten gældende, afhænger af, hvor gode de praktiserende jurister i medlemsstaterne (primært advokater og dommere) er til at drage konsekvenserne af EU-rettens regler i deres nationale retssystem. Det vil være aldeles formålsløst at tilskynde borgerne i EU til at gøre alle de rettigheder, EU-retten giver dem, gældende (hvilket f. eks. er formålet med det initiativ med titlen "Borger i EU", som Kommissionen for nylig iværksatte), hvis de jurister, der har til opgave at anvende og håndhæve disse rettigheder i medlemsstaterne, ikke har noget større kendskab til deres eksistens og indhold. Dette spørgsmål blev også taget op af Kommissionen i dens meddelelse om "Optimering af det indre marked - et strategisk program" fra 1993, hvor den bl. a. fremhævede den vigtige rolle, advokater og dommere spiller for en effektiv anvendelse af EU-retten. De nationale dommere, som også har til opgave at til opgave at gøre de håndhæve EU-retten, og advokaterne, som har konsekvenser, der kan drages af EU-retten, gældende over for disse dommere, varetager hver især en vigtig funktion af stor betydning for EU, som bør både anerkendes og udnyttes bedre. Europa-Parlamentet har gentagne gange, bl. a. under drøftelserne angående kontrollen med EU-rettens gennemførelse, understreget, at en øget EU-bevidsthed blandt praktiserende jurister er en afgørende og nødvendig forudsætning for en bedre anvendelse af EU-reglerne i medlemsstaterne. Flere parlamentsmedlemmer havde allerede i december 1994 rettet forespørgsler herom til kommissær Monti under de høringer, der gik forud for indsættelsen af den nuværende Kommission. Et af de særegne træk ved EU's retssystem ligger i den dialog, der foregår mellem de nationale domstole og EF-Domstolen. Kvaliteten af denne dialog afhænger til dels af EU-bevidstheden hos de nationale dommere, der i første instans tager stilling til, om en regel eller en adfærd stemmer overens med EU- retten. I den forbindelse må de ret få præjudicielle spørgsmål og den dårlige formulering af dem, som EF-Domstolen ofte har peget på, også opfattes som udtryk for, at de nationale dommere og advokater ikke er tilstrækkeligt godt hjemme i EU-retten. At disse praktiserende jurister har en vis indsigt i EU-retten, er imidlertid af særlig stor vigtighed i dag, hvor der aftegner sig en ny udvikling i EF-Domstolens retspraksis, gående ud på at betone den rolle, de nationale dommer spiller i anvendelsen af EU-retten og lægge mindre vægt på grundlaget for EU-rettens forrang end på de konsekvenser, de nationale domstole bør drage heraf i deres daglige arbejde for at værne om de rettigheder, EU's retssystem giver de enkelte borgere1. i Se bl. a. dommene i sag C-312/93, Peterbroeck, sag C-430/93, Van Schijndel samt sag C-46/93 og C-48/93, Brasserie du pêcheur. 9. 10. 11. I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er det ganske vist ikke EU's opgave at tiltage sig medlemsstaternes ansvar for indholdet og tilrettelæggelsen af juristernes uddannelse. Ansvaret herfor påhviler alene medlemsstaterne, således som det udtrykkeligt fremgår af artikel 127 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Derimod er det op til EU, og specielt til Kommissionen i dennes egenskab af traktaternes vogter, at tage ethvert initiativ for at løse de problemer, der kan opstå med anvendelsen af EU-retten. Specielt er det Kommissionens opgave via indførelse af en hensigtsmæssig støtteordning at søge at skabe større bevidsthed om EU-retten hos de fagfolk, der skal anvende denne ret, og hjælpe medlems staterne med at afhjælpe de mangler i juristers uddannelse og viden, der kan få betydning for den korrekte anvendelse af reglerne om det indre marked. For selv om der i medlemsstaterne findes mange dygtige eksperter i EU-ret, er det helt klart, at ikke alle jurister endnu har fået den refleks, at de som en helt naturlig ting i deres daglige behandling af sager undersøger, om EU-retlige aspekter spiller ind2. Iværksættelse af et program, der tager sigte på at øge dommeres og advokaters indsigt i EU-retten, forekommer at være et nyttigt og effektivt middel til at fremme en bedre anvendelse af de EU-regler, der drejer sig om det indre marked, uden at der er tale om fastsættelse af nogen form for bindende normer. Det er hensigten, at dette program skal være et supplement til de midler, der traditionelt har været brugt, og øge disses effektivitet. For når det drejer sig om tilsidesættelser af EU-retten, som optræder særlig hyppigt i relation til lovgivningen om det indre marked3, har Kommissionen ingen mulighed for på egen hånd at skride ind som "EU-anklagemyndighed" over for alle overtrædelser. Det vil være naturligt, at de nationale dommere, hvis mulighed for at gribe effektivt ind for at håndhæve EU-retten erkendes af EF-Domstolen, bistår den hermed. Dommerne og advokaterne er det sidste led i retshåndhævelseskæden, og de har hver især en handlemulighed, som det er vigtigt at betone og fremme. Den betydning, de nationale domstole har for en korrekt anvendelse af EU-retten, er allerede blevet fremhævet i flere EU-tekster, bl. a. Kommissionens meddelelse om samarbejdet mellem Kommissionen og de nationale domstole om anvendelsen af EF-traktatens artikel 85 og S64 og i resolution om en ensartet og effektiv gennem førelse af fællesskabsretten og om sanktioner i tilfælde af overtrædelse af dens bestemmelser vedrørende det indre marked\ der hver på deres måde peger på de Der henvises bl. a. til resultaterne af en EOS/Gallup-undersøgelse med titlen "Advokaten og EU-retten" fra februar 1995, som Kommissionen havde bestilt, samt et kommissionsarbejdsdokument om "Uddannelse af dommere i EU-ret", SEC(95) 258 af 15. 2. 1995. Over 40% - 512 af i alt 1 252 sager - af de klager over overtrædelser af EU- retten, som Kommissionen modtog i 1995, drejede sig om det indre marked (Trettende beretning om kontrol med gennemførelsen af EU-retten). Meddelelse 93/C-39/05 af 13. februar 1993, EFT C af 13. 2. 1993. Resolution 95/C-188/01 af 29. juni 1995, EFT C 188 af 22. 7. 1995. 12. midler, de nationale domstole råder over for at sikre en effektiv håndhævelse af EU-retten. Robert SCHUMAN-aktionen er udformet i snævert samarbejde med praktiserende jurister og folk, der beskæftiger sig med uddannelse i og information om EU-ret. Den søger at imødekomme de forventninger, der er kommet til udtryk under løbende kontakter med de repræsentative faglige organisationer, ved en rundspørge gennemført i 1995 blandt et repræsentativt udsnit bestående af over 2 000 advokater (EOS/Gallup-undersøgelsen "Advokaterne og EU-retten ", februar 1995) og via drøftelser i ekspertgruppen "Uddannelse og information af praktise rende jurister i EU-retten", som Kommissionens GD XV har nedsat, og som består af dommere, advokater og universitetsfolk udpeget af hver medlemsstat. Drøftelserne i denne ekspertgruppe har kastet lys over, hvor stort det aktuelle behov er, og hvad der bør gøres, således at man kunne indkredse, hvordan Kommissionen bedst kunne sætte ind. Der er tale om et målrettet initiativ, som henvender sig til en bestemt gruppe og fokuserer på behovet for at få det indre marked til at fungere, og det er samtidig et supplement til andre initiativer iværksat af Kommissionen, såsom LEONARDO-programmet og Jean MONNET- aktionen eller GROTIUS-programmet, som iværksættes inden for rammerne af artikel K3 i unionstraktaten. ROBERT SCHUMAN-AKTIONENS RÆKKEVIDDE OG MÅLSÆTNING 1. 2. 3. Robert SCHUMAN-aktionen er udformet som en målrettet bevidstgørelsesaktion, der har til formål at gøre de ca. 100 000 dommere og 450 000 advokater i EU mere bevidste om den vigtige rolle, de spiller for anvendelsen af de EU-regler, der er nødvendige i det indre marked, og give dem konkrete muligheder for bedre at udfylde denne rolle. Robert SCHUMAN-aktionen skal støtte og stimulere initiativer, der iværksættes i medlemsstaterne. Der skal kunne ydes midlertidig økonomisk støtte til de institutioner, der varetager uddannelsen (grund- eller efter-/videreuddannelse) af eller formidler information til dommere og advokater, og som ønsker at sætte sådanne initiativer i gang. Der skal være tale om initiativer af længere varighed, og Kommissionen vil yde økonomisk støtte til dem i en begrænset indkørings periode på betingelse af, at støttemodtagerne forpligter sig til at videreføre initiativerne efter støtteperiodens udløb i et tidsrum, der mindst svarer til støtteperioden. Uden at blande sig i tilrettelæggelsen af jurauddannelsen, som henhører under medlemsstaterne, er Robert SCHUMAN-aktionen tænkt som et middel til at fremme øget indsigt i EU-retten og imødekomme behovet hos en ganske bestemt målgruppe. I den forstand er den et supplement til andre EU-initiativer såsom LEONARDO-programmet, der tager sigte på iværksættelse af en erhvervs- uddannelsespolitik for Fællesskabet, Jean MONNET-lærestolene, der bl. a. har til formål at fremme undervisningen i EU-ret på universiteterne, og - inden for rammerne af unionstraktatens afsnit VI - GROTIUS-programmet, der er rettet mod dommere mv. og tager sigte på at fremme samarbejdet mellem nationale domstole via øget kendskab til de nationale retssystemer og -kulturer. Robert SCHUMAN-aktionen skal udvikles i snævert samspil med disse programmer og søge at udnytte alle muligheder for fælles initiativer, eventuelt sammen med Kommissionens tjenestegrene. 4. Som fastlagt i Kommissionens arbejdsprogram for 1996 blev Robert SCHUMAN- aktionen iværksat som en forsøgsordning, under hvilken der er ydet støtte til et begrænset antal pilotprojekter i løbet af 1996. Den støtte, der er ydet, har allerede givet dommere, universitetslærere og advokater mulighed for at deltage i decentrale, praksisorienterede og ofte fællesfaglige (med deltagelse af både dommere og advokater) efteruddannelseskurser (længerevarende seminarer eller endageskurser). RETSGRUNDLAG 1. 2. Forslaget fremsættes med hjemmel i EF-traktatens artikel 100A. En effektiv og ensartet anvendelse af EU-rettens regler om tilnærmelse af de nationale lovgivninger er en forudsætning for, at det indre marked kan fungere efter hensigten. Robert SCHUMAN-aktionen skal således indgå i den globale indsats, der gøres for at få det indre marked til at fungere optimalt, og som spænder lige fra kontrol med en korrekt gennemførelse af EU-reglerne i national lovgivning til sanktioner for overtrædelser af disse regler. Aktionen er et supplement hertil og et konkret udtryk for, at en effektiv og ensartet anvendelse af EU-retten ikke alene drejer sig om at indlede overtrædelsesprocedurer - hvilket Kommissionen særlig hyppigt må gøre i relation til reglerne om det indre marked - og iværksætte sanktioner, men også forudsætter en øget EU-bevidsthed hos de praktiserende jurister i medlemsstaterne, der skal anvende disse regler i praksis. Uddannelse og information af de praktiserende jurister, som EU's retssystem og EF-Domstolens løbende retspraksis har tillagt en væsentlig rolle, er ikke noget mål i sig selv, men derimod midlet til at fremme en ensartet anvendelse af de regler, der er nødvendige i det indre marked. I den forstand adskiller Robert SCHUMAN-aktionen sig klart fra de mål, der ligger til grund for EU's erhvervsuddannelsespolitik, og den har et helt andet sigte end de i EF-traktatens artikel 127, stk. 2, nævnte mål. Programmets målsætning går ud på at få det indre marked til at fungere bedre - målet er ikke at forbedre de pågældendes mobilitet, jobmuligheder eller omskoling - og forbedring af uddannelsen i EU-ret er kun et blandt flere andre midler (bl. a. bedre information om EU-retten), der iværksættes for at nå dette mål. Denne målrettede fremgangsmåde stemmer overens med det koncept, der - såsom og (erhvervsuddannelse MATTHÆUS-programmet skatteembedsmænd) og KAROLUS-programmet (uddannelse af de embedsmænd, der har til opgave at gennemføre lovgivningen angående det indre marked) - som også bygger på artikel 100 A. for mange andre programmer af toldembedsmæod til grund ligger FORSLAGETS INDHOLD 1. Bestemmelserne i artikel 1 fastlægger rammerne om programmet og fastsætter dets varighed. Robert SCHUMAN-aktionen er udformet som en støtteordning til fremme af initiativer, der iværksættes med det formål at fremme en bedre indsigt i EU-retten hos de praktiserende jurister, der spiller en direkte og central rolle i anvendelsen af EU-retten. Programmet er således udelukkende møntet på dommerne og advokaterne, som står i centrum i denne proces. Der er naturligvis også mange andre jurister (notarer, fogeder, juridiske konsulenter, erhvervs- jurister, voldgiftsmænd og forligsmænd. ), der kan siges at deltage i anvendelsen af EU-retten, men der er risiko for, at hvis man udvidede Robert SCHUMAN-aktionen til også at omfatte disse kategorier, ville enhver kohærens gå tabt, og den ville miste effektivitet, især i betragtning af de begrænsede disponible ressourcer. En alt for bred dækning ville desuden rejse store definitionsvanskeligheder og problemer med at afgrænse, hvem der skal kunne falde ind under programmet, eftersom andre juristerhverv end dommer- og advokaterhvervene ikke er defineret og reguleret overalt. En udvidelse af Robert SCHUMAN-aktionen til også at omfatte andre kategorier kunne dog eventuelt komme på tale i forbindelse med den evaluering og det tilsyn med programmet, der skal finde sted i henhold til artikel 8. Artikel 2 definerer støtteprogrammets målsætning, som er at tilskynde til og i informationstiltag og fremme uddannelsestiltag, medlemsstaterne, som kan forbedre dommeres og advokaters i fællesskabsretten. Uddannelse (grund- og videre-/efteruddannelse) og i information om (adgang til information og dens indhold) i fællesskabsretten er faktisk to sider af samme sag. Det understreges, at Robert SCHUMAN-aktionen ikke griber ind i medlemsstaternes ansvar for fastlæggelse af indholdet i og tilrettelæggelsen af jurauddannelsen. ledsageforanstaltninger indsigt Artikel 3 præciserer, at Robert SCHUMAN-aktionen med henblik på virkeliggørelse af disse mål er opdelt i tre typer foranstaltninger, der hver for sig tager sigte på at yde støtte til uddannelses-, informations- eller ledsageprojekter. Artikel 4 fastsætter betingelserne for støtte under Robert SCHUMAN-aktionen. Støtte kan ydes til institutioner, som i henhold til medlemsstaternes offentlige ret har til opgave at varetage grund- eller efter-/videreuddannelse af dommere og advokater. Denne artikel indeholder en udtømmende opregning af, hvilke institutioner der er tale om. Der er tale om institutioner, der normalt arbejder på lokalt eller nationalt plan (domstole, advokatforeninger. ) eller på EU-plan (europæiske institutter). De disponible ressourcer skal således koncentreres om institutioner, hvis sigte og repræsentative karakter er hævet over enhver tvivl. Artikel 5 opstiller kriterierne for udvælgelse af de projekter, hvortil der ansøges om støtte. Disse kriterier, der er fastlagt efter brede høringer, imødekommer behovet for en klar målretning af initiativet, således at det kommer til at virke så effektivt soin muligt, samtidig med at de tilgodeser de forskelle, der lindes mellem de enkelte medlemsstater med hensyn til uddannelse af og information til dommere og advokater. a) Uddannelses- eller informationsprojekterne skal være praktisk orienterede og rettet mod formidling af viden, som dommere og advokater direkte kan bruge i deres arbejde. Formidling af viden om EU-retten via Robert SCHUMAN- aktionen ses ud fra en praktisk og laglig synsvinkel og ikke som en mulighed for uddybning af en akademisk debat. Dette kriterium gælder ikke alene indholdet af uddannelsen eller informationen, men også valget af pædagogiske metoder og midler. b) Ud fra samme synsvinkel skal initiativerne være tilgængelige for og til gavn for det størst mulige antal - dvs. at de frem for at stimulere en akademisk debat på højt plan skal lægge hovedvægten på at vække og nære interessen hos et publikum, der ikke har nogen eller kun ganske ringe forkundskaber på området. Robert SCHUMAN-aktionen tager sigte på at fremme decentraliserede initiativer rettet mod det størst mulige publikum. Den skal ikke overlappe de bestræbelser, der udfoldes af foreninger og specialiserede institutter, og som ofte henvender sig til et allerede "bevidstgjort" publikum, der primært ønsker at ajourføre eller uddybe deres viden, men skal derimod være et supplement til disse bestræbelser. c) De pågældende initiativer skal være tilrettelagt på en måde, der er afpasset efter de bindinger, udøvelsen af de pågældende erhverv er forbundet med. Bevidstgørelsesinitiativer, der kan juristers arbejdstider, og decentraliserede initiativer, som i kraft af korte geografiske afstande kan få større virkning, vil blive foretrukket. Europæiske institutter (som f. eks. Europakollegiet i Brugge, Universitetsinstituttet i Firenze, Akademiet for Europæisk Ret i Trier, Det Europæiske Forvaltningsinstitut i Maastricht- /Strasbourg og Det Europæiske Center i Strasbourg), der kunne tænkes at ansøge om støtte, vil også blive tilskyndet til at opfylde dette kriterium. forenes med de pågældende d) Omkostningerne ved initiativerne skal være rimelige, samtidig med at de skal sikre et tilstrækkeligt kvalitetsniveau. De budgetter, der opstilles for projekterne, skal være baseret på normale markedsomkostninger og de løsninger, der med færrest omkostninger kan sikre virkeliggørelse af de tilstræbte kvalitative mål. Bl. a. i dette øjemed vil der blive tilskyndet til partnerskaber mellem støtte berettigede institutioner. Som et supplement hertil vil der også kunne tages hensyn til fakultative vurderingskriterier: a) Der vil blive taget hensyn til, om et projekt har et fællesfagligt sigte. Projekter med deltagelse af såvel dommere som advokater, der herigennem far -nuliglicd for at sammenligne deres respektive tilgang til EU-retten, kan vir'e særlig effektivt. At der er tale om et fakultativt kriterium, skyldes ønsket om aï kunne tage hensyn til de særlige vanskeligheder - bl. a. den meget forskellige praksis i de enkelte lande med hensyn til samarbejde mellem dommere og advokater - der eventuelt kan opstå. b) Hvis et projekt har grænseoverskridende karakter og kan virke gensidigt berigende, vil det også tælle positivt. Men at gøre det til et formelt kriterium ville dog være i strid med selve ånden i Robert SCHUMAN-aktionen, som først og fremmest tager sigte på at stimulere og fremme uddannelse i og information om EU-retten i medlemsstaterne på en så decentraliseret og lettilgængelig måde som muligt og med færrest mulige omkostninger. Selv om en styrkelse af samarbejdet eller samordningen mellem de eksisterende institutioner med grænseoverskridende sigte - de ovenfor under c) nævnte europæiske institutter - er et mål, der bør fremmes i videst muligt omfang, er det dog kun en af de muligheder, der findes for at opfylde Robert SCHUMAN-aktionens målsætning, og vil ikke i sig selv kunne dække behovet. Der vil dog blive gjort brug af de erfaringer, disse institutioner har indhøstet, for det anerkendes i artikel 3d), at der kan ydes støtte til dem, ligesom det i artikel 4 d) omhandlede partnerskabssamarbejde mellem flere institutioner om samme projekt også har til formål at fremme synergi mellem disse og andre institutioner. Artikel 6 fastsætter de nærmere regler om støttens ydelse. De projekter, der ydes støtte til, skal være langsigtede, og den økonomiske støtte fra Kommissionen, der ydes i en begrænset indkøringsperiode (et eller to år), tildeles på betingelse af, at støttemodtagerne forpligter sig til at videreføre projektet i et mindst lige så langt tidsrum uden støtte fra Kommissionen. Artikel 7 fastsætter de nærmere bestemmelser om iværksættelsen af Robert SCHUMAN-aktionen. Der indkaldelse af interessetilkendegivelser i EF-Tidende for at informere potentielle ansøgere om de nærmere vilkår for støtte. Disse vilkår vil blive uddybet nærmere i en særlig vejledning. skal bl. a. offentliggøres en Artikel 8, der ikke foregriber den senere udvikling af disse initiativer, pålægger Kommissionen at søge at fremme synergivirkninger mellem Robert SCHUMAN- aktionen og andre initiativer. Med hensyn til uddannelsesdelen præciseres det, at Robert SCHUMAN-aktionen ikke griber ind i, men supplerer andre programmer, såsom LEONARDO-programmet, Jean MONNET-aktionen og GROTIUS- tager Robert SCHUMAN- programmet. Med hensyn til informationsdelen aktionen sigte på at formidle de initiativer, Kommissionen allerede har iværksat på dette område, ud (f. eks. databaser, kodificeringstiltag, dokumentationsnet osv. ). til den omhandlede målgruppe I artikel 9 fastsættes det, at Kommissionen skal forestå gennemførelsen af og tilsynet med programmet med henblik på de tilpasninger, der eventuelt bliver nødvendige. Med henblik på tilsynet med og den periodiske evaluering al programmet skal Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget have forelagt en evalueringsrapport senest den 31. december 1999. Artikel 10 fastsætter datoen for beslutningens ikrafttrædelse. Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et program for forbedring af praktiserende juristers indsigt i fællesskabsretten (Robert SCHUMAN-aktionen) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B, og ud fra følgende betragtninger: (1) i erklæring nr. 19 om gennemførelsen af fællesskabsretten, der danner bilag til slutakten til traktaten om Den Europæiske Union og blev vedtaget den 7. februar 1992 på konferencen af repræsentanter for medlemsstaternes regeringer, understreges det, at det af hensyn til Fællesskabets rette funktion er afgørende, at de foranstaltninger, der træffes i de forskellige medlemsstater, bevirker, at fællesskabsretten anvendes lige så effektivt og lige så strengt, som det er tilfældet med anvendelsen af deres nationale lovgivning; (2) gennemførelsen af det indre marked krævede en omfattende lovgivningsindsats, der bl. a. indebar indbyrdes tilnærmelse af de nationale lovgivninger med det formål at få etableret et område uden grænser; (3) et nyt overordnet mål er nu at sikre den effektive håndhævelse af disse fællesskabsregler, som er afgørende for, at det indre marked kan fungere efter hensigten: (4) de fællesskabsregler, der angår frihedsrettighederne på det indre marked, er umiddelbart gældende, og kan efter de i den nationale lovgivning fastlagte procedurer påberåbes ved enhver national domstol, og borgerne, forbrugerne og virksomhederne må kunne sætte deres lid til, at disse regler håndhæves, og kunne udøve de rettigheder og garantier, de giver dem i alle medlemsstater; dette har afgørende betydning for deres retssikkerhed og troværdigheden af det indre marked samt i bredere forstand for tilliden til hele den europæiske integrationsproces; & (5) borgerne, forbrugerne og virksomhederne kan ikke gøre alle de rettigheder, Fællesskabets retsorden giver dem, gældende ved enhver national domstol i Unionen, medmindre de praktiserende jurister, der er mest direkte involveret i retshåndhævelsen, nemlig dommerne og advokaterne, har en tilstrækkelig indsigt i fællesskabsreglerne; (6) i Kommissionens meddelelse til Rådet af 22. december 1993 med titlen "Optimering af det indre marked - et strategisk program"1 blev det fremhævet, hvor stor betydning det har, såvel for den enkelte borger som for det indre markeds rette funktion, at de nationale domstole er i stand til at behandle et større antal sager angående reglers og handlemåders overensstemmelse med fællesskabsretten, og hvor vigtigt det på baggrund heraf er at forbedre juristernes kendskab til fællesskabsretten; (7) i sin beslutning af 13. februar 1996 om Kommissionens tolvte beretning til Europa- Parlamentet om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten2 krævede Europa- Parlamentet, at Kommissionen udarbejder et program for uddannelse og orientering af jurister inden for fællesskabsretten; (8) en øget indsigt i fællesskabsretten hos dommerne og advokaterne i medlemsstaterne vil kunne forbedre det samarbejde mellem de nationale domstole og EF-Domstolen, der er et af de grundlæggende elementer i Fællesskabets retsorden; (9) i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og i henhold til traktatens artikel 127 påhviler det ikke Det Europæiske Fællesskab at tiltage sig medlemsstaternes ansvar for indholdet og tilrettelæggelsen af den faglige uddannelse af dommere og advokater; (10) Fællesskabet har derimod kompetence til at foreslå, at der indføres en støtteordning med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at afhjælpe de mangler i dommeres og advokaters uddannelse og kundskaber, der kan påvirke den korrekte anvendelse af fællesskabsretten, som er en forudsætning for, at det indre marked kan fungere efter hensigten; (11) den tilsigtede forbedring af dommernes og advokaternes indsigt i fællesskabsretten må indgå i den samlede indsats, som omfatter lige fra kontrol med den korrekte gennemførelse af de fællesskabsretlige regler i national lovgivning til sanktioner i tilfælde af overtrædelse af disse regler, og som skal sikre en effektiv og ensartet anvendelse af de regler, der ligger til grund for det indre marked; (12) virkeliggørelsen af dette mål indebærer, at der iværksættes konkrete foran staltninger, som imødekommer de krav og bindinger, der gør sig gældende for praktiserende juristers erhvervsudøvelse; indførelsen af en særlig ordning, der tager sigte på at fremme et bedre kendskab til fællesskabsretten hos dommerne og advokaterne i medlemsstaterne, skal for denne særlige målgruppes vedkommende supplere de allerede eksisterende fællesskabsprogrammer og -initiativer - KOM(93) 632. EFT C 65 af 4. 3. 1996, s. 37. // VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Iværksættelse af Robert SCHUMAN-aktionen 1. 2. Ved nærværende besluming SCHUMAN-aktionen" for perioden fra 1. januar 1997 til 31. december 1999. indføres et støtteprogram med titlen "Robert Med denne støtteordning ønsker Fællesskabet at tilskynde til og støtte initiativer, der tager sigte på at fremme en øget indsigt i fællesskabsretten hos dommerne og advokaterne i Unionens medlemsstater. Artikel 2 Robert SCHUMAN-aktionens målsætning 1. Robert SCHUMAN-aktionen tager sigte på: a) b) c) inden for fællesskabsret, som iværksættes af at fremme praktisk orienterede uddannelsestiltag (grund- eller efteruddan nelse) i medlemsstaterne, der har til opgave at uddanne eller videreuddanne dommere og advokater institutioner at fremme formidling af information i medlemsstaterne (ved hjælp af klassiske midler eller ved brug af ny kommunikations- og informations teknologi) om fællesskabsretten til dommere og advokater at støtte initiativer, der kan lette gennemførelsen af, supplere eller øge virkningerne af de ovennævnte to former for tiltag. 2. Robert SCHUMAN-aktionen støtter og supplerer medlemsstaternes indsats inden for uddannelse i og information om fællesskabsretten under fuld hensyntagen til, at ansvaret for den faglige uddannelses indhold og tilrettelæggelse ligger hos medlemsstaterne. Artikel 3 Fællesskabsaktionens virkemidel Robert SCHUMAN-aktionen tager sigte på ydelse af finansiel støtte til initiativer, der iværksættes i medlemsstaterne med henblik på virkeliggørelse af de i artikel 2 nævnte mål. Robert SCHUMAN-aktionen er opdelt i tre dele, der hver især svarer til hvert af disse mål, nemlig en uddannelsesdel, en informationsdel og en ledsagedel. /â Artikel 4 Betingelser for støtte Berettigede til at modtage økonomisk støtte under Robert SCHUMAN-aktionen er institutioner, som har til opgave i medlemsstaterne - på lokalt, regional eller nationalt plan - eller på fællesskabsplan at varetage faglig efteruddannelse af dommere eller advokater eller faglig grunduddannelse af dommere og advokater. De i stk. 1 omhandlede institutioner kan være a) b) c) d) e) domstole advokatsamfund og dermed sidestillede faglige organisationer justitsministerier, dommernævn godkendte fagskoler og uddannelsesinstitutioner, der varetager grund eller efteruddannelse af dommere eller advokater universiteter og læreanstalter, der har til opgave at varetage grund- eller efteruddannelse af dommere eller advokater. Artikel 5 Kriterier for udvælgelse af projekter 1. 2. Støtteberettigede institutioner kan anmode om økonomisk støtte under Robert SCHUMAN-aktionen ved til Kommissionens kompetente tjenestegrene at ind sende et udkast til uddannelsestiltag, informationstiltag eller ledsageforanstaltning. Udvælgelsen af projekter og tildelingen af økonomisk støtte sker på grundlag af følgende kriterier: a) Praktisk sigte tiltag skal give deltagerne mulighed De udvalgte for at udvikle kundskaber, der tager sigte på og umiddelbart kan udnyttes i deres daglige erhvervsudøvelse. b) Adgang De udvalgte tiltag skal tage sigte på at bevidstgøre det størst mulige: antal dommere og advokater og navnlig være til gavn for dem, der endnu ikke har noget kendskab til fællesskabsretten. /3 c) Afpasning efter de bindinger, udøvelsen af erhvervet er forbundet med De udvalgte tiltag skal iværksættes på en måde (især med hensyn til tids mæssig tilrettelæggelse og geografisk afstand), der er afpasset efter de krav, udøvelsen af erhvervet stiller. d) Omkostningseffektivitet Ved evalueringen af projekter, der indsendes under Robert SCHUMAN- aktionen, tager Kommissionen hensyn til de principper, der er fastsat i de finansforordninger, der gælder på dette område, især med hensyn til god økonomisk omgang med midlerne og økonomisk omkostningseffektivitet. forvaltning, Omkostningerne ved de udvalgte tiltag skal stå i rimeligt forhold til deres mål. Disse tiltags omkostningseffektivitet kan bl. a. øges ved, at flere støtteberettigede institutioner indgår et partnerskab og lægger deres res sourcer sammen. 3. Supplerende fakultative kriterier: Desuden vil følgende fakultative kriterier kunne lægges til grund: a) b) tiltagenes fællesfaglige sigte (medvirken eller deltagelse af såvel dommere som advokater) tiltagenes grænseoverskridende sigte (medvirken eller deltagelse af jurister fra mere end et unionsland). Artikel 6 Støtten Den økonomiske støtte under Robert SCHUMAN-aktionen, der tager sigte på at fremme, supplere og støtte de i artikel 3 nævnte institutioners tiltag, ydes som et supplement til lokal eller national finansiering og har til formål at muliggøre et projekts gennemførelse. Den således ydede finansielle støtte vil følgelig ikke kunne føre til nogen hverken direkte eller indirekte fortjeneste. Af hensyn til kontinuiteten i de tiltag, hvortil der ydes støtte, forpligter modtagerne af støtte under Robert SCHUMAN-aktionen sig til ved udløbet af støtteperioden at videreføre til støtteperioden, uden at modtage støtte fra Kommissionen. i en periode, der mindst svarer tiltaget Støttemodtagerne forpligter sig til at tilbagebetale det fulde støttebeløb, såfremt denne forpligtelse ikke overholdes. / </ 3. 4. 1, 2. 1. 2. 1. 2. Økonomisk støtte under Robert SCHUMAN-aktionen ydes for et år eller for to år. Den økonomiske støtte under Robert SCHUMAN-aktionen ydes inden for ram merne af de regler, Kommissionen følger på tilskudsomradet. Overholdelsen af disse regler kontrolleres af Kommissionen og af Revisionsretten. Artikel 7 Gennemførelse De nærmere retningslinjer for iværksættelsen og gennemførelsen af dette program fastsættes af Kommissionen. En indkaldelse af interessetilkendegivelser offentliggøres hvert år i EF-Tidende med det formål at orientere potentielle støtteansøgere om formålene med og vilkårene for støtten under Robert SCHUMAN-aktionen. Artikel 8 Koordinering af fællesskabsindsatsen Kommissionen drager i partnerskab med medlemsstaterne omsorg for den over ordnede sammenhæng mellem det her omhandlede program og Fællesskabets andre foranstaltninger på uddannelses- og informationsområdet. Robert SCHUMAN-aktionen er et supplement til de foranstaltninger, der iværksættes under andre fællesskabsprogrammer, i særdeleshed Leonardo da Vinci-programmet, der tager sigte på iværksættelse af en erhvervsuddannelses- politik for Fællesskabet, Jean Monnet-aktionen, der tager sigte på fremme af undervisning i europæisk integration på universiteterne, og Grotius-programmet, der er en fælles stimulerings- og udvekshngsaktion iværksat på grundlag af Unionstraktatens artikel K. 3 og rettet mod dommerstanden. Artikel 9 Tilsyn og evaluering Kommissionen varetager i partnerskab med medlemsstaterne tilsynet med og den periodiske evaluering af dette program, således at det om fornødent kan tilpasses på grundlag af de behov, der måtte opstå under dets gennemførelse. Kommissionen forelægger senest den 31. december 1999 Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport med evaluering af gennemførelsen af dette program. Artikel 10 Ikrafttrædelse Denne beslutning træder i kraft med virkning fra den 1. januar 1997. }C Finansieringsoversigt 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Robert SCHUMAN-aktionen fællesskabsretten. til forbedring af praktiserende juristers indsigt i 2. BUDGETPOST B 5 300: Indre marked. 3. RETSGRUNDLAG EF-traktatens artikel 100A. 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål til formål at i Robert SCHUMAN-aktionen har medlemsstaterne af de regler, der er nødvendige, for at det indre marked kan fungere, ved at forbedre uddannelse og information af dommere og advokater. I betragtning af den centrale rolle, disse praktiserende jurister spiller for anvendelsen af reglerne om det indre marked, tager foranstaltningen sigte på at hjælpe dem med at leve op til dette ansvar. forbedre anvendelsen Under Robert SCHUMAN-aktionen skal der på nærmere fastsatte betingelser kunne ydes en midlertidig finansiel støtte til støtteberettigede institutioner, der iværksætter uddannelses- og fællesskabsretten informationstiltag henvendt til advokater og dommere samt ledsagetiltag, der kan øge uddannelses- og informationstiltagenes virkninger. inden for 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/fornyelse Robert SCHUMAN-aktionen iværksættes for en treårig periode. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE IOU/OB ^ 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART De tilskud, der ydes under Robert SCHUMAN-aktionen, udgør en supplerende finansiel støtte, der har til formål at muliggøre gennemførelsen af uddannelses-, informations- og ledsageprojekter, som støttemodtagerne ikke (selv eller ved hjælp af andre finansieringskilder) har de fornødne midler til at iværksætte. tilskud under Robert SCHUMAN-aktionen sig For at sikre kontinuiteten i de projekter, der ydes støtte til, forpligter modtagerne af til efter udløbet af støtteperioden at videreføre projektet uden støtte i en periode, der mindst svarer til støtteperioden. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen A. Aktionens samlede omkostninger fremkommer ved en sammenlægning af to udgiftstyper: Robert SCHUMAN-tilskud er finansiel støtte ydet til uddannelses-, informations- og ledsagetiltag i medlemsstaterne. Ved uddannelsesforanstaltninger forstås f. eks. seminarer, aftenkurser, endags- kurser m. v. , som er rettet mod dommere og advokater og opfylder de udvælgelseskriterier, der er fastlagt i udkastet til beslutning om indførelse af Robert SCHUMAN-aktionen (praktisk orienteret sigte, adgang, tilpasning til de krav, om af omkostningseffektivitet). pågældende udøvelsen erhverv rapport stiller, de Ved informationstiltag forstås f. eks. oprettelse eller udstyring af fagbiblioteker eller dokumentationscentre, udgivelse af informationsmateriale osv. Ved ledsagetiltag forstås supplerende initiativer, der kan øge de førnævnte tiltags effektivitet, f. eks. initiativer rettet mod dem, der skal undervise de pågældende dommere og advokater. såkaldte koordinerings- og opfølgningsudgifter til maksimering og vurdering af aktionens effektivitet. € Der er tale om udgifter til: udgivelse af praktisk orienteret materiale a) til udbredelse blandt praktiserende jurister. Det drejer sig om 5 samlinger med eksempler på anvendelse af fællesskabsretten inden for forbrugerret, handelsret, socialret, skatteret og konkurrenceret) henvendt til jurister og 15 vejledninger i informationssøgning angående fællesskabsretten i hver medlemsstat. (sager b) evaluering af aktionens virkninger gennem en rundspørge ved dens udløb. B. Aktionens samlede omkostninger er beregnet som følger: Tilskud: 3 600 000 ECU På basis af bl. a. de pilotforsøg, der er iværksat i løbet af 1996, anslås gennemsnitsbeløbet for de tilskud, der vil blive ansøgt om, til ca. 20 000 ECU. Under hensyn til målsætningen om at støtte 3 projekter i hver medlemsstat (3 x 20 000 x 15) kommer man op på et samlet beløb på 900 000 ECU for 1997. Derefter vil man kunne sætte det mål at støtte 4 projekter pr. land i 1998 (4 x 20 000 x 15 = 1 200 000) og 5 projekter pr. land i 1999 (5 x 20 000 x 15 = 1 500 000). Disse beregninger er dog kun teoretiske og vejledende, bl. a. fordi finansieringsbehovet ikke i alle tilfælde vil nå op på de 20 000 ECU, der er lagt til grund, hvilket skulle åbne mulighed for et større antal projekter. Desuden er behovet og udgangssituationen hvad angår juristernes indsigt i fællesskabsretten ikke de samme i f. eks. Luxembourg og Finland, og det ville derfor være urimeligt at lægge sig fast på, at der i hver medlemsstat absolut skal gennemføres henholdsvis 3, 4 og 5 projekter i hvert programår. Koordinering m. v. : 2 000 000 ECU De samlede udgifter til koordinerings- og opfølgningsdelen fremkommer ved en sammenlægning af tre typer udgifter: De 15 "Vejledninger i informationssøgning om EU-retten" skal udsendes i a) to omgange: to vejledninger for Frankrig og Grækenland er allerede bestilt via udbud (over 1996-budgettet) og skal udgives over 1997-budgettet. Vejledningerne for de 13 andre medlemsstater skal udarbejdes efter udbudsproceduren i 1997 og udgives i 1998. '9 De samlede omkostninger herved (trykning af de to allerede udarbejdede vejledninger, udformning og trykning af de 13 andre) anslås på basis af skøn, der bygger på omkostningerne ved de to allerede bestilte vejledninger og tallene fra publikationskontoret, til 1450 000 ECU (13x25 000, dvs. 325 000 ECU for udarbejdelsen og 15 x 75 000, dvs. 1 125 000 ECU til trykning/udsendelse). b) De 5 samlinger med eksempler på anvendelse af EU-retten på de fem hovedområder, som skal oversættes til de 11 EU-sprog, er allerede udarbejdet efter et udbud (1996-budgettet). Disse samlinger skal trykkes og udsendes i 1997. De samlede udgifter til trykning/udsendelse for 1997 anslås til 400 000 ECU (5 x 80 000 ECU). c) Udgifterne til den afsluttende evaluering anslås til 150 000 ECU, hvilket nogenlunde svarer til udgifterne ved den evaluering af samme type, som GD XV fik foretaget i 1995. Samlede udgifter i alt: Der påregnes en vejledende bevillingsramme på 5 600 000 ECU aktionsbevillinger for gennemførelsen af hele dette program. i 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer Fordeling Tilskud Uddannelse Information Ledsagetiltag Tilsammen Koordinering Udgivelser Evaluering Tilsammen lait 1997 1998 1999 lait FB i mio. ECU (løbende priser) 0,50 0,35 0,05 0,9 0,7 (1) 0,7 1,6 0,70 0,40 0,10 1,2 0,90 0,45 0,15 1,5 0,625 (2) 0,525 (3) 0,150 0,675 2,175 0,625 1,825 2,1 1,2 0,3 3,6 1,85 0,150 2 5,6 o^> (1) 1997: - trykning/udsendelse af 2 vejledninger: 75 000 x 2 = 150 000 ECU - trykning/udsendelse af 5 samlinger: 80 000 x 5 = 400 000 ECU - udarbejdelse af 6 vejledninger efter udbud: 25 000 x 6 = 150 000 ECU I alt 700 000 ECU (2) 1998: - udarbejdelse af de resterende 7 vejledninger efter udbud: 25 000 x 7 = 175 000 ECU - trykning/udsendelse af de 6 vejledninger bestilt i 1997: 75 000 x 6 = 450 000 ECU I alt 625 000 ECU (3) 1999: - trykning/udsendelse af de 7 vejledninger bestilt i 1998: 75 000 x 7 = 525 000 ECU. 7. 3 Forfaldsplan for forpligtelsesbevillingerne/betalingsbevillingerne: Forpligtelses bevillinger Betalings bevillinger år n n + 1 n + 2 efterfølg, år I ALT 1997 1,6 0,8 1998 1,825 0,8 1 1999 2,175 0,825 1,175 0,8 1,8 2 FB i mio. ECU 2000 I ALT 5,6 1 1 5,6 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Den faktiske udbetaling af tilskuddene sker ved regnskabsårets udgang og kun efter støttemodtagerens fremlæggelse af en detaljeret opgørelse. Støttemodtageren forpligter sig desuden til at opbevare alle regnskabsbilag angående sit projekt i tre år og underkaste sig eventuel kontrol i henhold til finansforordningerne. De erklæringer, alle modtagere af Robert SCHUMAN-tilskud skal afgive og undertegne, indeholder bestemmelser til imødegåelse af svig (bestemmelser om kontrol, indsendelse af aktivitetsrapporter og regnskabsopgørelser). oL/f OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Specifikke og kvantificerbare mål: Robert SCHUMAN-aktionens specifikke - kvantitative og kvalitative - mål er hovedsagelig: a) på uddannelsesområdet at tilskynde de institutioner, der varetager grund- eller efteruddannelsen af dommere og advokater, til at iværksætte praktisk orienterede uddannelsestiltag af høj kvalitet inden for EU-retten for disse jurister (f. eks. oprettelse af nye kurser, specifikke seminarer, endagskurser. ) herigennem at fremme en øget bevidsthed om EU-retten i en bred kreds af indsigt i dommere og advokater, der ikke i forvejen har nogen større fælleskabsretten at tilskynde til udvikling af undervisningsmetoder tilpasset efter dommeres og advokaters behov så vidt muligt at fremme en tværfaglig dialog mellem dommere og advokater i spørgsmål om anvendelse af EU-retten så vidt muligt at fremme dialogen mellem dommere og advokater i forskellige medlemsstater om spørgsmål i relation til anvendelsen af EU-retten. b) på informationsområdet at tilskynde til oprettelse eller udvikling af tilgængelige, ajourførbare og inden for EU-ret (dokumentationscentre, praktisk orienterede informationskilder databaser, informationsblade m. v. ) til brug for dommere og advokater at lette dommeres og advokaters adgang til information om EU-ret og specielt fremme en bedre orientering af disse jurister om, hvor de kan finde information om EU-retten at tilskynde til brug af ny informationsteknologi til information af dommere og advokater om EU-ret at styrke den praktiske og faglige dimension i den information, der findes om EU-ret &L c) med hensyn til ledsageforanstaltninger at tilskynde til etablering af netværker for udveksling af erfaringer med uddannelse og information af dommere og advokater inden for EU-ret at fremme uddannelsesinitiativer rettet mod de personer, der underviser dommere og advokater i EU-ret. Målgruppe: Den endelige målgruppe for Robert SCHUMAN-aktionen er dommerne og advokaterne i medlemsstaterne (450 000 advokater og 100 000 dommere). støttemodtagere (støtteberettigede De direkte af medlemsstaterne anerkendte institutioner, der uden gevinst for øje varetager uddannelse og information af dommere og/eller advokater. En udtømmende liste over støtteberettigede kandidater findes i artikel 3 i udkastet til rådsbeslutning om indførelse af Robert SCHUMAN-aktionen. institutioner) er de 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Behovet for EU-støtte: Om det indre marked kommer til at fungere efter hensigten, afhænger i vid udstrækning af, om juristerne i medlemsstaterne er i stand til at anvende de regler, der ligger til grund for det. Og deres muligheder herfor begrænses af mangler i deres uddannelse og viden, som gentagne gange er blevet fremhævet, bl. a. i Sutherland-rapporten fra 1992, i det strategiske program for "Optimering af de indre marked" fra 1993 , af den rundspørge, Kommissionen i 1995 lod foretage blandt et repræsentativt udsnit af EU's advokater2, og af Europa- Parlamentet under de årlige debatter angående kontrollen med anvendelsen af fællesskabsretten3. Denne manglende indsigt i EU-retten skyldes både en manglende bevidsthed hos juristerne om, hvilke muligheder EU-retten rummer, og hvad der er dens rækkevidde, og de utilstrækkelige finansielle midler, der er afsat til at løse dette problem, hvilket i øvrigt både er en årsag til og en konsekvens af den førstnævnte faktor. For at bryde denne cirkel har man - bl. a. efter de trepartsmøder med højtstående eksperter (dommere, advokater og universitetsfolk), Kommissionen afholdt i 1995 og 1996 - fundet det hensigtsmæssigt at indføre et konkret støtteprogram koncentreret om de aktører, der spiller en fundamental rolle for KOM (93) 632. EOS-Gallup undersøgelsen fra februar 1995. Beslutning af 13. februar 1996, EFT C 65 af 4. 3. 1996, s. 37. ^3 fællesskabsrettens anvendelse i praksis. Et sådant initiativ vil i sig selv være et udtryk for den betydning, Fællesskabet tillægger den rolle, dommere og advokater spiller for en korrekt anvendelse af fællesskabsretten, og for nødvendigheden af at give alle støtteberettigede institutioner adgang til de fornødne økonomiske midler til sådanne tiltag. Robert SCHUMAN-aktionen tager sigte på at få en vigtig målgruppe til at varetage den opgave, den har i relation til virkeliggørelsen af det indre marked, og den er som sådan et nødvendigt supplement til det "Borger i EU "-initiativ, Kommissionen har iværksat for at fremme de europæiske borgeres kendskab til deres rettigheder i unionen. For det vil være ganske formålsløst at tilskynde EU- borgerne til at gøre brug af de rettigheder, som Fællesskabets retsorden giver dem, hvis de jurister, der har til opgave at gøre disse rettigheder gældende i medlemsstaterne, ikke har tilstrækkelig indsigt i deres indhold. Et initiativ på dette område blev allerede bebudet i det strategiske program om "Optimering af det indre marked" og har også været genstand for gentagne opfordringer fra Europa-Parlamentet, der den 13. februar 1996 vedtog en beslutning herom. Valg af aktionsform De meget store forskelle i de måder, hvorpå de pågældende erhverv er organiseret, og i særdeleshed i uddannelserne fra den ene medlemsstat til den anden indebar, at der måtte indføres et støtteprogram, der åbnede mulighed for fastsættelse af kvalitative kriterier og fastlæggelse af visse rammer omkring initiativerne, samtidig med at støttemodtagerne fik mulighed for selv at fastlægge visse praktiske retningslinjer af betydning for en decentraliseret iværksættelse, der tilgodeser de nationale forskelle. Ordningen med at yde tilskud til projekter giver den bedst mulige afvejning mellem de to hensyn. I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet tager denne fællesskabsaktion på ingen måde sigte på at gribe ind i tilrettelæggelsen af uddannelsen eller informationen af juristerne, men skal derimod blot være et tilbud om økonomisk støtte til at forbedre deres kendskab til fællesskabsretten. Den valgte ordning har bl. a. den fordel frem for andre eksisterende eller tænkelige ordninger, at der er tale om at tilskynde til lokale og decentraliserede initiativer på uddannelsesområdet frem for store, fællesnationale foranstaltninger, der ville være forbundet med store udgifter til arrangement, rejser osv. , og som eller tilstrækkeligt motiveret henvendte sig til et allerede "bevidstgjort" publikum. Formålet med denne aktion er dobbelt - det drejer sig både om at gøre juristerne bevidste om den vigtige rolle, de spiller for EU-rettens anvendelse, på et så lokalt niveau som muligt, og give dem mulighederne for at tilfredsstille den således vakte interesse. o&y De pilotforsøg, der er blevet iværksat efter disse principper i løbet af 1996, er blevet vel modtaget af de pågældende jurister. De største usikkerhedsmomenter, der kan påvirke aktionens konkrete resultater, drejer sig om, hvor mange der kan tænkes at melde sig som ansøgere. Et for stort antal (hvilket absolut er tænkeligt i betragtning af den succes, aktionen fik i sin pilotfase) vil give anledning til at anlægge mere selektive kriterier ved gennemgangen af projekterne for at undgå at sprede de disponible midler for tyndt. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen: - ' Resultatindikatorer De resultatindikatorer, der i første omgang kommer til at foreligge, vil a) hovedsagelig være outputindikatorer, og de evalueringsværktøjer, der kan tænkes at ville findes i programmets første fase (år n og år n + 1) vil primært være øjebliksdata såsom antallet af ansøgninger indgivet til Kommissionen (interessetilkende givelser), som i sig selv vil give et fingerpeg om kendskabet til aktionen og dens modtagelse i de berørte kredse antallet af projekter udvalgt hvert år, som i sig selv er en nyttig motivationsindikator det samlede antal personer (målgruppen), der har nydt godt af de ivaerksatte initiativer målgruppens syn på aktionen, evalueret på basis af en rundspørge blandt støttemodtagerne, og opstilling af et "tilfredshedsindeks". Mere generelle indikatorer vil kunne opnås, så snart aktionen er "kørt b) ind": en rundspørge blandt alle de jurister, aktionen henvender sig til (og ikke blot de jurister, der har deltaget i Robert SCHUMAN-aktionen), i stil med den, der blev foretaget i 1995 (se punkt 9. 2), vil danne grundlag for evaluering af udviklingen i disse juristers kendskab til EU-retten og kan sammenholdt med 1995-resultaterne give et godt fingerpeg om, hvilke fremskridt der er sket udviklingen i antallet af præjudicielle spørgsmål forelagt EF-Domstolen vil også være en relevant indikator. Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? Evalueringen af de projekter, der ydes støtte til, skal foregå ved udgangen af hvert støtteår på basis af en aktivitets- og evalueringsrapport fra støttemodtageren, resultaterne af direkte undersøgelser iværksat af Kommissionen og enhver anden disponibel oplysning. For hvert projekt vil der af Kommissionens tjenestegrene blive udarbejdet en detaljeret evalueringsrapport. ?r Vurdering af resultaterne Hver år vil der blive udarbejdet en årlig aktivitetsrapport for hele Robert SCHUMAN-aktionen. Desuden vil der ved programmets udløb blive udarbejdet en endelig evalueringsrapport. Disse rapporter vil blive fremsendt til Rådet, Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DEL A I DET ALMINDELIGE BUDGETS SEKTION III) De fornødne administrative ressourcer vil blive mobiliseret i henhold til Kommissionens årlige beslutning om fordelingen af ressourcerne, bl. a. under hensyn til det yderligere personale og de yderligere beløb, budgetmyndigheden måtte tildele. De midler, der er nødvendige til dækning af de nedennævnte administrative udgifter, vil blive tilvejebragt ved omrokeringer af de eksisterende finansielle midler og vil ikke kræve yderligere midler. 10. 1 Virkninger for antallet af stillinger Stillingstype Personale til forvaltning af aktionen heraf Varighed faste stillinger midlertidige stillinger ved brug af yderligere ressourcer ved brug af eksisterende ressourcer i generaldirek toratet Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte A B C Andre ressourcer lait 1 1 1 3 1 1 1 3 c£ 10. 2. Samlede finansielle virkninger af det yderligere personalebehov Beløb Beregning ECU Tjenestemænd Midlertidigt ansatte Andre ressourcer (angiv budgetpost) I alt 10. 3 Stigning i andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost (nr. og titel) Beløb Beregning ECU Møder A 250 30 000 - Årlige ekspertmøder: anslået til 3 x 10 000 ECU4 I alt 30 000 Beløbene angiver de samlede udgifter til foranstaltningen i hele den treårige programperiode. Beløbet svarer til udgifterne til de møder i ekspertgmppen "Uddai information af jurister i EU-retten", som GD XV hidtil har afholdt. else og &l ISSN 0254-1459 KOM(96) 580 endelig udg. DOKUMENTER DA 10 06 16 01 Katalognummer : CB-CO-96-579-DA-C ISBN 92-78-11532-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg c?<r


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2197/96 av den 15 november 1996 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price