title: Komission tiedonanto - Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - Yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja

eurovoc_concepts:
EU policy
energy policy
energy technology
renewable energy
renewable resources

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •ir à ir ir Bryssel, 20 11. 1996 KOM(96) 576 lopull. Komission tiedonanto TULEVAISUUDEN ENERGIA: UUSIUTUVAT ENERGIALÄHTEET Yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja Sisällysluettelo Tiivistelmä Taustatietoja energialähteiden nykytilanne; uusiutuvien Uusiutuvien energialähteiden mahdollisuuksia on hyödynnetty epätasaisesti ja riittämättömästi Euroopan unionissa. Ennusteet uusiutuvien energialähteiden markkinoille pääsystä; uusiutuvilla energialähteillä saattaa olla suuri osuus EU: n lopullisessa energiankulutuksessa Uusiutuvien energialähteiden edut; uusiutuvat energialähteet myötävaikuttavat energiapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, työllisyyteen ja alueelliseen kehittämiseen. Käsiteltävät ongelmat; joukko esteitä haittaa uusiutuvien energialähteiden laajempaa käyttöä. 1. 2. 3. 4. 5. 6. Tie eteenpäin; uusiutuvia energialähteitä koskeva strategia. 6. 1 Kunnianhimoinen tavoite lisätä uusiutuvien energialähteiden osuutta 6. 2 Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön lujittaminen 6. 3 Yhteisön politiikkojen vahvistaminen 6. 3. 1 Uusiutuvat energialähteet sisämarkkinakehyksessä 6. 3. 2 Erityinen rahoitustuki uusiutuvien energialähteiden edistämistoimille 6. 3. 3 Tutkimus, kehitys ja esittely 6. 3. 4 Aluepolitiikka 6. 3. 5 Maa-ja metsätalouspolitiikka 6. 3. 6 Toimet ulkosuhteiden politiikan alalla 6. 4 Arviointi ja seuranta 7. Seuraavat vaiheet Tiivistelmä yhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi. Hyvin tehokasta Euroopan unionin nykyinen energiatilanne edellyttää kaikkien varojen hallinnointia tasapainotettu polttoainevalikoima, jossa kaikilla asianmukaisilla energialähteillä on oma sijansa, on välttämätön kestävän taloudellisen kasvun tukemiseksi. Uusiutuvia energialähteitä hyödynnetään nykyään epätasaisesti ja riittämättömästi Euroopan unionissa. Vaikka mahdollisuudet ovat merkittävät, uusiutuvien energialähteiden osuus on valitettavan pieni, alle kuusi prosenttia, unionin sisämaan koko bruttoenergiankulutuksesta. Euroopan unionin energiankulutuksen ennustetaan kasvavan tasaiseen tahtiin tulevaisuudessa. Uusiutuvien energialähteiden käytön merkittäväkin lisääntyminen, mitä tässä vihreässä kirjassa kannatetaan, ei riitä odotetun kysynnän tyydyttämiseen. Tämän vuoksi, jollei yhteisön onnistu saavuttaa huomattavasti suurempaa uusiutuvien energialähteiden osuutta energiataseessaan, on yhä vaikeampaa noudattaa ympäristönsuojelua koskevia kansainvälisiä sitoumuksia. Toiseksi, mikäli uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämisessä epäonnistutaan, sillä on kielteisiä vaikutuksia muihin tärkeisiin poliittisiin tavoitteisiin, erityisesti energiahuollon varmuuteen, taloudelliseen ja sosiaaliseen yhtenäisyyteen ja - ainakin keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä - taloudelliseen kilpailukykyyn. tähtäävän laajemman käytön varmistamiseen Tämä vihreä kirja on kaksivaiheisen lähestymistavan ensimmäinen vaihe uusiutuvien energialähteiden entistä strategian kehittämiseksi. Komission valkoisessa kirjassa "Euroopan unionin energiapolitiikka" suunniteltiin uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian laatimista ja se sisällytettiin varta vasten mainitun asiakirjan liitteenä olleeseen suuntaa antavaan työohjelmaan. Tässä vihreässä kirjassa kuvaillaan nykytilannetta, uusiutuvien energialähteiden lisääntyneen käytön etuja yhteisön tavoitteisiin nähden ja määritetään sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla toteutettavan poliittisen strategian perusosat. Vihreässä kirjassa vahvistetaan olennaisena strategista osana tavoite uusiutuvien energiapolitiikkaa osuuden energialähteiden Euroopan kaksinkertaistamisesta vuoteen 2010 mennessä. ja eräitä muita politiikkoja energiataseeseen energialähteitä ja asetetaan vaikuttavan uusiutuvia tavoitetta unionin edistää Uusiutuvien energialähteiden hyödyntämistaso vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä. Nämä vaihtelut johtuvat yhteisössä vallitsevista erilaisista maantieteellisistä ja ilmastollisista olosuhteista sekä eroavaisuuksista uusiutuvien energialähteiden tukemiseksi toteutetuissa toimintaohjelmissa. Teknologinen kehittyminen uusiutuvien energialähteiden alalla on viime vuosina ollut merkittävää ja monet teknologiat joko ovat tai ovat tulossa taloudellisesti toteuttamiskelpoiseksi varsinkin tietyillä yhteisön alueilla ja verrattuna muiden hajautettujen energiasovellusten talouksiin. Tästä huolimatta uusiutuvia energialähteitä koskevilla teknologioilla on vielä markkinoilla epäonnistumisten ja muiden esteiden takia vaikeuksia "päästä pinnalle" markkinointitermillä ilmaistuna. vähentämiseen Uusiutuvia energialähteitä olisi aktiivisesti edistettävä useista syistä. Uusiutuvien energialähteiden kehittäminen kulkee käsi kädessä ympäristönsuojeluun ja energia-alan kanssa. Uusiutuvat hiilidioksidipäästöjen energialähteet ovat kotimaisia energialähteitä ja ne voivat näin ollen myötävaikuttaa energian tuontiriippuvuuden vähentämiseen. Uusiutuvien energialähteiden kehittämisellä voidaan aktiivisesti edistää työpaikkojen luomista ja niiden käyttö on tärkeä osa alueellista kehittämistä, jonka tavoitteena on lisätä sosiaalista ja taloudellista yhtenäisyyttä yhteisön eri alueiden välille. Lisäksi energiankulutuksen odotettu kasvu monissa kolmansissa tavoitteen tähtäävän maissa, varsinkin Aasiassa ja Afrikassa joka voidaan suurelta osin tyydyttää käyttämällä uusiutuvia energialähteitä, tarjoaa huikean mielenkiintoisia liiketoimintamahdollisuuksia Euroopan unioniin sijoittautuneille teollisuusyrityksille, jotka ovat monilla aloilla maailman kärjessä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien teknologioiden osalta. Lopuksi suuri yleisö kannattaa uusiutuvien energialähteiden kehittämistä enemmän kuin minkään muun energialähteen kehittämistä pääosin ympäristöön liittyvistä syistä. Tiettyjen uusiutuvien energialähteiden laajemman käytön varteenotettavana esteenä on nykyisen taloudellisen tilanteen vallitessa ollut niiden käyttökustannukset. Vaikka useimpien uusiutuvien energialähteiden kustannuskäyrä putoaakin nopeasti, perinteisiin polttoaineprosesseihin liittyviä kustannuksia korkeammat pääomakustannukset ovat monesti esteenä niiden käytölle. Tämä pitää paikkansa erityisesti siksi, että polttoaine- ja energiakustannukset eivät tällä hetkellä kata kaikkia kustannuksia, mukaan lukien perinteisten ja fossiilisten polttoaineiden käytön aiheuttamasta ympäristövahingosta yhteiskunnalle johtuvat ulkoiset kustannukset. Toiseksi merkittävänä esteenä on, että uusiutuvia energialähteitä koskevat teknologiat, kuten monet muutkin innovatiiviset teknologiat, kärsivät siitä, että sijoittajat, hallitukset ja käyttäjät eivät luota niihin eivätkä tiedä riittävästi niiden teknisistä ja taloudellisista mahdollisuuksista ja vastustavat yleisesti muutoksia ja uusia ajatuksia. Näiden esteiden vastapainoksi tässä vihreässä kirjassa ehdotetaan seuraavan neljästä eri osasta koostuvan toimintastrategian toteuttamista: tarkoittaisi, Ensinnäkin olisi pyrittävä selvästi kunnianhimoiseen mutta kuitenkin realistiseen uusiutuvien energialähteiden osuuksien lisäämiseen yhteisön energiataseessa yhteisön tasolla. Jos osuus kaksinkertaistettaisiin nykytasoon verrattuna vuoteen 2010 mennessä, sisämaan se bruttoenergiankulutuksesta olisi noin 12 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. Kunnianhimoinen tavoite antaa tarpeelliset keinot päättäjien huomion kohdistamiseen kaikilla tasoilla ja se mahdollistaa jatkuvan edistymisen seurannan toimintaohjelmien korjaamiseksi tai mukauttamiseksi. energialähteiden uusiutuvien osuus että Toiseksi on ehdotettu uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteistyön vahvistamista jäsenvaltioiden välillä. Päämäärän saavuttamiseksi kansallisella tasolla on pantava täytäntöön vahvoja toimintaohjelmia ja pyrkimysten yhteensovittamista varten yhteisön tasolla tarvitaan menetelmä. Komission äskettäin esittämä ehdotus energiapoliittisesta yhteistyöstä hyväksyttyjen energiapoliitikan tavoitteiden pohjalta, joista yksi on uusiutuvien energialähteiden tehokas edistäminen, on tältä osin tärkeä väline. tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia Kolmanneksi ehdotetaan, että yhteisö vahvistaisi toimintaohjelmiaan, jotka vaikuttavat uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen. Perustamissopimusten määräykset ja uusiutuvien sisämarkkinavaatimukset energialähteiden edistämiselle. Lisäksi, olettaen, että kustannukset ovat tällä hetkellä suurin este uusiutuvien energialähteiden toimintaohjelman välineiden on käsiteltävä juuri tätä ongelmaa. Ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin on tässä suhteessa avainkäsite, johon komissio edelleen on sitoutunut. Tukitoimia, joihin kuuluvat jatkuvat ja lujitetut toimintaohjelmat ja yhteisön tutkimukselle ja tietoisuuden kasvattaminen, pilottiohjelmat, jne. , on jatkettava ja vahvistettava. teknologiselle kehittämiselle tuki, koulutustoimet, laajemmalle käytölle, annettava toimintaohjelmilla, mukaan lukien ulkosuhteet, Koska muiden kuin energia-alan maatalous, aluepolitiikka, veropolitiikka, jne. , on myös suuri vaikutus uusiutuvien energialähteiden kehittämisedellytyksiin, että nämä toimintaohjelmat helpottavat uusiutuvien energialähteiden kehittämistä. On myös tärkeää, että eri alojen päättäjien välistä yhteensovittamista parannetaan. strategialle on oleellista, strategian osana on ehdotus edistyksen arvioinnin Neljäntenä seurannan vahvistamisesta, jotta saavutettaisiin uusiutuvien energialähteiden markkinaosuutta koskevat tavoitteet. ja Tämän vihreän kirjan tavoitteena on kaksivaiheisen lähestymistavan ensimmäisenä laaja-alaisia vaiheena kannustaa kaikkien asianosaisten ja yhteisön toimielinten neuvotteluja ja keskusteluja. Tässä asiakirjassa asetetaan väljä toimintakehys mutta ei tehdä yksityiskohtaisia ehdotuksia. Niiden päätelmien pohjalta, joita komissio tekee laaja- alaisten keskustelujen perusteella, laaditaan yksityiskohtaisempi yhteisön strategia toimintasuunnite!mineen vuoden 1997 puoliväliin mennessä. 1. Taustatietoja Johdanto Energiapolitiikassa ei ole olemassa yksinkertaisia ratkaisuja eikä ole yhtä ainoata energialähdettä, jolla voitaisiin ratkaista kaikki ongelmat ja joka olisi rajaton, saastuttamaton ja halpa. Energiapolitiikka on ensimmäisestä 1970-luvulla tapahtuneesta öljykriisistä lähtien kasvanut vähitellen, vaihe vaiheelta. Energiapoliittiset painopistealueet ovat kehittyneet. Vuonna 1973 tärkeimpänä kysymyksenä oli energiahuollon varmuus ja talouksien suojaaminen hallitsemattomilta ulkoisilta energiaan liittyviltä kehityskuluilta. Entistä parempia energiaa koskevia suunnittelutekniikoita kehitettiin ja useita eri välineitä yhdistäviä laaja-alaisia energiapolitiikkoja ja -ohjelmia laadittiin. Toinen 1970-luvun loppupuolella tapahtunut öljykriisi oli muistutus siitä, että on pysyttävä valppaana energiahuollon varmuuden suhteen. Ympäristökysymykset nousivat etualalle 1980-luvulla. Happosateita tai kasvihuonekaasuja koskevat huolenaiheet saavuttivat huippunsa Riossa vuonna 1992 pidetyssä YK:n konferenssissa. Energian (pääasiassa öljyn) hintojen todella laskiessa ympäristölliset huolenaiheet kohdistuivat uusiin kysymyksiin. Tuli yleisesti hyväksytyksi, että nykyinen energiajärjestelmä, energian tuottamisesta sen lopulliseen hyödyntämiseen asti on suurelta osin ilmastonmuutosongelmien aiheuttaja ja että energiankulutus voi johtaa koko maailman ympäristön vahingoittumiseen, jota ei voida korjata. Kysymys miten suunnata energiajärjestelmät uudelleen mahdollisesti romahduttamatta taloutta tuli merkittäväksi haasteeksi ja on sitä edelleenkin. toiminnasta johtuvien ihmisten sähköalan vapauttamisen Talouslaman alkaessa 1980-luvun lopulla energia-alasta tuli lisääntyvään kilpailuun ja markkinoiden avautumiseen vastaavaa sisämarkkinoiden perustamista koskevan yhteisön strategian tärkeä osa. Vaikka energia-alan sisämarkkinoiden kehittämisprosessi on ollut pitkä ja vaikea, tähän mennessä on edistytty merkittävästi. Ministerineuvostossa päästiin ja kaasualan sopimukseen vapauttamisneuvottelut ovat täydessä käynnissä. Tämä johtaa huomattaviin muutoksiin Euroopan energiajärjestelmän suurten osien toimintatavassa. Se tuo markkinavoimat asteittain mukaan aloille, jotka ovat liian kauan olleet hallituksen valvonnassa ja perustuneet monopoleihin ja keskitettyyn suunnitteluun. Energia-ala tulee kuitenkin säilyttämään erityispiirteensä. Koska kyseessä on ala, joka on strategisen tärkeä talouden yleiselle hyvinvoinnille, tarpeellinen yleinen palvelu säilytetään. Muutoksen tuulet kuitenkin puhaltelevat jo. ensimmäisestä vaiheesta Euroopan unionilla ei ole ylitarjontaa halvoista, puhtaista ja luotettavista perinteisistä energiavaroista. Riippuvuus tuonnista on huomattava. Tämä ei merkitse kuitenkaan sitä, että yhteisöllä ei olisi juurikaan energiavaroja. Unionilla on melkoisia öljy-, hiili- ja maakaasuvarantoja ja huomattavat uusiutuvien energialähteiden käytön mahdollisuudet. Niillä on kaikilla vahvat ja heikot puolensa. On kuitenkin varmaa, että varoja on hallittava hyvin, jotta tuetaan kaikkia yhteisön tavoitteita. Uusiutuvat energialähteet, mukaan lukien erityisesti vesivoima, tuuli- ja aurinkoenergia (sekä lämpöenergiaa että sähköä auringonvalosta tuottava), biomassa ja geoterminen energia, ovat energiamuotoja, joita ei voida kuluttaa loppuun. Yhdyskuntajäte ja muu orgaaninen jäte luokitellaan yleensä uusiutuviksi energialähteiksi, vaikka ne ovatkin / 6 loppuunkuliitettavissa. Lisäksi uusiutuvien energialähteiden luetteloon kuuluu joukko teknologioita, jotka ovat vielä kokeiluvaiheessa tai jotka on vielä todettava taloudellisesti toteuttamiskelpoisiksi. Tällaisia ovat aalloista, vuorovedestä ja korkealä m poti laisesta kuivasta kalliosta saatavaan energiaan liittyvät teknologiat. Vesivoimaenergia on yksi uusiutuvien energialähteiden perinteisistä muodoista ja sitä on hyödynnetty jo kauan. Laaja-alainen vesivoiman käyttö on menneinä aikoina ollut yleensä pienimuotoista käyttöä edullisempaa. Käytettävissä olleita suuria vesivoimalähteitä on näin ollen hyödynnetty laajalti. Pieniä vesivoimalähteitä (alle 10 MW laitosta kohden) on kuitenkin vielä saatavilla monilla yhteisön alueilla. Tuulienergia on valjastettu nykyaikaisin tuuliturbiinein sähkön tuottamista varten. Turbiineja voidaan käyttää yksittäin, pieninä ryhminä tai suurina ryhminä, jotka tunnetaan nimellä "tuulienergian tuuliturbiinien taloudellinen toteuttamiskelpoisuus on lisääntynyt merkittävästi. Toinen kehitysaskel, tuulienergian josta saattaa tulla tuotantoyksiköiden kehittämistä. tärkeä, on suuntaus kohti merellä sijaitsevien tuotantoyksiköt". Viime vuosina Aurinkoenergia saadaan suoraan auringon valosta ja lämmöstä. Se voidaan ottaa talteen rakennuksen muotoon ja rakenteeseen, lämmönkerääjien avulla tai se voidaan muuntaa suoraan sähköksi aurinkokennoilla. Biomassoihin kuuluu aineksia, jotka on joko varta vasten viljelty energiasatoina tai ne on johdettu maa- ja metsätalouden toimista, joita voidaan käyttää kiinteiden, nestemäisten tai kaasumaisten polttoaineiden valmistamiseen. Maataloudesta peräisin oleville jätteille voidaan suorittaa biologinen tai lämpökäsittely energian tuottamiseksi. Yhdyskuntajätteen käsittelyssä on noudatettava yleistä jätestrategiaa, jossa painopiste on jätteen syntymisen ennaltaehkäisemisessä ja kierrätyksessä. Jätteenpoltosta syntyneitä aineita -jätevirran koostumuksesta ja muista olosuhteista riippuen - voidaan pitää uusiutuvan energian lähteenä. Geotermisen energian saanti edellyttää lämmön johtamista maanpinnan alapuolelle vesipitoiseen maakerrokseen porattujen reikien kautta tai ruiskuttamalla kylmää vettä kuuman, kuivan kallion lävitse. Näin syntynyt kuuma vesi tuodaan jälleen maanpinnalle. Yhteisössä on sekä korkean että matalan entalpian energian tuotantopaikkoja. Uusiutuviin energialähteisiin liittyvä poliittinen yhteys Uusiutuvien energialähteiden edistäminen on ollut jo huomattavan kauan yhteisön energiapolitiikan keskeinen tavoite. Uusista energiapoliittisista tavoitteista vuodelle 1995 ja jäsenvaltioiden politiikkojen lähentämisestä 16 päivänä syyskuuta 1986 annetussa neuvoston päätöslauselmassa1 asetetaan uusiutuvien energialähteiden edistäminen niiden alakohtaisten tavoitteiden joukkoon, joita on käytettävä suuntaa antavina yleisohjeina tarkasteltaessa jäsenvaltioiden energiapolitiikkojen lähentämistä ja yhtenäisyyttä. Tämä keskeinen tavoite vahvistettiin uusiutuvien energialähteiden käytön kehittämisestä yhteisössä 9 päivänä kesäkuuta 1988 annetussa neuvoston suosituksessa2. ALTENER- ohjelman3 myötä neuvosto vahvisti ensimmäisen kerran erityisen rahoitusvälineen EYVL N:o C 241, 25. 9. 1986, s. 1. EYVL N:o L 160, 28. 6. 1988, s. 46. Uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisestä yhteisössä 13 päivänä syyskuuta 1993 tehty uusiutuvien energialähteiden edistämiseen. Neuvosto asettaa ALTENER-päätöksen liitteessä tavoitteeksi, että uusiutuvia energialähteitä olisi lisättävä siten, että ne kattavat kahdeksan prosenttia EU: n jäsenvaltioiden koko energiantarpeesta vuoteen 2005 mennessä. 4 Euroopan parlamentti on omalta osaltaan jatkuvasti korostanut uusiutuvien energialähteiden asemaa. Aivan äskettäin Euroopan parlamentti5 puhui vahvasti sellaisen uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön toimintasuunnitelman laatimisen puolesta, jonka tavoitteena olisi lisätä uusiutuvien energialähteiden osuutta EU:n ensisijaisten energialähteiden yhdistelmässä 15 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä6. Valkoisessa kirjassa "Euroopan unionin energiapolitiikka"7 komissio esitti nykyistä energiatilannetta koskevan laaja-alaisen analyysin perusteella näkemyksensä yhteisön energiapoliittisista tavoitteista ja niiden saavuttamiseksi sovellettavista välineistä. Energiapoliittisia tavoitteita on yksilöity kolme: parantunut kilpailukyky, energiahuollon varmuus ja ympäristönsuojelu. Uusiutuvien energialähteiden edistämistä pidetään muiden politiikkojen ohella yhtenä tärkeänä tekijänä näihin tavoitteisiin pyrittäessä. Kummassakin energiapolitiikkaa koskevasta komission vihreästä ja valkoisesta kirjasta annetussa neuvoston päätöslauselmassa8 korostetaan uusiutuvien energialähteiden merkitystä. On myös merkille pantavaa, että useat jäsenvaltiot ovat kansallisella tasolla asettaneet kunnianhimoisia päämääriä uusiutuvien energialähteiden osuudesta niiden energiataseissa ja edistävät uusiutuvia energialähteitä eri taloudellisin ja poliittisin kannustimin. Itse asiassa kaikilla jäsenvaltioilla joko on tai on ollut määrällisiä tavoitteita, jotka koskevat uusiutuvien energialähteiden kokonaisosuutta niiden energiataseesta tai yhden tai useamman uusiutuvan erityisenergialähteen osuutta. Alankomaiden hallitus pyrkii lisäämään uusiutuvilla energialähteillä tuotetun primäärienergian osuutta kymmeneen prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Tanskassa uusiutuvilla energialähteillä tuotetun energian määrällinen tavoite on 12 prosenttia vuoteen 2005 mennessä ja - pidemmällä aikavälillä - 35 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Espanjassa on asetettu vastaavasti 1100 ktoen:n kokonaistavoite vuoteen 2020 mennessä, kun se Kreikassa on 1800 ktoe vuoteen 2005 mennessä. Ranskan hallitus on asettanut alakohtaisia erityistavoitteita, joihin kuuluu 1500 itsenäisen aurinkokennojärjestelmän rakentaminen vuoteen 2005 mennessä ja viiden prosentin uusiutuvien energialähteiden osuus liikenteen käyttämistä polttoaineista myös vuoteen 2005 mennessä. Italia on asettanut tavoitteeksi 675 MW:n suuruisen uusiutuvista energialähteistä saatavan sähkön tuotantokyvyn vuoteen 2000 mennessä Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tavoitteen ollessa vastaavasti 241 MW vuoteen 1999 mennessä ja 1500 MW vuoteen 2000 mennessä. Saksa asetti vuonna 1990 tavoitteeksi tuulienergian 100 MW:n lisätuotantokyvyn viiden vuoden aikana. Koska tavoite saavutettiin tämän ohjelman ensimmäisenä toimintavuonna, sitä nostettiin edelleen 250 MW:iin ja se saavutettiin vuonna 1995. 4 5 6 7 neuvoston päätös, EYVL N:o L 235, 18. 9. 1993, s. 41. ALTENER-ohjelman tavoitteet on laskettu EU:n tilastokeskuksen (EUROSTAT) käyttämän suoran fyysisen laskentatavan mukaisesti. Tämä poikkeaa muista tavoitteista, jotka on laskettu käyttämällä korvausperiaatetta: 220 TOE/GWh. Asiakirja P 215. 788/fin, päätöslauselma uusiutuvia energialähteitä koskevaksi yhteisön toimintasuunnitelmaksi. Katso alaviite n:o 4. KOM(95) 682, 13. 12. 1995. tai vaatimuksin, (kuten ja lainsäädännöllisin rohkaisevat myös Saksan kolmansien takaisinostohinnoista kannustimista Näitä päämääriä tukevat eri kansalliset politiikat, jotka vaihtelevat pääomatuesta, "stromeinspeis ngsgezetz)", kiinteistä verotuksellisista rahoitustuesta osapuolten lisämaksujärjestelyihin (kuten Yhdistyneen kuningaskunnan muita kuin fossiilisia polttoaineita koskeva velvoite (NFFO)) ja TTK-hankkeiden yleiseen tukemiseen. Eräät jäsenvaltiot laitoksia ottamaan käyttöön uutta uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tuotantokykyä energiantuotantolaitosten kanssa tehtävin vapaaehtoissopimuksin velvoittavat energianjakelijat ostamaan tietyn määrän uusiutuvista energialähteistä saatavaa energiaa. Viennin tukijärjestelmiä on myös perustettu. Tämän vihreän kirjan puitteissa ei voida saada täydellistä kuvaa kaikista uusiutuvien energialähteiden tukemiseksi kansallisella tasolla toteutetuista pyrkimyksistä. Sitoumusten määrä kuitenkin vaihtelee merkittävästi jäsenvaltiosta toiseen. Kun eräät jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet täysin uusiutuvia energialähteitä ja suunnittelukehykseensä, toiset eivät ole omaksuneet uusiutuvien energialähteiden käyttöä osaksi maailmanlaajuisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä strategioitaan. On tärkeää huomata, että näin suurella valikoimalla erilaisia kansallisia ohjelmia ja kannustimia, poliittisten painopistealueiden vuoksi, avoimuuden ja ennustettavuuden taso ei ole riittävä uusiutuviin energialähteisiin liittyvälle teollisuudelle, jotta se voisi täysin hyötyä yleisistä poliittisista kannustimista ja muodostaa pitkän aikavälin vakaita liiketoimintanäkymiä Euroopan unionissa. energiapolitiikkaansa jatkuvasti muuttuvat jotka kaiken politiikat suosivat yleiseen uusien lisäksi jotka Muut teollistuneet maat, etenkin Yhdysvallat ja Japani, ovat myös laatineet laaja-alaisia politiikkoja uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi. Yhdysvalloissa, missä uusiutuvien energialähteiden, lähinnä vesivoimalla tuotetun sähkön, osuus on 5,3 prosenttia energian kokonaiskysynnästä, uusiutuvan energian edistäminen alkoi jo varhaisessa vaiheessa ja sitä kannustettiin erityisesti julkisia laitoksia koskevasta sääntelypolitiikassa vuonna 1978 annetulla lailla (Public Utilities Regulatory Policy Act (PURPA)), jossa energialaitokset velvoitetaan ostamaan energiansa tuottajilta mahdollisimman alhaisin itsenäisiltä kustannuksin. Vielä tuoreempaan ilmastonmuutosta koskevaan toimintasuunnitelmaan vuodelta 1993 sisältyi joukko uusiutuviin energialähteisiin liittyviä toimenpiteitä, joiden varsinainen painopiste oli tuulienergiaa, aurinkoenergiaa, biomassaa, geotermistä energiaa ja olemassa olevien hankkeiden ympäristöystävällistä parantamista koskevien ohjelmien markkinoimisessa. Hallitus on myös erityisen kiinnostunut liikenteen biopolttoaineista. Lisäksi energian tuotantoa ja hankintaa koskeva sääntely on ala, joka on parhaillaan nopeasti muuttumassa USA:n edellyttää sähköntuotantoteollisuudessa. energialaitoksilta kaikkien vaihtoehtojen huomioon ottamista energiahankinnoissa, mukaan lukien energian kysynnän ohjaustoimenpiteet ja uusiutuvat energialähteet. Valtion tasolla on kuitenkin huomattavaa vaihtelua tehdyissä sitoumuksissa, Kalifornian ollessa lisämaksuin rahoitettava tässä johdossa. Yhtenä esimerkkinä mainittakoon, että uusiutuvista energialähteistä saatavan energian jakeluohjelma sisällytettiin sähköalan rakenneuudistusta koskevaan lakiehdotukseen, joka esitettiin aiemmin kuluvana vuonna Kaliforniassa. Integroitu varojen sähköä koskevien vesivoimalla suunnittelu tuotettua (IRP) teknisistä mahdollisuuksista Uusiutuvia energialähteitä varten olevista rajoitetuista huolimatta Japani on asettanut kunnianhimoisen tavoitteen yli kaksinkertaistaa uusiutuvista energialähteistä saatava osuus nykyisestä 1,2 prosentista (1994) kolmeen prosenttiin koko energiakysynnästä vuoteen 2010 mennessä. Tutkimus- ja kehitystyötä (New Sunshine Programme) puitteissa. tuetaan uuden auringonpaisteohjelman Rahoituksellisten kannustimien, joihin kuuluu tukia, lisäksi myönnetään verohyvityksiä ja matalakorkoisia lainoja. Varsinkin Japani on keskittynyt aurinkokennosovellusten kehittämiseen, jonka päätavoitteena on kannustaa markkinoiden laajentumista ja siten hyötyä laaja-alaisesta tuotannosta. Tätä varten laadittiin 70 000 katonharjaa koskeva ohjelma. Lisäksi Japanin hallitus on aktiivisesti kannustanut teollisuutta käynnistämään aurinkokennojen valmistustoimintaa lähimaissa, missä on alhaiset palkkakustannukset, mikä yhdessä merkittävien T&K-ponnistusten kanssa on tehnyt Japanista maailman johtavan maan tällä teknologian alalla. Mitä tulee Euroopan yhteisöön, uusiutuvia energialähteitä koskevaa strategiaa tarvitaan monestakin syystä. Ennen kaikkea on selvää, että ilman yhtenäistä ja avointa toimintastrategiaa ja kunnianhimoista uusiutuvia energialähteitä koskevaa tavoitetta nämä energialähteet eivät vaikuta suurestikaan yhteisön energiataseeseen. Ilman selvää ja kattavaa strategiaa, jota oikeudellisesti sitovat toimenpiteet tukevat, niiden kehittämisen, mikä on varsin suotavaa jäljempänä yksilöidyistä syistä, riskit eivät ole enää yhtä suuria tai välittömiä. Tätä väittämää tuetaan edelleen tämän vihreän kirjan 3 luvussa, jossa esitetään joukko energiaskenaarioita ja kuvaillaan niiden vaikutuksia uusiutuviin energialähteisiin nähden. Pitkän aikavälin vakaa kehys uusiutuvien energialähteiden kehittämiselle, poliittiset, lainsäädännölliset, hallinnolliset, taloudelliset ja markkinointinäkökohdat, on itse asiassa uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä mukana olevien taloudellisten toimijoiden toiminnan ehdoton painopistealue. 9 Lisäksi sisämarkkinoiden kehittyessä tarvitaan yhteisön laajuista uusiutuvia energialähteitä koskevaa strategiaa, jotta vältetään epätasapainotilanteet jäsenvaltioiden välillä tai energiamarkkinoiden vääristyminen. joka kattaa uusiutuviin energialähteisiin liittyvät Viime vuosina on saavutettu merkittävää uusiutuvia energialähteitä koskeviin teknologioihin liittyvää teknologista edistystä. Kustannuskäyrät laskevat nopeasti ja monet uusiutuvat energialähteet ovat saavuttaneet taloudellisen toteuttamiskelpoisuuden tai ovat lähellä sitä tietyin edellytyksin. Eurooppa on suuressa määrin johtavassa asemassa maailmassa tällä alalla. Vahva kilpailuasema maailmanlaajuisilla markkinoilla voidaan säilyttää ja sitä voidaan edelleen kehittää ainoastaan, jos kotimarkkinat ovat merkittävät ja kasvussa. Selkeästi määritellyn strategian avulla säilytetään ja vahvistetaan Euroopan unionin teollisuuden asemaa tässä suhteessa. Uusiutuvien energialähteiden edistämispolitiikka edellyttää yleisiä aloitteita, jotka kattavat laajan valikoiman politiikoita, joihin kuuluu maatalous, ulkosuhteet, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, mukaan ja ympäristöpolitiikat. Uusiutuvia energialähteitä koskevan tärkeimpänä tavoitteena on varmistaa, että tarve edistää näitä energialähteitä otetaan huomioon uusissa toiminta-aloitteissa ja kaikkien näiden alojen olemassa olevien politiikkojen täytäntöönpanossa. Itse asiassa tarvitaan yleisesti hyväksytty strategia, jotta varmistetaan välttämätön politiikkojen täytäntöönpanossa yhteisön, kansallisella ja paikallisella tasolla. lukien esittely, verotus yhteensovittaminen johdonmukaisuus sekä alue- strategian näiden ja Tämä vihreä kirja on ensimmäinen suuri askel kohti tällaisen strategian laatimista. Siinä tavoitteet, yksilöidään uusiutuvien liittyvät asetetaan uusiin energialähteisiin Tämä oli niiden pyöreän pöydän keskustelujen pääasiallinen anti, jotka käytiin eri markkinoiden toimijoiden kanssa Milanossa 17. - 19. kesäkuuta 1996 pidetyn konferenssin "Uusiutuvat energialähteet Euroopan sisämarkkinoilla" yhteydessä. 10 energialähteiden entistä laajemman käytön pääasialliset esteet ja kuvaillaan komission aikeet näiden esteiden voittamiseksi, jotta uusiutuvien energialähteiden o autta voidaan merkittävästi lisätä. Tämä vihreä kirja sisältää erityisen uusiutuviin energialähteisiin liittyvän poliittisen filosofian ja siinä esitetään alueet, joilla lisätoimia voitaisiin toteuttaa. Tiedonannon olisi etupäässä toimittava keskusteluasiakirjana, jonka pohjalta ja toisena askeleena voidaan vuoden 1997 puoliväliin mennessä kehittää täysin loppuunkehitelty strategia uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistä yhteisön energiataseessa koskevine toimintasuunnitelmineen. 11 2. Uusiutuvien energialähteiden mahdollisuuksia on hyödynnetty epätasaisesti unionissa» nykytilanne: uusiutuvien energialähteiden riittämättömästi Euroopan ja Yhteisön strategian tarve johtuu siitä, että uusiutuvien energialähteiden osuus yhteisön energiataseesta on kaiken kaikkiaan edelleen pieni. On kuitenkin nähtävissä merkkejä siitä, että tämä on muuttumassa. Varoja koskevia näkökohtia ymmärretään paremmin, teknologiat parantuvat tasaista tahtia, asenteet niiden käyttöä kohtaan ovat muuttumassa ja uusiutuvia energialähteitä hyödyntävät valmistus-ja palveluteollisuus ovat kypsymässä. Uusiutuvilla energialähteillä on kuitenkin vieläkin vaikeuksia "päästä pinnalle" markkinointitermillä ilmaistuna. 1 käy Taulukosta sisämaan bruttoenergiankulutuksesta Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa. Taulukko on laadittu edellä annetun uusiutuvien energialähteiden määritelmän mukaisesti, eli mukaan lukien suuret vesivoimalaitokset ja jätteistä saatava energia. energialähteiden uusiutuvien osuus ilmi Taulukko 1. Uusiutuvien energialähteiden osuus sisämaan bruttokulutuksesta. I ~ I ~ ~ ~ ~~ ~ Itävalta Belgia Tanska Suomi Ranska Saksa Kreikka Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Espanja Ruotsi Yhdistynyt kuningas- kunta Euroopan unioni 1990 22,1 1,0 673 18,9 6,4 1,7 7,1 T~S 5,3 1,3 1,3 17,6 6,7 24,7 ÏÏ^5 5,0 1994 24,1 0,8 7^) 19,3 7,2 1,9 7,2 T^l 6,4 1,3 1,4 17,5 6,2 24,0 Ö^fj 5,4 Lähde: Eurostat Taulukosta ilmenee vuosien 1990 ja 1994 osuudet ja Euroopan unionin noin viiden prosentin suhteellinen vakaus. Taulukossa korostuvat myös melkoiset vaihtelut eri jäsenvaltioiden tilanteiden välillä. Liitteessä 1 esitetään nykyinen jakauma uusiutuvia energialähteitä kohden ja jäsenvaltioittain. Nykyinen uusiutuvien energialähteiden markkinaosuus on suunnilleen 65 Mtoe. Tämä edustaa ainoastaan 16 prosenttia uusiutuvien energialähteiden teknisistä mahdollisuuksista, joiden on arvioitu olevan noin 400 Mtoe. Käyttämättömät tekniset mahdollisuudet ovat erityiset merkittävät biomassan, mukaan lukien energiasadot sekä tuuli- ja aurinkoenergia, kohdalla. 12 Suuret erot eri jäsenvaltioiden välillä voidaan osittain selittää luonnollisestikin erilaisilla maantieteellisillä ja ilmastollisilla olosuhteilla. Joillakin jäsenvaltioilla on suu. et vesivarat, joillakin niitä ei ole ollenkaan, kun taas eräillä on merkittäviä mahdollisuuksia kehittää tuulienergiaa rakentamattomilla alueilla, missä on suotuisat tuuliolosuhteet. Tällaiset tekijät voivat kuitenkin vain osittain selittää taulukosta 1 ilmenevät tilastolliset erot. Teollisella rakenteella ja erityisesti kansallisella tasolla toteutetuilla energia-alan ohjelmilla on myös merkittävä asema. Esimerkkinä uusiutuvia energialähteitä kannustavan myönteisen ohjelman tuloksista voidaan mainita, että 70 prosenttia asennetun ja tuulienergian kokonaistuotantokyvystä Euroopan unionissa sijaitsee Saksassa Tanskassa. Laaja-alainen vesivoimasta saatavan energian tuotanto hallitsee nykyistä uusiutuvien energialähteiden valikoimaa. Se on hyväksi todettu kehittynyt ja kustannuksiltaan kilpailukykyinen teknologia. Suurten vesivoimalaitosten kustannusten pienentäminen edelleen ei ole perusteltua. Pienten vesivoimalaitosten, eli tuotantokyvyltään alle 10 MW olevien laitosten, osuus EU:n vesivoimalla tuotetun energian tuotantokyvystä oli noin kolme prosenttia vuonna 1995. Pääomakustannukset ovat hyvin laitoskohtaisia ja ne ovat yleensä suuremmat tuotettua sähköyksikköä kohden kuin suurten vesivoimalaitosten kustannukset. Uusien rakennustekniikoiden ja valvontajärjestelmien odotetaan kuitenkin vähentävän pääomakustannuksia ja lisäävän käytettävissä olevia laitoksia. Biomassa kattaa metsä- ja maataloudesta, energiasadoista ja biopolttoaineista peräisin olevat jäämät. Metsäteollisuuden jäämät ovat tällä hetkellä tärkeimmät, koska niihin kuuluu erityisesti puulastut. Biomassajäämiä käytetään pääasiassa polttoaineena lämmityslaitoksissa ja sähköntuotanto metsäteollisuuden jäämistä on lähes yksinomaan rajoittunut suuriin teollisuuslaitoksiin. Kaiken kaikkiaan biomassakustannukset ovat vähentyneet huomattavasti, kuten jäljempänä 4. 3 kohdassa osoitetaan, ja kustannusten oletetaan edelleen pienenevän biomassan tuotantoteknologian parannusten ansiosta. Energiasadoille ei ole vielä vakiintuneita markkinoita etupäässä siksi, että sadon kustannukset alhaiseen tuotantotehokkuuteen. Sadon kasvattamiselle on kuitenkin varaa, ja yhdistettynä biomassan kaasutusjärjestelmiin se saattaa merkittävästi parantaa energiasatojen markkinanäkymiä. Biopolttoaineilla, lähinnä rypsin siemenöljyllä ja bioetanolilla, on pienet markkinat tietyissä jäsenvaltioissa, erityisesti Ranskassa ja jossain määrin luodaan verokannustimin, koska Saksassa, biopolttoaineet eivät enää nykyisin ole kilpailukykyiset bensiiniin ja dieseliin verrattuna. Markkinoiden odotetaan kuitenkin hieman kasvavan niiden kustannusvähennysten ja edullisista tuloksena, jotka oletettavasti saadaan uusien selluloosasyöteöljyistä valmistettavien biopolttoaineiden tuotannon ansiosta. Italiassa. Markkinat tuotantomenetelmien suhteellisen suhteellisen verrattuna Itävallassa suuret ovat ja Tuulienergia on nykyisin joissakin jäsenvaltioissa nopeimmin kasvava sähköntuotannon energialähde. Tuuliturbiinikustannukset ovat laskeneet 30 prosentilla vuodesta 1990 ja vaikka yksikkökustannukset ovat hyvin riippuvaiset tuotantoyksikön tuulen nopeudesta, tuulienergia on yksi kustannuksiltaan kaikkein kilpailukykyisimmistä uusiutuvista energialähteistä kustannusten ollessa niinkin alhaiset kuin 0,05 ecua/kWh. Teknologinen ja jatkokehittäminen, moninopeusgeneraattorien kehittäminen, sekä suurten merellä sijaitsevien tuotantolaitosten kehittäminen alentavat kustannuksia edelleen, mikä todennäköisesti johtaa EU:n tuulienergian tuotantokyvyn huomattavasti suurempaan hyödyntämiseen. turbiinien, pylväiden keveiden suurten kuten 13 Auringonlämmöllä tapahtuva lämmitysteknologia on lähes täysin valmiiksi kehitetty. Tästä huolimatta suurtuotannosta sekä paremmista tuotanto- ja markkinointitekniikoista aiheutuvia kustannuksia on vielä varaa alentaa. Eräissä Välimeren alueen kolmansissa maissa, erityisesti Israelissa, tapahtunut kehitys osoittaa, että kustannusvähennykset ovat mahdollisia. Tällä hetkellä auringonlämmöllä tapahtuva lämmitys on kustannuksiltaan kilpailukykyistä verrattuna sähköiseen vesilämmitykseen varsinkin EU:n eteläisissä osissa. Sähkön tuotanto auringon valosta on arvostetuin uusiutuviin energialähteisiin liittyvä teknologia ja mitä tulee huipputeknologiaan, sitä voidaan verrata parhaimpaan tietoteknologiaan. Kustannukset ovat alentuneet jyrkästi, kuten jäljempänä 4. 3 kohdassa esitetään, yli 25 prosentilla viiden viime vuoden aikana, mutta ne ovat vielä huomattavasti suuremmat kuin perinteisin polttoainein tuotetun sähkön kustannukset. Kennojen tehokkuuden odotetaan kuitenkin jatkuvasti kasvavan ja TTK, erityisesti ohutkalvoisten aurinkokennojen markkinoille saattaminen, saattaa johtaa siihen, että sähkön tuotanto auringon valosta saattaa tulla kilpailukykyiseksi keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. ja Jätteestä saatava energia on kasvava energianlähde. Jätteen uudelleenkäytön kierrätyksen parantumisen uskotaan vähentävän tulevaisuudessa käsiteltävän jätteen määrää. Geoterminen energia edustaa hyvin pientä osaa EU: n uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tuotannossa. Sen käyttöä rajoittavat koeporausten ja laitteistojen asennuksen pääomakustannukset, vaikka uusien tekniikkojen avulla useiden onnistuneiden TTK-hankkeiden perusteella eräät näistä rajoitteista ovat voitettavissa. Vuorovesi- ja aaltoenergiaan liittyvät mahdollisuudet ovat merkittävät ja niitä tutkitaan jossain määrin. Näitä kehitetä lähitulevaisuudessa. todennäköisesti merkittävästi energialähteitä kuitenkaan ei tukitoimenpiteiden Uusiutuvia energialähteitä on yritetty luokitella niiden mahdollisen taloudellisen panoksen tämän panoksen ajoituksen mukaan. Tämä onkin hyödyllistä soveliaimpien ja jatkokehityksen edellyttämien löytämiseksi. Monet uusiutuvia energialähteitä koskevat teknologiat edellyttävät vain vähän tai ei ollenkaan T&K- lisäpyrkimyksiä tullakseen kilpailukykyisiksi. Kuten tässä vihreässä kirjassa tullaan lähemmin osoittamaan, avain näiden teknologioiden suurempaan markkinaosuuteen on voittaa markkinoita koskevat esteet ja puutteet. Näiden teknologioiden, joihin kuuluu ja varsinkin passiivinen aurinkoenergia, biomassa, rannikkotuuliturbiinit ja perinteinen geoterminen energia, osalta pääasiallisten poliittisten aloitteiden olisi oltava markkinoita tuotanto tuotantoyksiköt ja energiasadot auringonvalosta, merellä sijaitsevat edellyttävät liittyviä ja erityisesti esittelyvaiheeseen painottuneita lisätoimenpiteitä, kun taas ennemminkin perustutkimusta vaativia ovat vuorovesi-, aalto- ja kuumasta, kuivasta kalliosta saatava geoterminen energia. teknologiseen kehittämiseen jäte, pienet vesiturbiinit luovia tuulienergian toimenpiteitä. Energian tutkimukseen ja 14 3. Ennusteet uusiutuvien energialähteiden markkinoille pääsystä; uusiutuvilla energialähteillä saattaa olla suuri osuus EU:n lopullisessa energia n k; ut uksessa. Komission yksiköiden laatimassa tuoreimmassa pitkän aikavälin energiaennusteessa "Euroopan energia vuoteen 2020 asti"10 esitetään skenaarioihin perustuva lähestymistapa, joka kuvastaa energia-alalla tänä päivänä vallitsevaa epävarmuutta ja muutoksen tunnetta. Energia-alan tulevaisuutta seuraavien 25 vuoden ajaksi on hahmoteltu neljässä eri skenaariossa. -ennusteessa kuvaillaan tarvetta. vivahteikkaasti Toiminnallisista oletuksista riippuen uusiutuvien energialähteiden osuus vuoteen 2020 mennessä voi olla niinkin paljon kuin 13,7 prosenttia tai niin vähän kuin 9,5 prosenttia11. "Euroopan energia vuoteen 2020 asti" erityistä energialähteiden edistämisen uusiutuvien "Perinteisen viisauden" skenaario tarkoittaa "liiketoimintaa tavalliseen tapaan" eli maailmaa, jossa talouskasvu asteittain heikentyy, koska väestömuutokset merkitsevät hitaampaa työvoiman kasvua. Tämä skenaario kattaa monet maailman sosiaali- ja talousongelmista. Tämän skenaarion mukainen energiapolitiikka on pirstoutunutta selvittämättömien, keskenään ja ympäristöä koskevan lähestymistavan takia. Energian hinnat nousevat tasaisesti ja raakaöljyn hinta nousee reaalisesti 31 US An dollariin barrelilta vuonna 2020. Energian kysyntä jatkuu suhteessa nykyiseen toimintaan, jossa huolehditaan jonkin verran tehokkuuden lisäämisestä, mistä huolimatta kysyntä kasvaa lähes yhdellä prosentilla vuodessa. Tämän skenaarion mukaan uusiutuvien energialähteiden markkinoillepääsy on yleisesti ottaen heikkoa, minkä vuoksi uusiutuvien energialähteiden markkinaosuus on vain 7,7 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. ristiriitaisten tavoitteiden "Taistelukenttä"-skenaarion mukaan maailma palaa eristäytyneisyyteen, geopoliittisiin mahtiryhmittymiin ja protektionismiin, mikä tekee taloudellisen yhdentymisen hyvin vaikeaksi. Maailmanlaajuistumista pidetään liian kunnianhimoisena ja geopoliittinen järjestelmä pirstoutuu osiin, joiden sisällä ja välillä on jännitystä ja kitkaa. Tämän skenaarion mukaiset energiapolitiikat tähtäävät tuontiriippuvuuden vähentämiseen, varovaisuusperiaatteet vallitsevat C02-huolenaiheiden suhteen ja ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin saavutetaan ainoastaan liikenteen alalla. "Taistelukenttä" - skenaarion mukaan ennustetaan hidasta kasvua erityisesti vuoden 2000 jälkeen ja jyrkkää nousua öljyn hinnoissa, jota jouduttaa öljynhintakriisi, minkä vuoksi maailmantalous joutuu syvään talouslamaan vuoteen 2005 mennessä. Tätä seuraa vuodesta 2010 vuoteen 2020 jatkuva taloudellinen taantuma. Uusiutuvien energialähteiden osa on yleensä huonompi tämän kuin "perinteisen viisauden" skenaarion mukaan. Edes vuoteen 2005 mennessä nousevat öljyn hinnat eivät pysty myötävaikuttamaan uusiutuvien energialähteiden myönteiseen kehitykseen, erityisesti tätä seuraavan talouslaman vuoksi. "Taistelukenttä"-skenaarion mukaan uusiutuvien energialähteiden osuus on vuoteen 2010 mennessä vaatimaton 7,4 prosenttia sisämaan koko bruttoenergiankulutuksesta. 10 Euroopan energia vuoteen 2020 asti, skenaarioperustainen lähestymistapa, Euroopan komissio 1996. Uusiutuvien energialähteiden markkinaluvuilla ja tilastoilla on se heikkous, että käytössä on eri, varsinkin muuntoperusteisiin liittyviä, tilastointitapoja. Käytetystä tavasta riippuen voidaan saada hyvin erilaisia tuloksia. Tässä vihreässä kirjassa sovelletaan johdonmukaisesti Eurostatin tapaa, eli fyysistä muuntoperiaatetta. 15 ja että liberalismissa kilpailukykyinen markkinaympäristö ja "Hypermarket"-skenaariossa painopiste on markkinavoimissa, taloudellinen yhdentyminen vahvistuu ja jatkuu vapaakaupassa. Maailmanlaajuinen itsestään. Tämän skenaarion mukaan oletetaan, että liberalismi ja yksityistäminen antavat talouskasvua. tuloksia Energiapolitiikoita ohjaa halu minimoida hallituksen valvonta ja maksimoida markkinoiden tehokas toiminta. Ulkoisia kustannuksia ei sisällytetä hintoihin ja kokonaisverotusta alennetaan jyrkästi. Ei ole yllättävää, että uusiutuvilla energialähteillä on suuria vaikeuksia saada entistä suurempia markkinaosuuksia. " Hypermarket" - skenaariossa ennustetaan, että uusiutuvia energialähteitä on vuoteen 2010 mennessä 123 sisämaan hieman verran, mikä Mtoe:n bruttoenergiankulutuksesta. prosenttia edistää vastaa 7,5 yli ja lisää Lopuksi "foorumi"-skenaariossa oletetaan, että maailmassa edetään kohti konsensusta ja kansainvälisiä yhteistoimintarakenteita, joilla on vahva asema yleisessä interventiossa. Maailmanlaajuinen yhdentyminen aiheuttaa uusia vaatimuksia yhteisille ja yleisille toimille ja valmisteverot talouskasvua. Lisäksi oletetaan, että alv yhdenmukaistetaan ja että polttoaineverotus yhtäläistetään. "Foorumi" on näin ollen ekologisiin perusteisiin nojaava skenaario ja energiapolitiikkoihin vaikuttaa suurelta osin huoli ympäristöstä. Öljyn hinnat pysyvät heikon kysynnän vuoksi vakaina 16 USA:n dollarissa barrelilta vuoteen 2020 saakka. Kuitenkin odotetaan uusien ja entistä tehokkaampien energiateknologioiden näyttävää esiinmarssia, jota ohjaavat pääasiassa entistä ja korkeammat ympäristöverot. "Foorumi"- skenaariossa oletetaan myös, että ydinohjelmat elvytetään uudelleen ja että ydinvoiman osuudet sisämaan bruttoenergiankulutuksesta yli kaksinkertaistuvat vuoteen 2020 mennessä "perinteisen viisauden" -skenaarioon verrattuna. tiukemmat ympäristönormit Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä uusiutuvien energialähteiden osuus on, vaikkakin vähemmässä määrin kuin edellä esitetyissä skenaarioissa, edelleen vähäinen EU:n energiapolttoainevalikoimasta. uusiutuvien energialähteiden ennustetaan vuoteen 2010 mennessä tyydyttävän noin yhdeksän prosenttia sisämaan bruttoenergiantarpeesta, vaikka kasvun odotetaan jatkuvan koko vuoden 2020, jolloin uusiutuvista energialähteistä saatavan energian osuuden ennustetaan ylittävän 2020 Mtoe (eli 13,7 prosentin kasvu uusiutuvien energialähteiden osuudessa sisämaassa), mikä on enemmän kuin minkään muun perinteisen polttoaineen osuus yksittäin tarkasteltuna. "Foorumi"-skenaarion mukaan Uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuksia, joiden vuoteen 2010 mennessä ennustetaan olevan 7,4 - 9 prosenttia nykyiseen lähes kuuden prosentin osuuteen verrattuna, voidaan pitää ikävän alhaisina. Itse asiassa voidaan päätellä, että missään varainhoitovuoteen 2020 ulottuvissa skenaarioissa uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden ei arvioida olevan merkittävä vuoteen 2010 mennessä. Ainoastaan "foorumi"-skenaario johtaa merkittävään läpimurtoon, mutta tässä tapauksessa se tapahtuu hyvin myöhään ja se saadaan päätökseen vasta vuoden 2020 paikkeilla. On kuitenkin otettava huomioon, että vuoden 2020 skenaariot sisältävät ainoastaan rajoitetussa määrin erityistoimia uusiutuvista energialähteistä saatavan energian laadittiin etupäässä kuvaamaan koko energia-alalle edistämiseksi, koska ne liittyvistä eri maailmanlaajuisiin energiamarkkinoihin oletuksista aiheutuvia seurauksia. ja geopoliittisiin näkymiin toiminnallisten erityisaloitteiden mahdollisten Uusiutuvien energialähteiden alan vaikutusten kuvaamiseksi komissio on ALTENER-ohjelman puitteissa aloittanut TERES- 16 tutkimuksen12. TERES II -tutkimus, joka julkaistaan piakkoin, perustuu komission tutkimuksessa "Euroopan energia vuoteen 2020 asti" kehittämään "perinte^en viisauden" -skenaarioon, mutta siinä mennään vieläkin pidemmälle lisäämällä uusiutuvia energialähteitä koskevia erityisiä oletuksia kolmen uuden skenaarion laatimiseksi. Energian kokonaiskysynnän lisäämistä ja nousevia öljynhintoja (31 USA:n dollariin barrelilta vuoteen 2020 mennessä) koskevat perimmäiset perusoletukset ovat kuitenkin samat kuin vuoteen 2020 ulottuvassa tutkimuksessa. Ensimmäinen näistä kolmesta lisäskenaariosta on nk. "teollisten politiikkojen" skenaario, joka perustuu Euroopan uusiutuvien energialähteiden alan teollisuuden esittämiin toimenpide-ehdotuksiin13. Näihin oletuksiin kuuluvat seuraavat kohdat: eräät uusiutuvista energialähteistä saatavan energian käyttöön erityiskannustimet, mukaan lukien tuet ja kiinteät takaisinostohinnat; liittyvät lisääntynyt T&K-toiminta, joka johtaa uusiutuvien energialähteiden vähentymiseen kymmenellä prosentilla; käytettävissä olevasta maa-alasta on varattu 12 prosenttia energiasadoille; perinteisten polttoaineiden ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin biomassamarkkinoita varten. kattavan uusiutuvien ennustetaan energialähteiden Näihin toimintaohjelmaa koskeviin olettamuksiin perustuva mallintaminen14 merkitsee, että sisämaan osuuden bruttoenergiankulutuksesta 9,9 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. Ulotettaessa ennuste koskemaan "teollisten politiikkojen" skenaarioon liittyviä oletuksia käy ilmi, että kasvu on huomattavasti hitaampaa vuodesta 2010 vuoteen 2020, mikä johtaa siihen, että uusiutuvista energialähteistä saatavan energian markkinaosuus on vuoteen 2020 mennessä 11,4 prosenttia. Tästä voidaan tehdä se mielenkiintoinen päätelmä, että uusiutuvien energialähteiden alan teollisuuden ehdottamat politiikat ovat suurelta osin riittämättömät tavoitteiden saavuttamiseksi. Tästä on tämän poikkeuksena teknologisen edistyksen myötä kasvaa merkittävästi. itse asettamien joka nopean teollisuudenalan tuulienergia, Toinen TERES II:n mukainen skenaario on "exterNe sisällyttäminen", joka perustuu komission samannimiseen tutkimukseen ja jossa oletetaan, että kaikki perinteisten polttoaineprosessien ulkoiset kustannukset sisällytetään hintoihin. Tämän skenaarion mukaan kaikille uusiutuville energialähteille on ominaista kohtalainen kasvu, joka johtaa hieman suurempaan kokonaisosuuteen sisämaan bruttoenergiankulutuksesta kuin mitä edellisessä skenaariossa ennustettiin. Erityisesti tuulienergiaan, geotermiseen energiaan ja auringosta saatavaan lämpöenergiaan liittyvät teknologiat hyötyvät tämän skenaarion 12 13 14 TERES, Lontoossa sijaitsevan ESD:n ja Euroopan komission (1994) laatima Euroopan uusiutuvia energialähteitä koskeva tutkimus ja TERES II (komissio julkaisee vuonna 1997). Erityisesti AEBIOM (European Biomass Association), EE WC (European Energy from Waste Council), ESHA (European Small Hydro Association), ESIF (European Solar Industry Federation) ja EWEA (European Wind Energy Association). TERES II -tutkimuksen yhteydessä laaditut ennusteet perustuvat yhteisön JOULE II -ohjelman puitteissa kehitettyyn markkinoille pääsyä koskevaan SAFIRE-malliin. 17 mukaan, kun uusiutuvista energialähteistä saatavan energian kokonaisosuuden arvellaan olevan 10,1 prosenttia. TliKliS II tutkimuksen yhteydessä kehitelty viimeinen skenaarioon "parhaan käytännön politiikat", jossa oletetaan, että tähän asti tehokkaimpia politiikkoja uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisessä sovelletaan EU:n laajuisesti. Näihin politiikkoihin kuuluu pääasiassa: hallituksen ohjelmat, saattamaan uusiutuviin jotka ovat keskittyneet energialähteisiin liittyviä teknologioita markkinoille ja kehittämään parannettuja ohjelmia paikallista suunnittelua varten, kasvanut T&K-toiminta, joka johtaa kustannusten pienenemiseen 20 prosentilla, energiasadoille varatun maa-alan 25 prosentin kasvu ja tukien takaaminen vuoteen 2000 asti 12 prosentille viljelykäytöstä poistetusta maasta perinteisten polttoaineprosessien ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin (muistuttaa exterNe-skenaariota). "Parhaan käytännön politiikat" -skenaarion mukaan uusiutuvien energialähteiden markkinaosuus on voimakkaassa kasvussa edellisiin skenaarioihin verrattuna erityisesti auringonvalosta saatavan energian ja biopolttoaineiden osalta. Edistystä voidaan havaita varsinkin sähkömarkkinoilla. "Parhaan käytännön politiikat" -skenaarioon sisällytettyjen toimintaohjelmaa koskevien oletusten mukaan uusiutuvista energialähteistä saatava osuus kattaa sisämaan bruttokulutuksesta kaiken kaikkiaan 12,5 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. "Euroopan energia vuoteen 2020 asti" -tutkimuksen (foorumi-skenaario) sisältämään ekologiseen skenaarioon verrattuna se merkitsee huomattavasti suurempaa markkinaosuutta vuoteen 2010 mennessä. Skenaarioiden ulottamisesta vuoteen 2020 asti käy kuitenkin ilmi, että nämä molemmat skenaariot lähenevät toisiaan tätä vuotta lähestyttäessä. Foorumi-skenaariossa energialähteiden sisämaan markkinaosuuden olevan 220 Mtoe, mikä kattaa 13,7 prosenttia bruttoenergiankulutuksesta. "Parhaan käytännön politiikat" -skenaariossa vastaava luku on 13,9 prosenttia. Tämä osoittaa sen, että "parhaan käytännön politiikat" -skenaarioon oletuksina sisällytetyt politiikat ovat "foorumi"-skenaariota tehokkaampia antaessaan uusiutuvien energialähteiden osuuden parantua nopeasti. "Foorumissa" osuus kasvaa edelleen vuoden 2010 jälkeenkin, kun taas "parhaan käytännön politiikat" -skenaarion mukaan suurin osa kaupallisesti käytettävissä olevista mahdollisuuksista markkinoille pääsemiseksi on jo käytetty loppuun. ennustetaan uusiutuvien Lopuksi voidaan todeta, että eri skenaariot osoittavat selvästi sen, että uusiutuvat energialähteet voivat suuresti myötävaikuttaa Euroopan unionin energiantuotantoon. Toisaalta uusiutuvien energialähteiden osuus energialähdevalikoimassa on hyvin herkkä toimintaoletusten muutoksille. Jollei erityisiä kannustimia tarjota, on epätodenmukaista odottaa, että uusiutuvista energialähteistä saatavaan energiaan laajat mahdollisuudet hyödynnetään ja että näillä on merkittävä osuus Euroopan energiataseessa. Tämä käy selvästi ilmi "perinteisen viisauden", "hypermarket"- ja "taistelukenttä"-skenaarioista. Ympäristönsuojelua kannattavien skenaarioiden, kuten "foorumi"-skenaarion "Euroopan energia vuoteen 2020 asti" sekä TERES II - tutkimukseen kuuluvien "teolliset politiikat"- ja "exterNe"-skenaarioiden, mukaan uusiutuvat energialähteet alkavat vaikuttaa entistä enemmän energiataseeseen, mutta liittyvät 18 jäävät kuitenkin alle tai - kuten "exterNe"-tapauksessa - juuri yli kymmenen prosentin rajan. Ainoastaan TERES Il-tutkimuksen puitteissa laaditun "parhaan käytännön politiikat" -skenaarion mukaan uusiutuvat energialähteet kehittyvät nopeasti ja saavuttavat yli 12 prosentin osuuden sisämaan bruttoenergiankulutuksesta vuoteen 2010 mennessä. Energian kokonaiskulutus kasvaa todennäköisesti merkittävästi Euroopan unionissa nykytilanteen ja vuoden 2010 välillä. "Euroopan energia vuoteen 2020 asti" - tutkimuksessa oletetaan energiankysynnän kasvavan geopoliittisesta skenaariosta riippuen 170 Mtoe - 296 Mtoe:n verran. Uusiutuvien energialähteiden 12 prosentin markkinaosuus vastaa uusiutuvista energialähteistä saatavan lisäenergian tuotannon noin 127 Mtoe:n suuruista kasvua vuoteen 2010 mennessä. 4. Uusiutuvien energialähteiden edut; uusiutuvat energialähteet myötävaikuttavat energiapoliittisten ja alueelliseen saavuttamiseen, kehittämiseen. työllisyyteen tavoitteiden Energian kulutuksen Euroopan unionissa, sellaisena kuin se on esitettynä edellisen luvun skenaarioissa, ennustetaan tulevaisuudessa kasvavan tasaista tahtia. Merkittäväkään uusiutuvien energialähteiden käytön kasvu ei riitä tyydyttämään ennakoitua kysyntää. Jollei yhteisö näin ollen onnistu saamaan huomattavasti suurempaa uusiutuvista energialähteistä saatavan energian osuutta energiataseessaan, ympäristönsuojelua koskevien kansainvälisten sitoumusten noudattaminen tulee yhä vaikeammaksi. Toiseksi, jos uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämisessä epäonnistutaan, sillä on kielteisiä vaikutuksia muihin tärkeisiin toimintapoliittisiin tavoitteisiin, erityisesti energiavarannon turvaamiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen yhtenäisyyteen ja ainakin keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä taloudelliseen kilpailukykyyn. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntymisellä on kattavan strategian ansiosta useita etuja energiasektorille ja itse talouteen. Tässä osassa luodaan yleiskatsaus siihen, miten uusiutuvien energialähteiden kehittäminen edistää yhteisön tavoitteiden saavuttamista, sellaisina kuin ne on määritelty perustamissopimuksessa ja siitä johdetuissa politiikoissa. 4. 1 Ympäristönäkökohdat Tärkeintä on, että viime vuosien kehitys on korostanut fossiilisten polttoaineiden käyttöön suoraan liittyviä ympäristöongelmia, erityisesti C02-päästöihin ja ilmaston muutokseen liittyviä ongelmia. Ydinenergian lisääntynyt käyttö edesauttaa vain vähän näiden ongelmien ratkaisemista, koska ainoastaan muutamat jäsenvaltiot ovat valinneet ydinvaihtoehdon. Nykyiset energiantuotantovaihtoehdot eivät ole yhdenmukaiset kestävän kehityksen pitkän aikavälin vaatimusten kanssa. Tarvitaan fossiilisten polttoaineiden käytön merkittävää rajoittamista sen varmistamiseksi, että yhteisö voi saavuttaa ilmastonmuutoksia koskevassa yleissopimuksessa asetetut C02-tavoitteet. Tämä on nyt tunnustettu, ei ainoastaan Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen laajalti ilmastonmuutosta käsittelevän paneelin jäsenten, vaan myös muiden (IPCC) kansainvälisten organisaatioiden, kuten IEA:n ja Maailman energianeuvoston (WEC), kansallisten hallitusten taholta, ja mikä ehkä on kaikkein tärkeintä, myös itse energiateollisuuden suuret osa-alat ovat sen tunnustaneet. Kaikki uusiutuvat energialähteet eivät ole kokonaan saasteettomia, mutta yleensä uusiutuvien energialähteiden käytöllä on se selvä etu, että C02-päästöjä ei synny. 15 15 Vesivoiman ja tuuli- ja aurinkoenergian käyttö ei aiheuta C02- tai muita kaasupäästöjä eikä 19 Lisäksi useimmat uusiutuvat energialähteet eivät aiheuta S02- tai NOx-päästöjä. Uusiutuvien energialähteiden edistäminen voisi myös auttaa Euroopan unionia saavuttamaan maaperän suojelua sekä ilman ja vesien pilaantumisen ehkäisemistä koskevat tavoitteensa. Yhtenäisen strategian tukena olisi oltava elinkaarianalyysi, jotta päästäisiin asiakirjoin tuettuihin päätelmiin yksittäisten uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntymisestä saatavista ympäristöhyödyistä. Tällaisen pitkälle viedyn analyysin puuttuessakin on selvää, kuten edellisessä luvussa esitettiin, että uusiutuvat energialähteet ovat kestävän kehityksen kokonaisstrategian mukaiset. Erityisesti sen Rion yleiskokouksen tavoitteen osalta, joka koskee C02-päästöjen jäädyttämisestä vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä, uusiutuvien energialähteiden entistä suurempi markkinaosuus ja muut toimintapoliittiset aloitteet, erityisesti energiansäästön alalla ovat äärimmäisen tärkeitä pysyvälle energiastrategialle. Lisäksi YK:n FCCC:n (Berliinin jälkeinen mandaatti) yhteydessä käytävien tämänhetkisten neuvottelujen tuloksena syntyvä sopimus tulevasta C02-päästöjen merkittävästä vähentämisestä muodostaa yhteisölle uuden velvoitteen. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntyminen myötävaikuttaa näiden uusien velvoitteiden täyttämiseen. 4. 2 Energiahuollon varmuus Uusiutuvat energiavarat määritellään siten, että niitä ei voida kuluttaa loppuun. Kuten komission valkoisessa kirjassa "Euroopan unionin energiapolitiikka" huomautetaan, energiahuollon varmuutta koskeva tilanne ei tällä hetkellä ole suinkaan kriittinen. Vuoden 1992 Persianlahden kriisi ja muut siihen liittyneet kriisit ovat osoittaneet, että yhteisön energiajärjestelmä on vankka ja se kestää pienet kriisit ja suhdannevaihteluongelmat. Tilanne ei kuitenkaan ehkä jatku tällaisena tulevaisuudessa, kun tullaan entistä riippuvaisemmiksi energian tuonnista. Euroopan unionin riippuvuus tuonnista on noin 50 prosenttia, mutta se voi useimpien ennusteiden mukaan hyvin kasvaa 70 prosenttiin 25 vuodessa. Tässä tilanteessa Euroopan unioni ei voi laiminlyödä sen omien energiavarojen kehittämistä. Uusiutuvat energialähteet ovat kaikki Euroopan unionissa saatavilla ja niiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen saattaa myötävaikuttaa huomattavasti energiahuollon varmuuden parantamiseen. Lisäksi on tärkeää katsoa pidemmälle kuin vain yhteisön energiatarpeita ajatellen. Kaikki ennusteet osoittavat, että kehittyvän maailmanosan energiantarve kasvaa merkittävästi tulevaisuudessa varsinkin Aasiassa. eikä Tämä energiahuollon rajoitteita ja hinnankorotuksia voida sulkea pois laskuista. Uusiutuvilla energiavaroilla voidaan vähentää joitakin vientipolttoaineiden vaatimuksia. todennäköisesti vaikuttaa energian maailmanmarkkinoihin saattaa 4. 3 Kilpailukykyä koskevia näkemyksiä Uusiutuvien energiavarojen edistämiseksi on myös olemassa hyvät perusteet kolmanteen energiapoliittiseen avaintavoitteeseen nähden, joka on Euroopan teollisuuden yleisen kilpailukyvyn parantaminen. On syytä olettaa, että useimmat uusiutuvat energialähteet biomassan käyttökään synnytä C02~neUopäästöjä, jos kivihiili korvataan uusilla suljetun kiertoprosessin omaavilla laitoksilla. Jätteenpoltto aiheuttaa kuitenkin C02- ja muita päästöjä, mutta valvotussa poltossa ne voidaan minimoida, jos sovelletaan asianmukaisia päästöjä vähentäviä teknologioita. Tavoitteena, sellaisena kuin se on asetettuna yhteisön jätestrategiassa, on ylipäätään vähentää syntyvän jätteen määrääjä käyttää jätettä mahdollisimman ympäristöystävällisellä tavalla, mukaan lukien soveltuvin osin kierrätystarkoitukset. 20 ovat kilpailukykyisiä perinteisiin energialähteisiin verrattuna, erityisesti keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Kuvasta 1 ilmenevät sähköntuotannossa käytettyjen eri uusiutuvia energialähteitä koskevien teknologioiden alentuvat kustannuskäyrät ja siinä vertaillaan näitä teknologioita ja perinteisiin energialähteisiin liittyviä teknologioita. Lyhenteiden selitykset: PV: Sähkön tuotanto auringonvalosta WE: Tuulienergia HY: Vesivoimalla tuotettu sähkö GE: Geoterminen energia BM: Biomassa RES power plants Production cost trendlines 5s ID O Ui BM 81 62 83 8 4 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 Y e a r «î Donod ^na represent tbc min centralises! cJ wax <Joccntrali$cd conveatiocul power production cost. source: TERES il 21 Kuvan 1 kehityslinjat osoittavat alakohtaiset keskimääräiset kustannukset ja ne perustuvat kaupallisiin ja esittelyteknologioihin. Asennustiedoista otetaan huomioon suunnittelu-, valmistus-, kokoonpano- ja käyttöönottokustannukset ja saatu kokonaismäärä jaetaan asennetulla tuotantokyvyllä. Tuotantokustannukset perustuvat samaan periaatteeseen, mutta kustannukset kWh-määrällä. Tuotantokustannustietoja verrataan TERES II -kertomuksessa esitettyihin tietoihin. jaetaan vuosittain tuottamalla laitoksen Eräät teknologiat, erityisesti biomassa, pienet vesivoimalaitokset ja tuulienergia ovat tällä hetkellä kilpailukykyiset ja taloudellisesti kehittämiskelpoiset muihin hajautettuihin sovelluksiin verrattuna. Auringosta saatava energia, vaikka sille onkin ominaista nopea kustannusten lasku, on paljon riippuvaisempi suotuisista olosuhteista. Mitä tulee lämmöntuotantoon, auringonlämmöllä toimivat vedenlämmittimet ovat tällä hetkellä kilpailukykyiset monilla yhteisön alueilla. Tämän vuoksi jo taloudellisesti toteuttavissa olevia teknologioita uhkaa markkinoilla epäonnistuminen. Tätä, eli muiden kuin taloudellisten markkinaesteiden merkitystä, tutkitaan edelleen 4 luvussa. Uusiutuvien energialähteiden taloudellisen toteutettavuuden nopeasta parantumisesta huolimatta on itsestään selvää, että uusiutuviin energialähteisiin nykyisin liittyvät kustannukset joidenkin teknologioiden osalta on tärkein este uusiutuvien energialähteiden kehittämiselle. Näin on varsinkin uusiutuvien energialähteiden kilpaillessa hiilikäyttöisten tai ydinpolttoaineella toimivien suurten keskitettyjen voimalaitosten kanssa, jotka ovat vielä ehdottomasti yleisin sähköntuotantomenetelmä yhteisössä. Useat uusiutuvat energialähteet ovat näin ollen kilpailukykyiset tilanteessa, jossa perinteisten polttoaineiden hinnat kuvastavat kokonaiskustannuksia, ympäristöön liittyvät ulkoiset seikat mukaan lukien, tai milloin teknologinen jatkokehitys ja massamarkkinoille pääsy ovat pudottaneet hintoja. Komission valkoisessa kirjassa "Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys" vuodelta 199316 esitetään, että puhtaat teknologiat ovat avain tulevaan taloudelliseen vaurauteen ja että nykyinen yleinen verotusjärjestelmä ei johda optimaaliseen varojen jakautumiseen. Tämän perusteella ja kun ulkoiset kustannukset todennäköisesti tulevaisuudessa sisällytetään hintoihin, uusiutuvat energialähteet saattavat merkittävästi edistää pysyvää ja kilpailukykyistä eurooppalaista energiajärjestelmää. Jo tällä hetkellä kannattaa panna merkille, että uusiutuvien energialähteiden ollessa Euroopan unionista saatavia energialähteitä, niihin eivät vaikuta tuontipolttoaineiden hinnanvaihtelut, joten niillä on vakauttava vaikutus energiakustannuksiin nähden. Toisena tärkeänä näkökohtana on Euroopan uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teollisuuden mahdollinen kasvu. Useimmilla teknisillä aloilla Euroopan teollisuudella on parhaat mahdollisuudet hankkia markkinakasvun edellyttämät laitteet ja tekniset rahoitus- ja suunnittelupalvelut. Eräät jäsenvaltiot ovat kuitenkin jo tällä hetkellä hyötyneet huomattavasti uusiutuviin energialähteisiin liittyvien teknologioiden viennistä, minkä ansiosta ne ovat kasvattaneet viennin kokonaistuloja. Esimerkkinä mainittakoon, että Euroopan tuuliturbiiniteollisuus tuottaa noin 75 prosenttia näiden teknologioiden kokonaiskysynnästä. Yleisesti ottaen uusiutuvista energialähteistä saatavan energian markkinamahdollisuudet tulevaa laajenemista ajatellen, erityisesti kehitysmaissa, ovat vaikuttavat ja niiden on arvioitu olevan yli 1 700 miljardia ecua vuoteen 2020 mennessä. Näin ollen tämä tarjoaa mielenkiintoiset vientiin liittyvät liiketoimintamahdollisuudet ja 16 "Kasvu, kilpailukyky ja työllisyys - Haasteet ja keinot 2000-luvulle siirryttäessä", Euroopan komissio, 1993. 22 uusiutuviin Euroopan laajentumismahdollisuudet. energialähteisiin liittyvän teknologi teollisuuden Komissio on jo kannattanut Euroopan uusiutuvista energialähteistä saatavan energian vientineuvoston perustamista, joka muodollisesti perustettiinkin aiemmin tänä vuonna, ja etsii muita uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian edistämiskeinoja. On kuitenkin selvää, että vientimarkkinoiden kehittämiseksi on välttämätöntä, että EU:n teollisuus kykenee laajentumaan kotimarkkinoillaan. 4. 4 Alueellinen kehittäminen, sosiaalinen ja taloudellinen yhtenäisyys ja työllisyys saattaa myös olla myönteisiä ja Uusiutuvien energialähteiden kehittämisellä kosketeltavissa olevia vaikutuksia alueelliseen kehittämiseen ja työllisyyteen. Uusiutuvat energiavarat määritellään paikallisiksi energiamuodoiksi ja uusiutuvien teknologioiden tuotantoja uusiutuvista energialähteistä saatavaa energiaa tuottavien laitosten käyttöönotto ovat monella tapaa infrastruktuurista riippumattomia. Lisäksi monilla vähemmän kehittyneillä alueilla on hyvät uusiutuvia energialähteitä koskevat mahdollisuudet. Uusiutuvien energialähteiden edistäminen on näin ollen tärkeä aluepolitiikan osatekijä ja sillä voidaan luoda työpaikkoja alueille, jotka muuten ovat vailla teollista kehittyneisyyttä ja kehitykselle tarpeellisia energialähdevarantoja. Tutkimusten mukaan uusiutuvien energialähteiden kehittäminen, ja huolto pyrkivät olemaan paljon työvoimapainotteisempaa kuin perinteisiin polttoaineisiin perustuvien teknologioiden joidenkin kehittäminen. Uusiutuvien energialähteiden tutkimusten mukaan noin viisinkertaiset fossiilisten polttoaineiden jatkokehittämisen työllisyysvaikutuksiin verrattuna. Lisäksi tämä ala luo työpaikkoja pääasiassa kaupunki- ja taajama-alueiden ulkopuolella, missä työttömyysaste on usein korkea. työllisyysvaikutukset ovat toiminta Matkailuala tarjoaa erityisen hyvät mahdollisuudet uusiutuvien energialähteiden lisääntyneelle käytölle. Erityisesti niiden alueiden, jotka tarvitsevat matkailuteollisuutta, on suojeltava ympäristöään samalla kun matkailuteollisuuden - erityisesti massamatkailun osalta - ominaispiirteenä on lisääntynyt energiankysyntä varsinkin huippukausina. Lisäksi matkailu on kasvamassa sellaisilla eristyksissä olevilla alueilla kuin saarilla ja vuoristoseuduilla, missä polttoainetoimitukset ja verkkoyhteydet ovat kalliita tai ympäristöä ajatellen huonoja vaihtoehtoja. Sen vuoksi uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntyminen voi kaiken kaikkiaan olla mielenkiintoinen vaihtoehto perinteiselle energiantuotannolle matkailualueilla. Uusiutuvista energialähteistä saatavaa energiaa koskeva teollisuus koostuu valtaosin pienistä ja keskisuurista yrityksistä (pk-yritykset). Koska on yleisesti tunnustettua, että pk-yritykset ovat tärkeitä uusien työmahdollisuuksien luojia Euroopan unionissa, tuleva teollinen kehittäminen jatkuvasta perustamisesta "uusilla" teollisuudenaloilla. Uusiutuvien energialähteiden ja niihin liittyvien teknologioiden käytön nopeuttamisen ja vahvistamisen olisi sen vuoksi oltava tärkeä tekijä yhteisön kokonaisstrategiassa, joka liittyy pk-yritysten tukemiseen, yrittäjyysaloitteisiin sekä työllisyyteen ja kasvuun, joka on hyväksi yhteisön teollisuudelle ja alueille. riippuu suuresti nopeasti kasvavien yritysten 23 4. 5 Yleinen mielipide ja kuluttajavalinnat Euroopan unioni laatii säännöllisesti katsauksia yleisen mielipiteen kehittymisestä monilla eri aloilla. Mitä tulee energiaan, Eurobarometrin17 päätelmät ovat selvät. Uusiutuvia energiavaroja katsotaan suopeammin kuin mitään muita energialähteitä. Energia-alan vapautumisen ja kuluttajavalintojen tulolla osaksi jokapäiväistä elämää myös energia-alalla on joitakin vaikutuksia. Jos monilla asiakkailla on voimakkaita ympäristöön liittyviä preferenssejä, voi se olla kannustava lisätekijä uusiutuviin energialähteisiin perustuvan uuden tuotantokyvyn luomisessa. On harkittava tapoja piristää kuluttajien uusiutuvien energialähteiden kysyntää. 5. Käsiteltävät ongelmat; joukko esteitä haittaa uusiutuvien energialähteiden laajempaa käyttöä. Uusiutuvien energialähteiden nopean ja laaja-alaisen kehittämisen esteitä on tarkasteltava muista tekijöistä erillään. Esteet ovat hyvin erityyppisiä ja ne on sellaisenaan selkeästi määriteltävä niiden toiminnallisten välineiden kehittämiseksi, joilla voidaan auttaa uusiutuvia energialähteitä voittamaan tällaiset esteet. Erityisenä huolenaiheena on ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin. Toiseksi on olemassa monia muita kysymyksiin, rajoitteita, mukaan tiedonpuutteeseen, opetuksen ja koulutukseen, jne. liittyvät ongelmat. Uusiutuvien energialähteiden pienimuotoisen markkinoillepääsyn voidaan katsoa johtuvan suurelta osin poliittisen tahdon ja näiden esteiden poistamiskyvyn puutteesta. Pyrkimykset ovat usein olleet hajanaisia ja yhteensovittamattomia eivätkä ne ole yleensä johtaneet tilanteen merkittävään parantumiseen. Tämän vihreän kirjan tarkoituksena on löytää esteet, jotta saataisiin perusta uusiutuvien energialähteiden edistämiseen tähtäävälle yhtenäistetylle toiminnalle. rahoitukseen, sääntelyyn, teknisiin lukien 5. 1 Kustannusnäkökohdat Täysin esiteltyjen uusiutuvia energialähteitä koskevien teknologioiden kustannukset ovat parhaillaan nopeasti laskemassa kysynnän määrän kasvun ja teknologisen edistyksen myötä. Uusiutuvien energialähteiden laajemman markkinoillepääsyn tärkeimpänä esteenä on siitä huolimatta näiden energialähteiden käyttöön liittyvät kustannukset. Sen vuoksi uusiutuvien energialähteiden optimaalinen käyttöönotto riippuu ulkoisten kustannusten sisällyttämisestä hintoihin. Energian tuottajat ja kuluttajat eivät vastaa yhteiskunnalle ja ympäristölle aiheutuvista polttoainekierron ulkoisista kustannuksista. Tutkimusten mukaan18 uusiutuvilla energialähteillä olisi paljon suurempi markkinaosuus jopa otettaessa huomioon teknologioiden nykytila, jos esimerkiksi fossiiliset polttoaineet hinnoiteltaisiin siten, että ne kuvastaisivat ulkoisten tekijöiden kokonaiskustannuksia, erityisesti ympäristönsuojeluun liittyviä kustannuksia. energialähteisiin perustuvaan Uusiutuviin liittyvät ulkoiset kustannukset ovat yleensä merkittävästi pienemmät kuin perinteisen energian kustannukset. Sen vuoksi uusiutuvien energialähteiden kehittämiselle olisi huomattavaa etua, jos annettaisiin määräykset siitä, että energian hintojen olisi yleensä kuvastettava energiantuotantoon 17 18 Euroopan komissio, Eurobarometri 39. 1: Euroopan mielipide ja energia-asiat, syyskuu 1993. EXTERNE: JOULE-ohjelmaan kuuluva tutkimus energian ulkoisista kustannuksista. 24 tuotannon kokonaiskustannuksia, eli yleisellä energiaveroaloitteella, jonk;«. verolustasol kuvastaisivat polttoainekierron ulkoisia kustannuksia. Täten tämä ei ainoastaan johtaisi C02-päästöjen merkittävään vähenemiseen, kuten komission C02-strategiaan liittyvässä analyysissä osoitettiin, vaan myös uusiutuvien energialähteiden entistä huomattavasti suurempaan osuuteen, joka johtuu erityisesti takaisinmaksuajan lyhentämisestä perinteisiin energialähteisiin nähden. 5. 2 Tekniset ja muut esteet Kuten edellä 4. 3 kohdassa esitettiin, uusiutuvat energialähteet ovat monissa tapauksissa taloudellisesti toteuttamiskelpoisia ja ne voivat kilpailla tehokkaasti perinteisten energiateknologioiden kanssa. Useiden markkinoilla epäonnistumisten vuoksi niillä ei yleensä vielä ole laajempaa vaikutusta. Nämä markkinoilla epäonnistumiset voidaan korjata ainoastaan eri toimintapoliittisia välineitä soveltamalla. Tässä kohdassa esitetään periaate, jonka mukaan markkinaesteet johtavat tällaisiin markkinoilla epäonnistumisiin. Energia-alan hankkeisiin, olivatpa ne sitten uuden tuotantokyvyn asentamista tai liikenneinfrastruktuurin rakentamista, liittyy yleensä korkeat investointikustannukset absoluuttisesti mitattuna. Vaikka tämä ei useinkaan pidä paikkaansa uusiutuviin energialähteisiin liittyvien teknologioiden kohdalla, jotka ovat usein pienimuotoisia hankkeita, niillä on vaikeutenaan rahoittajien kielteinen asenne. Lisäksi kunkin maksuerän pääomakustannukset ovat usein suuret käyttö- ja polttoainekustannuksiin verrattuna. Useinkaan ei ole riittävästi tunnustettu, että uusiutuviin energialähteisiin liittyvillä teknologioilla on alhaiset käyttökustannukset, mikä johtuu erityisesti alhaisista polttoainekustannuksista tai niiden puuttumisesta kokonaan. On olemassa merkkejä siitä, että asenteet ovat muuttumassa, mutta hankkeiden on täytettävä melko tiukat perusteet tietoisia uusiutuviin ennen varojen myöntämistä. Näin ollen vaikka oltaisiin energialähteisiin liiketoiminnallisista mahdollisuuksista, ongelmia syntyy rahoitusehdotusten yksityiskohtia tarkasteltaessa. Useimmille uusiutuvia energialähteitä koskeville hankkeille yhteisiä pääasiallisia rahoitusesteitä ovat pitkät takaisinmaksuajat nykyisellä hintatasolla. Ilman pitkän aikavälin skenaarioon liittyviä selkeitä näkemyksiä oman pääoman sijoittajat tai rahoituslaitokset eivät voi muodostaa hankkeista kuvaa pitkällä aikavälillä. Rahoituslaitosten, sijoittajien, laitehankkijöiden, kuluttajien, jne. , havaitsemia vaaroja (sekä teknisiä että markkinoihin liittyviä) on usein yliarvioitu. Sen lisäksi, että monien uusiutuviin energialähteisiin liittyvien hankkeiden laajuus on usein monille rahoituslaitoksille liian pieni, monia muuten hyviä ja taloudellisesti toteuttavissa olevia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita ei ole viety suunnittelun jälkeistä vaihetta pidemmälle. teknologioista ja niihin liittyvistä liittyvistä Uusiutuviin energialähteisiin liittyvät tiedot, tietoisuus ja kokemukset ovat epätasaisesti jakautuneet koko EU:n alueella. Tämä vaikuttaa moniin ryhmiin toimintaohjelman laatijoista sijoittajiin. Kehittäjät, insinöörit, teknikot, asentajat, rahoittajat, sijoittajat, suunnittelijat, sähkölaitokset ja voimayhtiöt, jotka ovat kaikki tärkeitä tekijöitä uusiutuvia energialähteitä koskevassa päätöksenteossa, kärsivät yleensä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien teknologioiden tarjoamia mahdollisuuksia koskevan tiedon puutteesta. Kansallisilla energiantuotantoyrityksillä ja varsinkin monopoleilla on usein kielteinen asenne uusiutuvia energialähteitä kohtaan, pääasiassa yleisen muutoksia vastustavan kannan takia. Energiantuotantoa koskevan keskitetyn lähestymistavan katsotaan olevan ristiriidassa uusiutuvien energialähteiden kehittämisen kanssa. 25 Keskitettyihin sähköverkkoihin liittyminen asettaa sekä teknisiä että taloudellisia ongelmia. Vaikka eräät niistä onkin ratkaistu, monet verkkoon liittymistä koskevat kysymykset ovat edelleen avoinna, mukaan lukien liikennöintimaksut ja vakiosopimukset verkkoyhteyspalveluja tarjoavia sähkölaitoksia varten. Joissakin maissa teollisuuden energiantuotannosta omaan käyttöön maksettu alhainen hinta johtaa oman pääoman tunnusta sijoittajien pieniin voittoihin. Energiantuotantolaitokset eivät useinkaan hajautettuun energiantuotantoon liittyviä alentuneita siirtotappioita siten, että verkkoon liittymistä helpotettaisiin tai hintoja alennettaisiin. liittyneitä uusiutuvia energialähteitä, erityisesti Tiettyihin verkkoon ja aurinkoenergiaa, koskeva ongelma on energian tarjonnan vaihtelu yön ja päivän sekä vuodenaikojen välillä. Tämä ongelma edellyttää luovia ratkaisuja, jotka keskeytyneen tarjonnan vuoksi vaikuttavat markkinahintaan fossiilisilla polttoaineilla, vesivoimalla tai ydinvoimalla tuotettuun sähköön verrattuna. Tällaisiin ongelmiin on kuitenkin olemassa ratkaisuja, esimerkiksi telemaattiset sovellukset tai energianvarastointijärjestelmät. Teknisemmällä liittyvät taakaksi uusiutuvien keskinäiskytkentävaatimukset energialähteiden kehittäjille. saattavat myös osoittautua turvallisuuteen, valvontaan laite-erittelyihin tasolla tuuli- ja Liikenteen alalla biopolttoaineet, kuten mitkä tahansa uudet polttoainetyypit, edellyttävät sopivaa infrastruktuuria laajemman vaikutuksen aikaansaamiseksi. Ajoneuvokannan infrastruktuuri on kuitenkin lähes kokonaan suunnattu kohti hiilivetyä, mikä vaikeuttaa sellaisten biopolttoaineiden kuin biodieselin markkinoimista. Yhteisön tasolla hiljattain käynnistetyt keskustelut puhtaammasta ajoneuvoteknologiasta antavat hyvän tilaisuuden arvioida edelleen, miten biopolttoaineiden markkinaesteet voidaan voittaa. Jokainen toimenpide on selvästikin arvioitava kustannustehokkuuteensa nähden C02-päästöjä vähennettäessä ja siinä on otettava huomioon vaikutukset muihin ilmaa pilaaviin päästöihin. koskevia asennusta energialähteiden Tekninen vaatimus, joka liittyy uusiutuviin energialähteisiin, joita ei ole liitetty verkkoon, aiheuttaa myös esteitä. Esimerkiksi rakennusmääräyksissä ei useinkaan oteta huomioon erityisvaatimuksia. Lisäksi uusiutuvien asianmukaisten standardien puuttuminen johtaa uusiutuvien energialähteiden asentamiseen liittyviin resursseja vaativiin ja kalliisiin menettelyihin. Tekniset standardit, jotka koskevat esimerkiksi sellaisten kulutushyödykkeiden toimintakykyä kuin auringonvalolla, geotermisesti tai vedellä tapahtuvaa lämmitystä, auttavat saavuttamaan massamarkkinoille välttämättömän yleisön luottamuksen. Biomassapolttoaineet ovat toinen esimerkki uusiutuvista energialähteistä, joilta puuttuu tällä hetkellä riittävät standardit. Joissakin tapauksissa yksittäiset jäsenvaltiot edellyttävät, että laitteet testataan kansallisesti ennen asennusta, mikä lisää merkittävästi teollisuuden kustannuksia ja vaatii pidemmän ajan uudentyyppisten teknologioiden markkinoille saattamiseksi. Tällaisten vaatimusten Euroopan laajuisen yhdenmukaistamisen puute luo usein vakavia esteitä uusiutuvia energialähteitä koskevien teknologioiden kaupalle. Vaikka useat uusiutuvat energialähteet ovat nyt kehittyneitä, innovatiivisia ja erittäin tai esiteltävä kokonaan. tehokkaita, Esimerkkeinä mainittakoon yhdistettyjen prosessien biomassan kaasutuksen esittely ja tuuliturbiinit, jotka sijaitsevat paikoilla, missä tuulen nopeus on hyvin alhainen19. teknologioita on vielä kehitettävä joitakin 19 Uusiutuvan energian jatkohyödyntämisen teknologiset esteet on esitetty useissa tutkimuksissa, jotka 26 vuoksi. Vaikka lähellä Koska uusiutuvaa energiaa koskevat hankkeet ovat usein sijoittautuneet energialähteitä oleville alueille, missä energiahankkeet eivät ole yleisiä, hankkeet saattavat kohdata vastustusta paikallisten asukkaiden taholta ympäristöön liittyvien huolenaiheiden energialähteiden ympäristövaikutukset ovat paljon lievemmät kuin perinteisten polttoaineprosessien, paikalliset kysymykset ohittavat joskus yleiset ympäristöhyödyt. Vaikka tunnustetaankin, että varsinkin tuuliturbiineilla saattaa olla joitakin kielteisiä ympäristövaikutuksia äänen ja ulkonäön osalta, teknisiä sovelluksia kehitetään parhaillaan ja yleisesti ottaen myönteiset ympäristöä koskevat seuraukset, jotka johtuvat fossiilisiin polttoaineisiin perustuvan energiantuotannon välttämisestä, olisi otettava huomioon näitä kysymyksiä käsiteltäessä. uusiutuvien useimpien Nykyistä epävakaata ja ennalta-arvaamatonta uusiutuvien energialähteiden ja eri, usein nopeasti muuttuvista, kansallisista edistämisohjelmista teknologioiden kehittämis-ja hyödyntämiskehystä, joka ei ole avoin, on pidettävä vakavana markkinoille pääsyn esteenä jatkossa. On muistutettu, että tämä - kuten useimmat tässä luvussa kuvaillut esteet - voidaan ratkaista ainoastaan luomalla vakaa yhteisön laajuinen kehys uusiutuville energialähteille. johtuvien 6. Tie eteenpäin; uusiutuvia energialähteitä koskeva strategia. Hyvin määritellyt tavoitteet ovat tärkeitä minkä tahansa toimintapoliittisen strategian kehittämisessä. Ilman selvää määrittelyä halutun määränpään suunnasta ja nopeudesta sinne pääsemiseksi on lähes mahdotonta mitata onnistumista ja mukauttaa tarvittavat toimintapoliittiset ja saavutettavissa ja, mikä tärkeintä, niitä ei pitäisi käyttää tekosyynä sille, että mitään ei tehdä. Tavoitteilla, joihin ei liity niiden saavuttamiseksi määriteltyjä toimintaohjelmia, ei ole mitään arvoa. tavoitteiden on oltava toimenpiteet. Toisaalta realistisia Yhteisön kunnianhimoinen mutta saavutettavissa oleva tavoite voisi auttaa tarvittavien toimintapoliittisten toimenpiteiden kohdentamisessa ja antaa tarvittavan poliittisen viestin. Tällaista tavoitetta varten on olemassa eri vaihtoehtoja, joihin kuuluu uusiutuvien energialähteiden markkinoillepääsyn merkittävä parantuminen, joka aikaansaadaan kaksinkertaistamalla uusiutuvilla energialähteillä tuotettavan energian osuus Euroopan unionin primäärienergiankulutuksessa vuoteen 2010 mennessä. Tämä edellyttäisi Euroopan unionilta ja jäsenvaltioilta tärkeiden toimenpiteiden toteuttamista uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi siten, että niiden osuuden kasvu mainittuun vuoteen mennessä olisi 12 prosenttia sisämaan bruttoenergiankulutuksesta. On selvää, että yhteisön tasolla uusiutuvien energialähteiden tuki ja edistäminen monilla toimintapoliittisilla alueilla on perusedellytys laajemmalle markkinoillepääsylle. Merkittävää lisäystä uusiutuvien energialähteiden käytössä ei voida saavuttaa ainoastaan yhteisön tasoisella toiminnalla. Teollisuudella, käyttäjillä ja jäsenvaltioilla on tärkeä asema ja niiden on kannettava vastuunsa tehokkaiden toimintaohjelmien täytäntöönpanosta kansallisella tasolla. Toissijaisuusperiaate antaa tässä suhteessa hyvät yleiset suuntaviivat. Monia tarvittavia toimintapoliittisia toimenpiteitä on kehitettävä kansallisella tasolla. ja Teknologisen kehittämisen kansallisia ohjelmia on vahvistettava, opetus- on laadittu Thermie-konferenssiin "Kohti energiateknologian laajempaa käyttöä: markkinoita hyödyttävät kilpailua edeltävät toimet", Bryssel, 10. - 11. lokakuuta 1996. 27 koulutustoimintaa on lisättävä, tiedotuskampanjoita ja tietoisuuden lisäämistä kansallisella ja alueellisella tasolla on edelleen kehitettävä, jne. jäsenvaltioiden Tässä yhteydessä komission ehdotuksella hyväksyttyjä energiapoliittisia tavoitteita koskevasta yhteistyöstä on tärkeä asema. Koska uusiutuvien energialähteiden lisääntynyt käyttö on erityisesti mainittu energiapoliittisena tavoitteena, asetettavaa kehystä voidaan käyttää hyödyllisenä menetelmänä varmistettaessa tämän alan toimintapolitiikkojen yhdenmukaisuuden lisääntyminen. On kuitenkin olemassa useita toimintaohjelmia, joita voidaan varsin tehokkaasti soveltaa yhteisön tasolla. Tämän vihreän kirjan perusteella laadittavan yhteisön strategian ja uusiutuvia energialähteitä koskevasta laajemmasta keskustelusta tehtävien päätelmien olisi vahvistettava, mitkä ovat tärkeimmät tekijät tässä suhteessa. On välttämätöntä, että strategian lisäksi on määritelty erityistoimet ja että strategiassa mennään aiemmin tehtyjä väljiä sitoumuksia pidemmälle. Tämä alustava keskusteluasiakirja, kuten on osoitettu, ei sisällä täydellistä luetteloa täsmällisesti määritellyistä toimista. Siinä määritellään kuitenkin EU:n laajuisesti tarvittavat toimintapolitiikat sen varmistamiseksi, että yhteisö täyttää velvollisuutensa, jotka koskevat kestävää kehitystä ja tarkemmin sanottuna uusiutuvien energialähteiden kehittämistä ja hyödyntämistä. 6. 1 Kunnianhimoinen tavoite lisätä uusiutuvien energialähteiden osuutta jäsenvaltion olisi saavutettava Uusiutuvien energialähteiden osuutta koskeva päämäärä voi olla hyvä toimintapoliittinen väline ja se voi tarjota yleisen toimintalinjan. Useimmat jäsenvaltiot ovat, kuten 1 luvussa tai vähemmän erityisiä määrällisiä päämääriä on osoitettu, asettaneet enemmän kansallisella tasolla ja yhteisö, silloin kun siihen kuului 12 jäsenvaltiota, oli vahvistanut uusiutuvien energialähteiden osuudeksi kahdeksan prosenttia vuoteen 2005 mennessä. Kysymyksenä on, olisiko asetettava uusi ohjeellinen yhteisön tavoite vuodelle 2010, ja jos, niin millä tasolla. Olisi oltava selvää, että yhteisön päämäärä ei tarkoita sitä, että jokaisen tietyn prosentin suuruinen uusiutuvien energialähteiden markkinaosuus, vaan pikemminkin, että koko yhteisön olisi pyrittävä saavuttamaan tietty markkinaosuus tiettyyn määräaikaan, esimerkiksi vuoteen 2010, mennessä. Jäsenvaltioiden väliset luonnolliset erot uusiutuvien energialähteiden käytössä todennäköisesti pysyvätkin, vaikka uusiutuvia energialähteitä koskeva erityistavoite voisi jäsenvaltioita ponnistelemaan erityisesti käytettävissä olevien kannustaa kaikkia uusiutuvien hyödyntämisen mahdollisuuksien energialähteiden markkinoillepääsyä koskeva tavoite poikkeaa C02-tavoitteista, joita jäsenvaltiot ja yhteisö ovat sitoutuneet noudattamaan ilmastonmuutosta koskevan, kutakin yksittäistä jäsenvaltiota sitovan puitesopimuksen yhteydessä. Tästä huolimatta tavoite uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämisestä merkittävästi voisi olla tärkeä väline C02-päästöjen jäädyttämispäämäärän saavuttamiseksi muiden toimenpiteiden, kuten energiansäästön, ohella. lisäämiseksi. Tässä mielessä Komissio kerää näkemyksiä siitä, miten asettaa nykyistä vuoteen 2005 ulottuvaa päämäärää pidemmälle ulottuva ohjeellinen päämäärä uusiutuvilla energialähteillä tuotettavan energian osuudelle sisämaan bruttoenergiankulutuksesta olettaen, että kunnianhimoinen mutta todenperäinen vuoteen 2010 ulottuva päämäärä osoittautuisi hyödylliseksi politiikan kannustamiseksi ja keskittäisi päättäjien huomion. Näkemykset muista tavoista antaa poliittisia merkkejä ja kannustimia uusiutuvien energialähteiden edistämistoimille olisivat myös tervetulleita, samoin kuin näkemykset siitä, mitä virstanpylväitä voitaisiin käyttää saavutetun edistyksen seuraamiseen. Kuten edellä 4 luvussa on esitetty, komissio uskoo, että uusiutuvien energialähteiden edut 28 energiapolitiikalle, ympäristönsuojelulle, työllisyydelle ja alueelliselle kehitykselle ja yhtenäisyydelle oikeuttavat tärkeän toimintaa edistävän pyrkimyksen lisät uusiutuvien energialähteiden markkinaosuutta merkittävästi seuraavat 15 vuotta kattavalla keskipitkällä aikavälillä. Kysymyksenä on, mikä voi olla merkittävä lisäys, minkä tyyppiset toimenpiteet olisivat tarpeen ja mitkä ovat toiminnan seuraukset, jotka liittyvät C02- ja muiden päästöjen vähentämiseen, energiahuollon varmuuteen, taloudellisiin vaikutuksiin ja työllisyyteen. On tarkasteltava myös vaihtoehtokustannukset huomioon ottavien eri toimenpiteiden kustannustehokkuutta ja sitä, mitkä ovat ennustetut teknologiset kehityskulut tällä nopeasti kehittyvällä alalla. Harkittaessa mikä voi muodostaa yhtenäistetyn toimintapoliittisen pyrkimyksen tuloksen, on tärkeää tietää miten uusiutuvien energialähteiden tilanne saattaa kehittyä, jos mitään erityispyrkimyksiä ei suoriteta. "Euroopan energia vuoteen 2020 asti" -tutkimuksen yhteydessä kehitetyistä ja edellä 3 luvussa kuvaillusta neljästä skenaariosta kolmessa ("perinteinen viisaus", "taistelukenttä" ja "hypermarket") ei ole pyritty edistämään uusiutuvia energialähteitä, ja niiden osuuden voidaan odottaa kasvavan 1,5 prosenttia 15 vuoden aikana vuoteen 2010 mennessä (noin 0,1 prosenttia vuodessa). Mainitussa tutkimuksessa luonnostellun neljännen skenaarion ("foorumi") mukaan, joka on enemmän suuntautunut yleisiin ympäristöpoliittisiin toimenpiteisiin, lukuun ottamatta kuitenkaan uusiutuvien energialähteiden edistämistä koskevia erityistoimenpiteitä, uusiutuvien energialähteiden osuuden voidaan olettaa kasvavan 3 -5 prosenttia. TERRES II -tutkimuksen yhteydessä kehitettyjen skenaarioiden, joiden lähtökohtana on "perinteinen viisaus" mutta joissa oletetaan, että tiettyjä uusiutuvien energialähteiden kehittämistä tukevia toimintapoliittisia toimenpiteitä ("teolliset politiikat" -skenaario) tai perinteisten polttoaineiden ulkoisten kustannusten hintoihin sisällyttämiseen (ExterNe- sisällyttäminen) perustuvaan komission malliin toimenpiteitä toteutetaan, uusiutuvien energialähteiden osuuden ennustetaan olevan kymmenen prosentin paikkeilla vuonna 2010. Kolmannen skenaarion ("parhaan käytännön politiikat") mukaan, jossa ehdotetaan, että uusiutuvien energialähteiden edistämisessä tehokkaimmiksi havaitut politiikat yhdistetään ja niitä sovelletaan EU:n laajuisesti, uusiutuvien energialähteiden osuuden voidaan kuitenkin ennustaa kasvavan 12,5 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. liittyen ehdotettuja tähän mennessä Vielä toisen lähestymistavan mukaan, jossa yhdistetään useiden tutkimusten tulokset20, voidaan ajatella, että vähimmäisponnistusten skenaariossa osuus on 7 prosenttia vuoteen 2010 mennessä, keskimääräisillä ponnistuksilla 9 prosenttia ja enimmäisponnistuksilla 16 prosenttia. Komissio tutkii parhaillaan kaikkien niiden eri toimenpiteiden vaikutuksia, joita on ehkä toteutettava eri skenaarioiden mukaisesti osana tulevan uusiutuvia energialähteitä koskevan toimintasuunnitelman valmistelua, ja se ottaisi mielellään vastaan näkemyksiä edellä 3 luvussa kuvailtujen toivottavuudesta ja tehokkuudesta vihreään kirjaan liittyvän kuulemisprosessin yhteydessä. toteutettavuuden toimenpiteiden 20 PO XII:n laatima yhteenveto PRIMES-, SAFIRE-, TERRES-, ENERGY 2020-tutkimuksesta ja Yhdysvaltojen tekemistä tutkimuksista. 29 Edellä 4 luvussa esitetyistä syistä komissio uskoo, että tässä uusiutuvien energialähteiden toimintaa kannustavia kehittämisen kriittisessä vaiheessa ponnistuksia mitattavissa olevien tulosten aikaansaamiseksi. Jo edellä kuvailtua taustaa vasten uusiutuvien energialähteiden osuuden kaksinkertaistaminen, mikä merkitsisi, että uusiutuvilla energialähteillä tuotetun energian osuus sisämaan bruttoenergiankulutuksesta olisi noin 12 prosenttia vuoteen 2010 mennessä, olisi kunnianhimoinen, mutta realistinen tavoite21. tarvitaan merkittäviä Koska uusiutuvien energialähteiden nykyinen noin kuuden prosentin suuruinen osuus sisältää suuret vesivoimalaitokset, joiden jatkohyödyntämismahdollisuudet Euroopan unionissa ovat ympäristösyistä sangen rajalliset, uusiutuvista energialähteistä saatavan energian määrän nykytason kaksinkertaistaminen vaatisi huomattavia lisäyksiä muiden uusiutuvien energialähteiden käytössä. Tämän vihreän kirjan 3 luvussa esitetyt skenaariot osoittavat tämän selvästi ja niiden mukaan tarvitaan kunnianhimoisia toimintapoliittisia toimenpiteitä uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämiseksi huomattavissa määrin. Tämän vaikutuksia analysoidaan TERRES II -tutkimuksen yhteydessä, erityisesti sellaisiin muuttujiin nähden kuin C02-päästöt, energiahuollon varmuus ja työllisyys. C02-päästöjen osalta "parhaan käytännön politiikka" -skenaariossa, jossa uusiutuvien energialähteiden osuuden arvioidaan olevan 12,5 prosenttia, ennustetaan C02-päästöjen vähenevän 386 000 tonnia vuodessa vuoteen 2010 mennessä. Tämä luku on saatu edellä esitettyä SAFIRE- mallia käyttämällä. Energiahuollon varmuuden osalta uusiutuvien energialähteiden nykyisen markkinoillepääsyn osuuden kaksinkertaistaminen johtaisi noin 20 prosentin tuontienergiariippuvuuden vähenemiseen nykytilanteeseen verrattuna. suuruiseen Työllisyysvaikutusten osalta SAFIRE-mallin mukaan ennustetaan työllisyyden hyötyvän uusiutuvien energialähteiden markkinoillepääsystä, kun otetaan huomioon uusiutuviin energialähteisiin liittyvän rakentamisen, asennuksen, toiminnan ja huollon luoma suora työllisyys, mistä vähennetään perinteisen energiasektorin syrjäytetyt työntekijät. Tämä tutkimus osuuden kaksinkertaistamisella olisi myönteiset nettovaikutukset työllisyyteen, ja se loisi yli 500 000 työpaikkaa yhteisöön. Tämä luku vaikuttaa optimistiselta, mutta se kannattaa panna merkille, ja siihen sisältyy niillä aloilla epäsuorasti syntynyt nettotyöllisyys, jotka toimivat uusiutuvien energialähteiden alan hankkijoina. Lukuun ei kuitenkaan sisälly koko taloudelle aiheutuneet vaikutukset eikä Euroopan unionin teollisuuden odotetun vientimarkkina-aseman vahvistumisen seurauksena syntynyt työllisyys. Tämän vuoksi on aihetta olettaa, että työllisyyden nettohyödyt olisivat vieläkin merkittävämpiä. Kannattaa myös huomata, että suuri osa uusista työpaikoista syntyisi maaseutualueilla. energialähteiden uusiutuvien nykyisen osoitti, että Uusiutuvien energialähteiden yleistä markkinoillepääsyn tavoitetta koskevien näkemysten lisäksi komissio on myös kiinnostunut mielipiteistä, jotka liittyvät yksittäisten energialähteiden välitavoitteiden asettamiseen, samoin kuin sellaisten eri alojen kuin sähkön-ja lämmöntuotannon osuutta koskeviin välitavoitteisiin. Tavoitteista puhuttaessa olisi varottava rajoittamasta joustavuutta ja varmistettava, että tehokkuus on maksimoitu käyttämällä kustannustehokkaimpia saatavilla olevia uusiutuvia energianlähteitä. Tämä 21 tärkeää huomata, että Eurostatin menetelmän perusteella laskettu 12 prosentin On markkinoillepääsyn osuus vastaa absoluuttisesti 15 prosentin markkinoillepääsyn osuutta nk. korvausperiaatteen mukaisesti laskettuna (220 toe/Gwh). Euroopan parlamentin ehdottama tavoite, vaikkei sitä ole selvästi mainittukaan sen äskettäisessä päätöslauselmassa, näyttää perustuvan Madridin julistuksen yhteydessä esitettyyn, korvausperiaatteen mukaan laskettuun 15 prosentin tavoitteeseen. 30 on erityisen tärkeää, koska nopean ja pitkälti ennalta-arvaamattoman teknologisen kehityksen vuoksi kustannuskäyrät ja suhteellinen hyöty todennäköisesti muuLuvat. Myös taloudelliset olot voivat merkittävästi muuttua ja vaikuttaa mahdollisuuteen saavuttaa tavoitteet. Lisäksi yhteisö on laajenemassa. Unionin jäsenyyttä hakeneilla Keski- ja Itä- Euroopan mailla ei yleensä ole hyvin kehittynyttä uusiutuvien energialähteiden alaa, vaikka mahdollisuudet siihen ovat huomattavat. Laajentuneessa unionissa saattaa sen vuoksi olla vaikeampaa saavuttaa yhteisön tavoitteet. Jos yhteisön strategiassa ehdotetaan ohjeellista tavoitetta joustavuuden edistämiseksi, voitaisiin laatia kolmivuotinen tarkistusmenettely, joka tilanteen huolelliseen tarkkailuun ja arviointiin perustuvana voisi tarjota mahdollisuuden mukauttaa tavoitteita ja niiden saavuttamiseksi laadittuja politiikkoja. Joka tapauksessa olisi oltava selvää, että kaikki mahdolliset tavoite-ehdotukset olisivat tavoitteita, joihin olisi pyrittävä eivätkä tavoitteita, jotka olisivat oikeudellisesti voimaan saatettavissa. 6. 2 Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön lujittaminen tavoitteen saavuttaminen edellyttää Edellä mainitun määrällisen jäsenvaltioiden täysipainoista sitoutumista kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Juuri jäsenvaltioidenhan on toteutettava suurin osa konkreettisista toimenpiteistä samalla noudattaen täysin toissijaisuusperiaatetta. Tässä yhteydessä yhteisö voi saada aikaan lisäarvoa rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä tämän alan yhteistyötä. Tehokas yhteistyö yhteisön tasolla on sen vuoksi tarpeen, koska sillä autetaan varmistamaan se, että kansalliset energiapolitiikat myötävaikuttavat edellä mainitun uusiutuvia energialähteitä koskevan määrällisen tavoitteen saavuttamiseen. Vihreästä kirjasta "Euroopan unionin energiapolitiikka" 23 päivänä marraskuuta 1995 antamassaan päätöslauselmassa22 neuvosto mainitsi uusiutuvien energialähteiden edistämisen että energiatavoite tuontienergiariippuvuuden vähentämistä ajatellen. Neuvosto korosti, että Euroopan unionin energiapolitiikat olisi suunnattava tarkemmin tätä päämäärää kohti. ympäristönsuojelua yhteinen olevan sekä Lisäksi valkoisesta kirjasta "Euroopan unionin energiapolitiikka" 7 päivänä toukokuuta 1996 antamassaan päätöslauselmassa23 neuvosto kehotti komissiota toteuttamaan yhteisön ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyöprosessin sen varmistamiseksi, että yhteisön ja kansalliset energiapolitiikat ovat yhdenmukaiset sovittujen yhteisten energiapolitiikkojen kanssa. Edellä mainittujen neuvoston päätöslauselmien mukaisesti komissio teki 4 päivänä lokakuuta 1996 ehdotuksen neuvoston päätökseksi sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan yhteistyön järjestämisestä24. Päätösluonnoksessa yksilöidään uusiutuvien ja energialähteiden edistäminen yhdeksi sovituista yhteisistä energiatavoitteista kannatetaan tukitoimenpiteitä sekä yhteisön että kansallisella tasolla, kun tavoitteena on, että tällä polttoaineella on merkittävä osuus yhteisön primäärienergian tuotannosta vuoteen 2010 mennessä. 22 23 24 EYVL N:o C 327, s. 3, 7. 12. 1995. EYVL N:o C. EYVL N:o C. 31 Komission mielestä tämä päätös, sitten kun neuvosto on sen vahvistanut, antaa asianmukaisen kehyksen jäsenvaltioiden välisen tehokkaan yhteistyön helpottamiseksi uusiutuvien energialähteiden alalla varsinkin niiden erityistoimenpiteiden vuoksi, joita on ehdotettu parhaimpien käytäntöjen kannustamiseksi ja yhteistyöpainotteisen energia- analyysia koskevan lähestymistavan ja asiaan kuuluvien kokemusten vaihtamisen edistämiseksi. Kuten edellä on esitelty, uusiutuvista energialähteistä saatavan energian markkinoillepääsyn nykytasolle ja energialähteiden edistämiseksi kansallisella tasolla sovelletuille politiikoille on tunnusomaista hyvin suuret erot. Näin ollen herää kysymys, onko jäsenvaltioiden välille luotava entistä tiiviimpi uusiutuvia energialähteitä koskeva yhteistyö vai ei, jotta kansalliset aloitteet yhdenmukaistettaisiin. Jos tähän on tarvetta, olisi määriteltävä tällaisen uusiutuvia energialähteitä koskevan entistä tiiviimmän yhteistyön ehdot. 6. 3 Yhteisön politiikkojen vahvistaminen Monien eri alojen yhteisön politiikoilla on vaikutuksia uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen ja hyödyntämiseen. Strategian tehokkaassa täytäntöönpanossa on siten nojauduttava useiden yhteisön toimivaltaan kuuluvien alojen toimintapoliittisiin toimiin, joissa kaikissa olisi sopivalla tavalla otettava huomioon tarve edistää uusiutuvia energialähteitä. Sen varmistamiseksi, että tämä tehdään yhtenäisellä ja tehokkaalla tavalla, yhteensovittamista on yhteisön tasolla ja komissiossa parannettava. Mitä tulee sisäistä yhteensovittamista parannettaisiin perustamalla uusiutuvien komissioon, energialähteiden välinen työryhmä. Yhteensovittamisen parantaminen komissiossa on Euroopan parlamentin äskettäisen uusiutuvia energialähteitä koskevan päätöslauselman tärkein kohta. Siihen ja muihin toimiin on ryhdyttävä sen varmistamiseksi, että kaikissa yhteisön politiikoissa otetaan aiheellisella tavalla huomioon tavoite lisätä uusiutuvien energialähteiden asemaa ja että politiikat pannaan täytäntöön yhteensovitetulla ja yhtenäisellä tavalla. Jäljempänä on esitetty komission nykyinen mielipide niistä eri tekijöistä, joiden on kuuluttava strategiaan, ja kehitettävästä toimintasuunnitelmasta. edistämistä yksiköiden käsittelevä komission 6. 3. 1 Uusiutuvat energialähteet sisämarkkinakehyksessä Energia-alan sisämarkkinoiden muodostaa olennaisen osan yhteisön pyrkimyksistä kilpailukykyisempi kovemmalle kansainväliselle kilpailulle. luominen on yhteisön teollinen perusta vastauksena markkinoiden luoda entistä vahvempi tärkein painopistealue. Se ja laajentumiselle ja Sähköalan sisämarkkinoiden luomisesta käydyt pitkät ja vaikeat neuvottelut huipentuivat heinäkuussa 1996 sähköalan sisämarkkinoista annettua direktiiviä koskevan yhteisen kannan25 vahvistamisen myötä. Direktiivin pääsisältönä on helpottaa niiden perusperiaatteiden soveltamista sähköalalla, jotka ovat tärkeitä perustamissopimukseen sisältyvälle taloudelliselle toiminnalle, eli tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle, palvelujen vapaalle tarjoamiselle, sijoittautumisoikeudelle ja kilpailulle, joka ei ole vääristynyttä. Uusiutuvat energialähteet ovat polttoaineina tärkeitä sähköalalle. Mahdollisuudet ovat kaikkea muuta kuin loppuunkulutetut, ja vesivoimalla, tuulienergialla, biomassalla ja vähemmässä määrin auringonvalosta saatavalla energialla on merkittävä asema. Koska 25 EYVL N:o L. 32 sisämarkkinat eivät vielä ole täysin toiminnassa, on vaikeata ennakoida, mikä sisämarkkinoiden vaikutus tulee olemaan uusiutuvien energialähteiden hy' iyntämiselle. Sellaisista maista, joissa markkinoiden vapautuminen on jo huomattavassa määrin toteutunut, kuin USA, saadut kokemukset antavat aihetta kuitenkin olettaa, että uusiutuvilla energialähteillä on edelleenkin tärkeä asema ja niitä voidaan kehittää edelleen, jos, soveltuvia markkinoihin perustuvia välineitä otetaan käyttöön. Uuden tuotantokyvyn rakentamista koskevat direktiivin säännökset, jotka takaavat, että uusi tuotantokyky asennetaan puolueettomien ja avoimien perusteiden, jotka eivät ole syrjiviä, mukaisesti, vaikuttavat selvästikin myönteisesti uusiutuviin energialähteisiin. Tämä vahvistetaan direktiivissä, jossa lupien myöntämisperusteiden luetteloinnin ohella viitataan erityisesti ympäristönsuojeluun ja primääristen energialähteiden käyttöön. Lisäksi direktiivin energiansiirtoa koskevissa säännöksissä nimenomaan varmistetaan, että jäsenvaltiot voivat vaatia järjestelmäoperaattoria asettamaan tietyt laitteistot etusijalle, mukaan lukien uusiutuvia energialähteitä käyttävät sähköntuotantolaitteistot. Komission ehdotus yhtenäistettyä varojen suunnittelua (IRP) koskevaksi direktiiviksi, josta parhaillaan neuvotellaan neuvostossa, on tärkeä keino uusiutuvien energialähteiden aseman edistämiseksi yhteisössä. Yhdysvalloista saadut kokemukset osoittavat, että yhtenäistetty varojen suunnittelu on ensiarvoisen tärkeää sähköntuotannolle. IRP on lisäksi merkittävä väline sähkölaitosten erittäin tärkeän aktiivisen osallistumisen varmistamiseksi uusiutuvia energialähteitä koskevien teknologioiden edistämisessä. Ottaen huomioon monien uusiutuvien energialähteiden alan toimijoiden kohtaamat nykyiset vaikeudet on tarpeen seurata tarkasti niitä ehtoja, joiden mukaan uusiutuville energialähteille myönnetään pääsy verkkoon. Komissio, sähköalan sisämarkkinoiden toiminnan yleisenä valvojana, kiinnittää erityistä huomiota tähän näkökohtaan ja soveltuvin osin ehdottaa toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että uusiutuvia energialähteitä ei syrjitä energiantuotannossa, ja tarvittaessa esittää toimenpiteitä uusiutuvien energialähteiden laajemman käytön edistämiseen tarkoitettuja toimenpiteitä. Kuten johdannossa on osoitettu, energia-alan sisämarkkinoiden luominen tuo mukanaan suuria muutoksia energiamarkkinoiden toimintaan. Sen vuoksi vihreä kirja tarjoaa ihanteellisen mahdollisuuden piristää keskusteluja siitä, miten tämä vaikuttaa uusiutuvien energialähteiden markkinoillepääsyyn. Komissio ottaa erityisen mielellään vihreästä kirjasta käytävien neuvottelujen yhteydessä vastaan näkemyksiä siitä, miten uusiutuvat energialähteet voivat säilyttää asianmukaisen asemansa energia-alan sisämarkkinoilla. Komissio on tässä vaiheessa yksilöinyt joukon toimenpiteitä, joita voidaan tarkastella tässä yhteydessä. Ne esitetään ja niitä käsitellään tässä kohdassa. Uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskeva pistejärjestelmä Vaikka toimintapoliittiset sääntelytoimenpiteet on energiamarkkinoiden kilpailun kiristyessä vähitellen lopetettava ja korvattava enemmän markkinoihin suuntautuneilla toimenpiteillä, on epätodennäköistä, että verotuksellisilla välineillä ainakaan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä varmistettaisiin se, että yhteisö voisi merkittävästi lisätä uusiutuvien energialähteiden osuuksiaan vuoteen 2010 mennessä. Voitaisiin harkita ajatusta, että uusiutuvien energialähteiden on vastattava tietystä prosenttiosuudesta jäsenvaltioiden jokaista yksittäistä sähköalan energialähteiden käyttöä koskeva vähittäiskauppiasta, pistejärjestelmän" kautta vaihdettavia henkilökohtaisia velvoitteita. Tällainen järjestelmä, joka muistuttaisi suurelta osin vaihdettaville C02-luville ehdotettua järjestelmää, voisi palvella kaksitahoista tavoitetta, jos se otettaisiin käyttöön Euroopan unionin laajuisesti. sähkövaatimuksia, jolla on jotka koskevat "Uusiutuvien 33 Ensinnäkin se edistäisi uusiutuvia energialähteitä ja toiseksi se estäisi yksittäisten jäsenvaltioiden käyttöönottamista samankaltaisista toimenpiteistä johtuvat markkinoiden vääristymät. Uusiutuvia energialähteitä koskevaan pistejärjestelmään voitaisiin soveltuvin osin ja, jos sen katsotaan olevan yhdenmukainen nykyisten ja tulevien EU:n laajuisten sähkönverotusjärjestelmien kanssa, yhdistää sähkön lisämaksumekanismi, joka olisi samanlainen kuin Yhdistyneen kansakunnan muita kuin fossiilisia polttoaineita koskeva velvoite. Vielä on kuitenkin ratkaisemattomia kysymyksiä, jotka on selvitettävä, jos tällainen järjestelmä otettaisiin käyttöön EU:n tasolla. Nämä koskevat erityisesti käytännön ja hallinnollisia näkökohtia ja kysymyksiä, jotka liittyvät rikkomuksiin, jotka määrätään, jollei velvoitteita noudateta. Jos näihin asioihin voidaan löytää toimivat ratkaisut, joustavalla uusiutuvia energialähteitä koskevalla pistejärjestelmällä, jonka täytäntöönpano perustuu markkinoihin, voisi olla merkittävä asema varmistettaessa uusiutuvia energialähteitä koskevien toimintapoliittisten päämäärien saavuttaminen mahdollisimman pienin kustannuksin. Koskiessaan kaikkia sähkölaitoksia sen tulisi olla kilpailullisesti neutraali. Tärkeintä on, että se pakottaisi sähkölaitokset maksimoimaan tarvittavien uusiutuvien energialähteiden arvon niiden kilpailuasemalle aiheutuvien vaikutusten minimoimiseksi. Ne käyttäisivät teknologisia sovelluksia, joilla on suurin arvo ja ne käyttäisivät varojaan ja luovuuttaan uusiutuvien sanottuna, myönteiset energialähteiden markkinavoimat saatettaisiin toimimaan uusiutuvien energialähteiden alalla. Komissio olisi kiinnostunut kuulemaan näkemyksiä tällaisen järjestelmän toivottavuudesta ja toteutuskelpoisuudesta. alentamiseksi. Lyhyesti kustannusten Kustannusten sisällyttäminen hintoihin ja verotuksen yhdenmukaistaminen Verotuksen yhdenmukaistaminen voi olla tärkeää varmistettaessa, että sisämarkkinat toimivat oikein. Se on lisäksi ratkaisevan tärkeä uusiutuvien energialähteiden entistä nopeammalle esiintulolle. Komissio sitoutuu edelleen periaatteeseen, jonka mukaan kustannukset sisällytetään hintoihin, sellaisena kuin se on esitettynä kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa. Ulkoisten kustannusten sisällyttäminen hintoihin, kuten tämän vihreän kirjan 3 luvussa on osoitettu, on erittäin tärkeää ottaen huomioon uusiutuviin energialähteisiin liittyvät nykyiset kustannusrajoitteet. Kuten edellä esitettiin ja kuten lukemattomissa analyyseissä on todettu, tehokas politiikka ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin, erityisesti ympäristön pilaantumiseen"liittyen, on tarpeen sen varmistamiseksi, että uusiutuvilla energialähteillä on merkittävä osuus yhteisön energiataseessa. on tällä hetkellä käytössä kivennäisöljyjen osalta Yhteisössä vähimmäisvalmisteverojärjestelmä. Jäsenvaltioiden soveltamien tasojen välillä on kuitenkin vielä suuria vaihteluja. Lisäksi järjestelmä koskee ainoastaan kivennäisöljyjä eikä muita energialähteitä. Neuvoston tasoisen kaikki energiatuotteet kattavaa C02- energiaveroa koskevan sopimuksen puuttuessa komissio viimeistelee parhaillaan ECOFIN-neuvoston 11 päivänä maaliskuuta 1996 antaman kehotuksen perusteella uutta ehdotusta ottaa käyttöön uusi verotusjärjestelmä kaikkien energiatuotteiden verotusta varten. Mitä tulee auringosta, tuulesta, vuorovedestä ja vesivoimasta peräisin olevaan, geotermiseen ja biomassasta muunnettuun energiaan, komissio aikoo sisällyttää tähän ehdotukseen määräyksen alennettujen verojen tai verovapautuksen soveltamisesta. Tämä on tärkein kannustin uusiutuvien energialähteiden kehittämiselle ja sellaisten taloudellisen 34 strategian olennainen osa, jolla pyritään vahvistamaan uusiutuvien energialähteiden markkinoillepääsyä. Mitä tulee sähkö-alaan, jolla on erityisen hyvät mahdollisuudet hyödyntää uusiutuvia tulisi kannustaa energiateollisuuden energialähteitä, uudistetun verotusjärjestelmän saastuttavimpia osia edistämään sähköntuotantoalan teknologista kehittämistä. Tehokkaan kannustimen muodostamiseksi ja hyödyntämiselle ehdotetaan, että uusiutuvat energialähteet olisi jätettävä sähköveron ulkopuolelle. Koska loppukulutuksessa on kuitenkin vaikeata tehdä ero uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön ja ydin- tai fossiilisilla polttoaineilla tuotetun sähkön välillä, olisi tärkeää luoda järjestelmä, jonka mukaan uusiutuvista energialähteistä sähköä tuottavat saavat veronpalautuksia. energialähteiden kehittämiselle uusiutuvien Komissio teki vuonna 1992 ehdotuksen26 maa- ja metsätaloudesta peräisin olevien moottoripolttoaineiden alennetuista valmisteveroista. Jos tämä ehdotus hyväksytään, jäsenvaltiot voisivat edistää biopolttoaineiden käyttöä ajoneuvojen polttoaineina, jolloin ne voisivat kilpailla suoraan perinteisten polttoaineiden kanssa. Tästä ehdotuksesta ei kuitenkaan päästy yksimielisyyteen neuvostossa. Komissio harkitsee parhaillaan keinoja varmistaa tämän kysymyksen vieminen eteenpäin, pitäen mielessä uudet 'yleiset energiatuotteiden verotusta koskevat ehdotukset, joita se parhaillaan valmistelee. tunnustaa, että uusiutuvien Komissio liittyvät verotukselliset näkökohdat saattavat kaiken kaikkiaan edellyttää lisäpohdintaa, ja komissio aikookin kehittää tätä koskevia suunnitelmiaan erityisesti energiatuotteiden verotusta koskevien ehdotustensa hyväksymiseen liittyvien kehityskulkujen sekä muun muassa tätä vihreätä kirjaa koskevien reaktioiden perusteella. energialähteiden edistämiseen Valtion tuki tarjoavat nykyisin vaihtelevissa määrin Jäsenvaltiot rahoitustukea uusiutuville energialähteille monin eri tavoin. Kansallisten tutkimus-ja esittelyohjelmien lisäksi näihin toimenpiteisiin kuuluvat verotukselliset kannustimet, suorat tuet, matalakorkoiset lainat, uusiutuvien energialähteiden alalla aktiivisesti toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattu kehitystuki, valtion takaamat matalakorkoiset lainat, jne. Aina kun on kyseessä valtion tuki, komissiolle on ilmoitettava siitä ja toimenpiteelleen saatava lupa, jos jokin EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan poikkeuksen edellytyksistä sisältyy yhteisön ympäristönsuojeluun täyttyy. Komission ohjenuorana, uusiutuville yleisiin myönnettävää energialähteille myönnettävää tällaisten ympäristötoimenpiteiden hyödyt ovat suuremmat kuin kilpailuun kohdistuvat vääristävät vaikutukset. Uusiutuvien energialähteiden alan tutkimus- ja kehitystyölle myönnettävää valtion tukea koskevat yhteisön tutkimus- ja kehitystyölle myönnettävää valtion tukea koskevien yleisten suuntaviivojen sisältämät säännöt28. Uusiutuvien energialähteiden osalta yhteisön ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevissa yleisissä suuntaviivoissa määrätään, että soveltuvissa tapauksissa uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen myönnettävä investointituki, "erityisen tärkeää painopistealuetta yhteisössä" suuntaviivoihin27, että on, arvioitaessa valtiontukea koskeviin tukea joka 26 27 28 COM(92) 36. EYVL N:o C 72, 10. 3. 1994, s. 3. EYVL N:o C 45, 17. 2. 1996. 35 ajatellen, voidaan hyväksyä myös silloin, kun suuntaviivojen sisältämät yleistasot ylittyvät. Yhteisön yleisten suuntaviivojen tarkoituksena on varmistaa komission valtion tukea koskevien perustamissopimuksen määräysten soveltaminen avoimellajajohdonmukaisella tavalla, kun kyseessä ovat jäsenvaltioiden uusiutuvien energialähteiden alalla käyttämät välineet. Viime vuosina komissio on käsitellyt yhä useampia uusiutuvia energialähteitä koskevia valtiontukitapauksia. Kuten valkoisessa kirjassa "Euroopan unionin energiapolitiikka" ennustettiin, komissio harkitsee nykyisten yleisten suuntaviivojen tarkistamisen yhteydessä tarvitaanko uusiutuvia energialähteitä ja niiden energiapoliittista tavoiteosuutta sopivia mukautuksia. Ympäristönsuojelua koskevien yhteisön yleisten varten suuntaviivojen tulevaa jälleentarkastelua varten olisi otettava huomioon tältä alalta saadut kokemukset. Lisäksi komissio on käsitellyt tapauksia, joissa jäsenvaltion lainsäädäntö edellyttää energianjakelijaa hankkimaan velvoitteen (joka on sidottu kiinteän hinnan mekanismiin) uusiutuvin energialähtein tuotettua sähköä varten. Tällaisten tapausten arvioinnin tärkeimpänä tekijänä on päätellä, kuvastaako hintamekanismi säästettyjä kustannuksia, sellaisena kuin niitä tarkoitetaan uusiutuvien energialähteiden hyödyntämisen kehittämisestä 9 päivänä kesäkuuta 1988 annetussa neuvoston suosituksessa. Standardointi Standardointi on sisämarkkinoihin liittyvä erillinen kysymys. Uusiutuvia energialähteitä koskevat vähimmäisstandardivaatimukset ovat tärkeitä edistäessään luottamusta näiden teknologioiden suorituskykyyn. Standardointi on sisällytetty ALTENER-ohjelman soveltamisalaan. Standardien kehittämistoimet on kuitenkin suunnattu uudelleen niiden alkuperäisestä laajuiset direktiivit, jotka koskevat standardien kehittämisstrategiaa sellaisten organisaatioiden kuin CEN ja CENELEC kautta. Tämän uudelleensuuntaamisen syynä oli ensinnäkin asettaa uusiutuvia energialähteitä koskevat standardit lujasti yhteisön yleiseen standardointikehykseen ja toiseksi energiatehokkuusstandardeja koskevien direktiivien kehittämisestä saadut kokemukset, mikä on osoittautunut hyvin työlääksi prosessiksi. luoda yhteisön tarkoituksesta Uusiutuvia energialähteitä koskevat Euroopan laajuiset standardit palvelevat kahtalaista tarkoitusta: uusien teknologioiden käyttöönoton helpottaminen sisämarkkinoilla ja luottamuksen edistäminen näitä teknologioita kohtaan. Toinen näkökohta on erityisen merkityksellinen uusiutuvien energialähteiden alalla. Uusiutuvia energialähteitä koskevia standardeja valmistellaan parhaillaan. Ne liittyvät erityisesti auringon lämmöstä, auringonvalosta ja tuulesta saatavan energian sekä biodieselin kehittämiseen. Komissio aikoo nopeuttaa tätä työtä ja antaa CEN:ille ja CENELEC:ille kattavat valtuudet kaikkein yleisimmin markkinoituja uusiutuvia teknologioita varten. Valtuudet keskittyvät teknistä luotettavuutta taloudellista suorituskykyä koskeviin perusteisiin. Uusiutuvia energialähteitä koskevien tiukkojen standardien asettaminen auttaa varsinkin pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) markkinoimaan uusiutuvia energialähteitä koskevia teknologioita ja standardien asettamiselta vaaditaan näin ollen sen varmistamista, että nämä energialähteet voidaan ottaa täysin osaksi energia-alan sisämarkkinoita. ja 36 6. 3. 2 Erityinen rahoitustuki uusiutuvien energialähteiden edistämistoimille Neuvosto vahvisti ALTENER-ohjelman vuonna 1993 edistääkseen varsinkin uusiutuvia energialähteitä. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun neuvosto tunnusti erityisen tarpeen lisätä yhteisön tasoisia pyrkimyksiä auttaa uusiutuvien energialähteiden markkinoille pääsyä. Päätös tehtiin olennaisena osana yhteisön hiilidioksidin vähentämisstrategiaa, jolloin se osoitti selvästi uusiutuvien energialähteiden tärkeän aseman ilmastonmuutoksen ja hiilidioksidipäästöjen torjunnassa. täyttävän ALTENER-ohjelman on suunniteltu ja markkinoiden hyödyntämisen välisen aukon. Siinä keskitytään eritoten valmiuksien standardien kehittämiseen. kasvattamiseen, ALTENER-ohjelmalle myönnettiin suhteellisen vaatimaton 40 miljoonan ecun suuruinen ohjeellinen talousarvio ajalle 1993 - 1997. Ohjelmasta saadaan eritasoista rahoitusta sen eri osille, osuuksien vaihdellessa 30 prosentista 100 prosenttiin tutkimusten ja teknisten arviointien osalta. tiedonvälitykseen, koulutukseen teknisen kehittämisen/esittelyn ja Vuodesta 1993 tähän päivään asti ALTENER-ohjelman yhteydessä on toteutettu yhteensä 213 eri toimenpidekokonaisuutta. Vuonna 1996 suoritetussa itsenäisessä arvioinnissa29 tärkeä keino keskittää huomio uusiutuvien päätellään, että ohjelma on ollut energialähteiden kehittämiseen erityisesti joissakin jäsenvaltioissa, missä ei ole kattavia uusiutuvia energialähteitä koskevia ohjelmia. ALTENER-ohjelmalla on siten onnistuttu tukemaan jäsenvaltioiden toimia ja edistämään yhteisön päämäärän käsitettä. Arvioinnissa päätellään kuitenkin myös, että ohjelmaa rahoitetaan liian vähän, jotta se vastaisi yhteisön uusiutuvista energialähteistä saatavan energian kehittämisen tavoitteita. Samansuuntaisessa erillisessä ehdotuksessa uudistuvien energialähteiden edistämistä koskevaksi erityisohjelmaksi (ALTENER II) ehdotetaan, että yhteisö vahvistaisi edistämispolitiikkaansa ja varmistaisi, että nämä toimet ovat yhdenmukaiset energia-alan sisämarkkinoiden vaatimusten kanssa. Kuten kokemukset osoittavat, jopa tapauksissa, missä uusiutuvia energialähteitä koskevat teknologiat ovat saavuttaneet teknisesti hyväksyttävän tason, markkinoille pääsyn osuus ei ole vieläkään riittävä, joten yhteisön on perustellusti tuettava pilottitoimia, tietojärjestelmiä, koulutustoimintaa, jne. Lisäksi näyttää olevan erityistä tietoisuuden kehittämisen alalla sekä energian tarjonnassa että sen kysynnässä. laaja-alaisemmille tarvetta entistä toimille On ehdotettu, että ALTENER II- ohjelmaan otettaisiin mukaan esittelyn ja markkinoille saattamisen välistä siirtymävaihetta tukevia toimia. Tässä suhteessa on täytettävänä todellinen aukko jäsenvaltioiden edistämistoimista ja rakennerahastoista tietyille alueille myönnetystä rahoitustuesta huolimatta. ALTENER II -ohjelmaan liittyvät entistä voimallisemmat toimet voisivat auttaa luomaan uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teollisuuden kilpailukykyiset markkinat ja siten vähentämään kustannuksia ja luomaan uusia työpaikkoja tällä alalla. Tällainen yhteisön tasoinen toiminta suunnattaisiin tietyille hyvin määritellyille aloille, kuten auringonvaloa keräävät katot, urheilu-, matkailu- ja terveydenhuoltorakennusten lämmitys auringonlämmöllä, aktiivinen ja passiivinen hajoavasta aurinkolämmitys, yhdyskuntajätteestä ja itsenäiset tuotantoyksiköt. Yhteisön tuki olisi mahdollisimman biometaanin luonnossa kiinteästä tuotanto Anderssonin, Del Rion, Janssenin ja McKeoghin Euroopan komissiolle laatima kertomus "ALTENER-ohjelman arviointi (1993- 1997) ja ehdotukset tulevaisuutta varten", Bryssel, 1996. 37 vähäinen markkinoiden vääristymisen välttämiseksi ja se olisi laskettu siten, että säästetyt ulkoiset kustannukset otettaisiin huomioon. Markkinoillepääsyn aste olisi otettava huomioon sen varmistamiseksi, että minkäänlainen tuki ei johda markkinoiden tai kaupan vääristymiin. ALTENER II -ohjelma voisi tällä tavoin olla keino perustaa yhteisön laajuiset markkinat, joita - kun samalla otetaan huomioon, että uusiutuvat energialähteet ovat paikallisia varoja teollisuuden saattamisessa entistä kilpailukykyisemmäksi. Tämä on tärkeä perusedellytys, jotta Euroopan teollisuus voi kilpailla tällä alalla maailmanlaajuisesti. On ehdotettu, että vahvistettu ALTENER II - ohjelma hyväksytään tärkeäksi uusiutuvien energialähteiden edistämisen välineeksi. tarvitaan Euroopan - tarkasteltava lähemmin, miten uusiutuviin energialähteisiin Lisäksi on tehtyjä investointeja voidaan lisätä yhteisön rahoitusvälineitä, erityisesti mahdollisia voimassa oleviin yhteisön rahoitusmekanismeihin olennaisesti kuuluvia tai muita rahoituslähteitä käyttämällä. On ehdotettu, että uusiutuvia energialähteitä koskevien hankkeiden tulisi voida entistä paljon enemmän hyötyä Euroopan investointipankin (EIP), Euroopan jälleenrakennus- ja kehittämispankin (EBRD) ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämästä rahoituksesta. 6. 3. 3 Tutkimus, kehitys ja esittely teknisen suorituskyvyn ja Tutkimus-ja kehitystyö ja esittelytoiminta on toimintapoliittinen alue, jolla yhteisön tuella voi olla merkittävä vaikutus, joten yhteisön pyrkimyksiä on vahvistettava. Koska useimmat uusiutuvia energialähteitä koskevat teknologiat ovat innovatiivisia, lukuun ottamatta suuria vesivoimalaitoksia, pyrkimykset on kohdistettava uusiutuvien energialähteiden kustannustehokkuuden, luotettavuuden parantamiseksi tutkimus- ja kehitystyöllä ja esittelytoiminnalla. JOULE-THERMIE - ohjelman, joka kattaa muun energian kuin ydinenergia-alan sekä perinteisen T&K:n että esittelytoiminnan, talousarviosta aiotaan varata huomattava osuus, eli 45 prosenttia, uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen ja edistämiseen tähtäävien toimien tukemiseen. JOULE-THERMIE -ohjelmalla on 1030 miljoonan ecun suuruinen ohjeellinen talousarvio nelivuotiskaudeksi 1995 — 1998. Vuonna 1995 julkaistun JOULE-tarjouspyynnön tuloksena hyväksyttiin 93 uusiutuvien energialähteiden alan T&K-hanketta rahoitettaviksi yhteensä noin 80 miljoonan ecun suuruisella summalla. Vuoden 1996 THERMIE- tarjouspyyntö johti 41 uusiutuvien energialähteiden alan esittelyhankkeen valintaan ja rahoitettaviksi yhteensä 35,3 miljoonalla eculla. Liitännäistoimenpiteiden; varsinkin tulosten levittämisen, osalta vuonna 1996 tuettiin 48 tämän alan hanketta rahoitustuen ollessa yhteensä 17,7 miljoonaa ecua. JOULE-ja THERMIE-ohjelmien osalta yhteisön talousarviosta myönnettävän tuen määrä voi kattaa enintään 50 prosenttia T&K-hankkeiden tukeen oikeutetuista kustannuksista ja 40 prosenttia esittelyhankkeiden tukeen oikeutetuista kustannuksista. Tämä merkitsee sitä, että hankkeet, joihin liittyy huomattavia rahoituksellisia ja teknisiä riskejä, voidaan panna täytäntöön JOULE-THERMIE -ohjelman avulla. Muuhun kuin ihmisten tai eläinten kulutettavaksi tarkoitetun, uusiutuvasta raaka-aineesta saatavan energian tuotantoa koskeva TTK-toiminta on ajanjakson 1995 — 1998 kattavan FAIR-erityisohjelman ensisijainen tavoite. Tutkimuspyrkimykset keskittyvät satojen muiden kuin elintarvikkeiden sovelluksiin sekä maatalouden ja jalostusjäämien kierrätykseen maatilatasolla. Näille toimille varattu kokonaistalousarvio on 52 miljoonaa ecua. Tutkimus kattaa suuren määrän eri satoja ja tuotantolaitoksia. Tähän asti suoritetut tutkimukset osoittavat, että maa-ja metsätalouden biomassasta valmistettujen muiden kuin 38 elintarvikkeiden kehittäminen kehittämiselle. Olisi mietittävä, miten tämän ohjelman seuranta olisi toteutettava. tarjoaa mielenkiintoisia näkymiä maaseutualueiden toteuttavat jakaessaan tulevaisuuteen Yhteisön olemassa olevien muuta energiaa kuin ydinenergiaa koskevien tutkimus-, kehitys-ja esittelyohjelmien yhteydessä uusiutuvat energialähteet ovat etusijalla. JOULE- ja THERM IE-ohj el mat ovat siten edistäneet merkittävästi uusiutuvien energialähteiden kehittymistä yhteisössä. Tämä pätee myös joihinkin jäsenvaltioihin, jotka asianmukaista rahoitusta ja kehityspolitiikkaa. On kuitenkin huolestuttavaa, että yleisesti ottaen energia-alan TTK- työn rahoitus taantuu tai vähenee sekä yksityisellä sektorilla teollisen rakenneuudistuksen taakkana olevien kasvavien seurauksena että sektorilla hallituksen tukevatkin verotuksellisten pakotteiden seurauksena. Vaikka kaikki uusiutuvien energialähteiden teknologista kehittämistä, niiden sitoumusten välillä on hyvin suuria eroja, joihin jäsenvaltiot ovat tällä alalla valmiit ryhtymään30. Sen vuoksi ehdotetaankin, että uusiutuvien energialähteiden alan teknologista kehittämistä koskevia yhteisön ohjelmia vahvistetaan. Ottaen huomioon uusiutuvia energialähteitä koskevien teknologioiden kriittisen nykyvaiheen on erityisen tärkeää asettaa osana strategiaa selkeät tavoitteet viidettä puiteohjelmaa varten. suuntautunutta jäsenvaltiot tutkimus- julkisella ja Uusiutuva energialähde sinällään, sellaisena kuin sitä nykyään käytetään, on harvoin riittävä. Energiahuollon varmuuden takaamiseksi on yhdistettävä useita eri energialähteitä. Telemaattisilla järjestelmillä ja palveluilla saattaa olla tärkeä asema uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tarjonnan optimoinnissa seuraamalla automaattisesti ja mukauttamalla niitä. Lisäksi telemaattisilla sovelluksilla voidaan tukea energiankulutuksen optimointia ja mukauttaa tuotanto kulutusmallin mukaisesti. Telemaattisten sovellusten ja teknologioiden käytöstä energialähteiden käytön voi elinkelpoisuus. Olisi harkittava, miten tällaisia telemaattisia sovelluksia ja palveluja voidaan tukea tulevissa yhteisön tietoyhteiskunnan sovelluksiin liittyvissä TTK-toimissa uusiutuvia energialähteitä koskevien teknologioiden edistämiseksi. tekijä osoitettaessa uusiutuvien tuotantomuuttujia ratkaiseva jatkuvasti tulla Nykyisen taloudellisen tilanteen vallitessa julkisissa menoissa on huomattavia rajoituksia yhteisössä ja jäsenvaltioissa. On välttämätöntä, että käytettävissä oleva rahoitus käytetään tavalla ja että uusiutuvia energialähteitä koskeviin parhaimmalla mahdollisella teknologioihin liittyvien TTK-toimien tuki on riittävä takaamaan sen tehokkuuden. Komissio harkitsee näin ollen uudelleen eri energia-alojen tutkimukseen myönnettyä rahoitusta, myös ydin- ja muun energian tutkimuksen nykyistä rahoituksen jakautumista. Tunnustaessaan teknologisesti vähemmän kehittyneiden uusiutuvien energialähteiden edelleen kehittämiselle oleellisen tutkimustyön tarpeen komissio on vakuuttunut, että avain suurempaan uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuteen on teknologisen prosessin loppupäässä, eli markkinoilletulovaiheessa. Komissio kiinnittää tämän alueen välineiden toteutuksessa erityistä huomiota tähän näkökohtaan. 30 IEA:lta äskettäin saadut tiedot osoittavat, että vuonna 1995 hallituksen osuus uusiutuvia energialähteitä koskevan T&K-työn rahoituksesta, kun se mitataan osuutena energia-alan T&K:n saamasta kokonaisrahoituksesta, vaihtelee alle yhdestä prosentista (Ranska) 46 prosenttiin (Espanja). Absoluuttisesti mitattuna on myös olemassa samanlaisia suuria vaihteluja. IEA-maiden IEA-energiapolitiikat. Katsaus vuodelta 1996, Pariisi, 1996. 39 Yhteenvetona todettakoon, ellä tätä vihreätä kirjaa koskevissa neuvotteluissa tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvä tärkein kysymys on uusiutuvien energialähteiden alan asianmukaisten TTK-painopistealueiden määrittäminen erityisesti ottaen huomioon parhaimman mahdollisen uusiutuvan energian osuuden varmistamisen yhteisön energiataseessa ja Euroopan uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teollisuuden aseman vahvistamisen edistämisen maailmanlaajuisilla markkinoilla. 6. 3. 4 Aluepolitiikka ja kestävä Tasapainoinen taloudellinen kehitys on myös yksi niistä yhteisön päätavoitteista, joihin uusiutuvilla energialähteillä voidaan vaikuttaa. Ottaen huomioon energian merkityksen talousjärjestelmän yleiselle suorituskyvylle, energialla on tärkeä osa yhteisön politiikassa alueellisen kehityksen alalla. Uusiutuvat energialähteet sijaitsevat usein yhteisön syrjäisillä ja harvaanasutuilla alueilla. Näiden energialähteiden edistäminen, erityisesti reuna-alueilla, saaristoalueilla ja maaseudulla, on erityisen houkuttelevaa, kuten on käynyt ilmi esimerkiksi VALOREN-ohjelman yhteydessä. Yhteisön rakennerahastoista voidaan myöntää avustettavien alueiden uusiutuvia energialähteitä koskevaa taloudellista tukea tavoite l:n mukaisille epäsuotuisille alueille kunkin kyseessä olevan jäsenvaltion painopistealueiden ja strategisten tavoitteiden mukaisesti. Rakennerahastoista on myönnetty tukea uusiutuvien energialähteiden käyttömahdollisuuksien hyödyntämiseksi käytännöllisesti katsoen kaikille kyseessä oleville alueille. Esimerkiksi Portugalissa on tuettu kokonaistuotantokyvyltään korkeintaan 170 MW olevien pienten vesivoimalaitosten ja tuuliturbiinien kehittämistä. Tämä vastaa noin 1,7 prosentin osuutta sähkön kokonaiskulutuksesta Portugalissa. taloudellista saavutetaan kehittämällä uusiutuvia joita Ottaen huomioon erityiset hyödyt, energialähteitä vähemmän kehittyneillä alueilla yhteisössä ja tällaisen kehityksen myönteinen vaikutus pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset), komissio ehdottaa, että näitä näkökohtia painotetaan toteutettaessa erityisesti alueellista kehittämistä ja pk- yritysten kannustamista koskevia yleisiä politiikkoja. Asianmukaista tukea olisi annettava myös energiasuunnittelusta ja ohjelmointitoiminnoista vastaavien paikallisten rakenteiden luomista ja vahvistamisia varten. ALTENER-ohjclmalla on jo myötävaikutettu uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen vähemmän kehittyneillä alueilla. JOULE- THERMIE -ohjelmassa painotetaan tätä näkökohtaa sekä pk-yritysten roolia. Lisäksi komissio on tukenut alueellisia ja paikallisia energianhuolto-ohjelmia, mukaan lukien paikallisten pilottiohjelmalla "Energiaohjelmointi alueellisella ja paikallisella tasolla" ("Energy Programming at Regional and Local Level"). Tulevaisuudessa näitä toimia jatketaan SAVE H-ohj el massa. energiavi rastojen perustaminen, alueellisten ja Komissio harkitsee vihreän kirjan saaman vastaanoton perusteella, miten uusiutuviin energialähteisiin liittyviä ongelmia käsitellään syrjäisillä alueilla sekä alueilla, joilla uusiutuvien energialähteiden kehittäminen on sopiva tapa edistää taloudellisia toimia ja työpaikkojen syntymistä. Kuten edellä 4. 4 kohdassa on osoitettu, pk-yrityksillä on tärkeä osa uusiutuvien energialähteiden edistämisessä ja komissio kiinnittää tämän vuoksi erityistä huomiota pk-yritysten kohtaamiin erityisongelmiin tällä alueella. Ottaen lisäksi huomioon tärkeät näkökohdat, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden käyttöön matkailuteollisuudessa, komissio harkitsee avulla uusiutuvien energialähteiden käyttöä voidaan lisätä alueilla, joilla on paljon matkailuun liittyviä toimia, mukaan lukien se, miten passiivisia ja aktiivisia aurinkoenergiajärjestelmiä voidaan edistää matkailukohteissa. tapoja, joiden 40 6. 3. 5 Maa- ja metsätalouspolitiikka viljelyn lisätuloja ja metsätaloussektoreilla uusiutuvien energialähteiden huomattavia mahdollisia energiasatojen tuotanto merkitsee sekä C02-päästöjen uusiutuvat Maa- maanviljelijöille johdosta. Lisäksi vähennysmahdollisuuksia energialähteet merkitsevät uusia työllistämismahdollisuuksia maaseudulla31. Huolimatta siitä, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) välineet on pääasiallisesti suunnattu ruuan saannin turvaamiseen, uusiutuvien energialähteiden tuotantoa ja kehittämistä tuetaan tällä hetkellä useilla toimilla. Maataloustuotteiden jalostamista ja kaupan pitämistä (ETY) N: o 866/90 mukaisesti yhteisrahoitteisten investointihankkeiden muodossa kyseessä olevien jäsenvaltioiden kanssa. Vaikka tämä järjestelmä koskee yleensä liitteessä II lueteltuja tuotteita, on öljykasvit/biodiesel-ketju lisätty. tuetaan neuvoston asetuksen Lämmöntuotantoon liittyvät investoinnit (esimerkiksi biomassaa käyttävät lämpövoimalat) eivät kuulu järjestelmään, koska "lämpöä" ei ole luokiteltu liitteessä II ja koska niistä voisi aiheutua valvontaongelmia. Uusiutuvia energialähteitä koskeviin hankkeisiin liittyviä investointeja voidaan lisäksi tehdä maaseudun kehittämistä koskevan politiikan yhteydessä (kuten edellisessä kohdassa on esitetty). Yhteisön tutkimusta, kehitystä ja esittelyä koskevaan puiteohjelmaan sisältyy useita maataloussektorin T&K-toimia ja niitä myös tuetaan aktiivisesti, kuten on kuvailtu 6. 3 kohdassa. Lisäksi viljelykäytöstä poistetun maan käyttämistä muiden kuin elintarvikkeiden tuottamiseen koskevassa järjestelmässä säilytetään maanviljelijän oikeus saada korvausta, mikäli maata, joka muutoin on poistettu viljelykäytöstä, käytetään tuottamaan raaka- aineita muiden kuin elintarvikkeiden, mukaan lukien energian, tuotantoon. Järjestelmässä on kaksi rajoittavaa tekijää. Toisaalta viljelykäytöstä poistettavan maan pakollinen määrä riippuu leipäviljan kysynnästä ja tarjonnasta, mikä merkitsee, että määrä voi muuttua. Toisaalta viljelyskäytöstä poistetulla maalla viljeltävistä öljykasveista saatavien sivutuotteiden määrä -sopimuksella miljoonaan rajattu Blair House soijajauhoekvivalenttitonniin vuodessa rehu/elintarvikemarkkinoilla. Vuoden 1995 sadosta, joka perustui siihen, että 12 prosenttia viljelymaasta on poistettu viljelykäytöstä, saatiin noin 950 000 tonnia näitä sivutuotteita. Mitään strategiaa raaka-aineiden tuottamiseksi energiantuotantoa varten ei kuitenkaan ole olemassa. Olemme sen vaikean tilanteen edessä, että esimerkiksi biopolttoaineeseen liittyvän raaka-aineen määrä on riippuvainen elintarvikesektorin markkinatilanteesta. Mikäli elintarvikesektorin tarjonta on niukkaa, viljelykäytöstä poistetun maan määrää vähennetään ja samalla vähennetään biopolttoaineiden raaka-aineiden määrää huomattavasti. Biopolttoaineteollisuus edellyttää on nousevat viisitoistakertaisiksi työllistämismahdollisuudet Euroopan parlamentissa 6 päivänä toukokuuta 1996 järjestetyssä kuulemistilaisuudessa saatujen arvioiden mukaan kiinteän kustannussuunnitelman mukaan, mikäli energiantuotantoon käytettäisiin puuta öljyn tai kaasun sijaan. Tämä merkitsee mahdollisuutta luoda jopa 160 000 uutta työpaikkaa EU:n alueelle, vaikka biomassa edustaisi viittä prosenttia energian kokonaistuotannosta. Lisäksi Euroopan parlamentin maatalous-ja maaseudun kehittämisvaliokunta hyväksyi energiapolitiikkaa käsittelevän komission jossa korostetaan uusiutuvien valkoisen kirjan yhteydessä yksimielisesti energialähteiden, erityisesti biomassan, merkitystä energiapolitiikassa. Komitean mielestä biomassan osuus Euroopan unionin energiavaatimuksista voisi olla 10 prosenttia vuoteen 2010 mennessä ja noin 20 prosenttia vuoteen 2025 mennessä. Komitea nostaa esille biomassan lisääntyneen käytön myönteiset vaikutukset ja erityisesti myönteiset tulovaikutukset maatalousalalla sekä kuvailee, miten tällä alueella tapahtuvan kehityksen avulla voidaan vähentää maatalousalan tukien tarvetta. lausunnon, 41 kuitenkin raaka-aineen saannin turvaamista pitkällä aikavälillä, jotta pitkän aikavälin investoinnit olisivat mahdollisia. Tämä korostaa selvästi niitä rajoituksia, joita viljelykäytöstä poistetun maan käyttämiseen bioenergian raaka-aineen saannin perusteena liittyy. tukeminen jos maa- raaka-aineiden Alan taloudelliseen tukeen liittyviä muita esteitä ovat G ATT-sääntöjen asettamat johtaisi rajoitukset, tai metsätalouden maailmanmarkkinatason alittaviin hintoihin. Lisäksi hehtaaripalkkion taso, joka tarvittaisiin biopolttoaineiden saattamiseksi kilpailukykyisiksi fossiilisten polttoaineiden kanssa, rasittaisi maatalousbudjettia huomattavasti. Tämänhetkisissä taloudellisissa, teknisissä ja poliittisissa olosuhteissa (esimerkiksi, fossiilisten polttoaineiden hinnat, verohelpotukset, energia- ja ympäristölainsäädäntö), maanviljelijöiden ansioita olisi tuettava noin 30 prosentilla yli yleisen öljykasveihin liittyvän järjestelmän mukaisen määrän, jotta biopolttoaineen raaka-aineeksi tarkoitetut öljykasvit olisivat kilpailukykyisiä ruoaksi tai rehuksi tarkoitettujen öljykasvien kanssa. Tämä merkitsisi muutaman miljardin ecun suuruista lisävarojen tarvetta budjettiin koko EU:n alueella. Lopuksi Blair House - sopimuksella rajoitetaan biopolttoaineiden tuotantoa viljelykäytöstä poistetulla maalla kasvatetuista öljykasveista, koska ei voida realistisesti odottaa, että sivutuotteille asetettua miljoonan soijajauhoekvivalenttitonnin rajaa nostetaan. Erityisistä esteistä huolimatta voidaan toteuttaa toimia, joilla edistetään uusiutuvia energialähteitä maataloussektorilla. Nestemäisten biopolttoaineiden osalta kysymykset liittyvät mahdollisuuteen ottaa käyttöön politiikka, jolla taataan viljelykäytöstä poistetusta maasta riippumaton raaka-aineen tuotanto. Energiasadoille taattavan vähimmäisalueen käsittelyn yhteydessä olisi lisäksi käsiteltävä maanviljelijöiden niiden tulonmenetysten korvaamista, jotka aiheutuvat tällaisten kasvien viljelemisestä elintarvikkeiden tuotantoon tarkoitettujen kasvien sijaan. Lisäksi olisi harkittava, miten biopolttoaineista saadaan kilpailukykyisiä fossiilisten polttoaineiden kanssa, jos neuvosto estää jatkossakin biopolttoaineiden biopolttoaineiden vähimmäismäärän käyttöönottoa ei edellytetä tietyiltä erityismarkkinoilta. valmisteveroista vapauttamisen jos ja Biomassan osalta olisi erityisesti harkittava, vaaditaanko tukiohjelmien, esimerkiksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 866/90 muuttamista, jotta biomassa voitaisiin käyttää lämmöntuotantoon, ja onko viljelyskäytöstä poistetusta maasta riippumattomien muiksi kuin elintarvikkeiksi tarkoitettujen raaka-aineiden erityisen tukijärjestelmän perustaminen otollista. Jos ei oteta huomioon verotusta, maatalous edustaa selkeästi uudistuvien energialähteiden edistämisen avainaluetta. Kansainväliset sitoumukset, kuten GATT-sopimus yleensä, erityisesti Blair House -sopimuksen rajoitteet ja Rion yleissopimus on otettava huomioon. Komissio harkitsee vihreän kirjan perusteella, miten uusiutuvien energialähteiden merkitys maatalouspolitiikalle ja alueelliselle kehittymiselle voidaan ottaa edelleen huomioon maatalouspolitiikoissa. Avainkysymys, jota on käsiteltävä, on se, kuinka elintarvikealan ja muiden alojen ristiriitaiset tavoitteet voidaan paremmin hallita. 6. 3. 6 Toimet ulkosuhteiden politiikan alalla Uusiutuvien energialähteiden EU:n ulkopuolista ulottuvuutta ei saa jättää huomiotta. Uusiutuvilla energialähteillä on maailmanlaajuisesti paljon suurempi merkitys kuin vain yhteisön alueella, koska yli 20 prosenttia maailman energiantarpeesta tyydytetään uusiutuvilla energialähteillä. Tämä johtuu kuitenkin perinteisen polttopuun runsaasta 42 käytöstä useissa kehitysmaissa. Tämä ei saisi kuitenkaan siirtää huomiota pois siitä tosiasiasta, että maailman useissa eri osissa on laajoja mahdollisuuksia muiden uusiutuvien energialähteiden hyväksikäyttöön. Useissa tapauksissa uusiutuvien energialähteiden kehittämisellä voidaan parantaa niiden miljoonien ihmisten elämänlaatua, jotka elävät alueilla, joilta puuttuvat energian saatavuuden mahdollistamat nykyaikaiset mukavuudet. Esimerkiksi Kiinassa elää tällä hetkellä 120 miljoonaa ihmistä ilman sähköä. Myös 20 miljoonalla venäläisellä on sama tilanne. Ulkosuhteista on tulossa yhä tärkeämpi osa Euroopan unionin tehtäväkenttää. Unioni on läsnä maailman kaikissa osissa ja sillä on toiminnassa useita suuria yhteistyö- ja avustusohjelmia Keski- ja Itä-Euroopassa, entisen Neuvostoliiton itsenäisissä valtioissa, Afrikassa, Välimeren alueella, Latinalaisessa Amerikassa ja Etelä-Amerikassa sekä Aasiassa. Näiden ohjelmien energiaosuus on huomattava ja vaikka uusiutuvat energialähteet eivät ehkä olekaan ainoa painopistealue, kotimaisten ja uusiutuvien energialähteiden kehittäminen voi edistää taloudellista ja sosiaalista vaurautta sekä yhteenkuuluvuutta. Yhteisön SYNERGY-ohjelman, joka kattaa energiayhteistyön kolmansien maiden kanssa, yhtenä painopistealueena on uusiutuvien energialähteiden edistäminen tietyillä alueilla. Ohjelman avulla on esimerkiksi tuettu Elblangissa, Puolassa sijaitsevaa uusiutuvan energian keskusta, joka pyrkii edistämään uusiutuvia energialähteitä koko Itämeren alueella. Komissio on myös osallistunut vuonna 1993 UNESCOn alaisuudessa aloitettuun Maailman aurinkoenergiahuippukokoushankkeeseen (World Solar Summit Process). Tämä järjestettyyn aurinkoenergiaa hanke huipentui 16. - 17. syyskuuta Hararessa käsitelleeseen huippukokoukseen. Huippukokouksessa hyväksyttiin poliittinen julistus ja käynnistettiin aurinkoenergiaohjelma vuosille 1996 - 2005. Ohjelman avulla olisi toteutettava yleisesti kiinnostavia strategisia hankkeita, erityisesti koulutukseen ja muihin keskeisiin aiheisiin liittyviä hankkeita. Energia-ala on erityisen tärkeä Keski-ja Itä-Euroopan maiden sekä entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden ja Mongolian yleiselle taloudelliselle kehitykselle. Tämä heijastuu energia-alan osuudessa PHARE- ja TACIS-ohjelmissa, joiden avulla avustetaan näitä maita niiden uudistusprosessissa. Uusiutuvien energialähteiden edistäminen ei ole ollut aikaisemmin keskeistä, koska yhteistyömaat eivät ole asettaneet uusiutuvan energian edistämistä etusijalle fossiilisten polttoaineiden saatavuuteen verrattuna ja kosTka energia- alan uudistamisessa kokonaisuudessaan on kohdattu vaikeuksia. korostaa uusiutuvien energialähteiden merkitystä sen muihin politiikkoihin yhdentämisen merkitystä. komission Komissio kumppanuusmaidensa kanssa luomien suhteiden merkitystä Eurooppa-sopimusten ja kumppanuus- ja yhteistyösopimusten yhteydessä, joissa korostetaan kestävän kehityksen ja Joitakin uusiutuviin energialähteisiin liittyviä pieniä hankkeita on jo tuettu ja on ehdotettu, että PHAREn vuoden 1997 Multicountry-ohjelman avulla tuetaan suurta uusiutuviin energialähteisiin liittyvää hanketta. Tietyt maat, mukaan lukien Itämeren valtiot, Bulgaria ja Jugoslavian entinen tasavalta Makedonia, ovat myös ottaneet käyttöön erityisiä avustuksia koskevia vaatimuksia kansallisten ohjelmiensa yhteydessä. ja Kun otetaan huomioon, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden tietyillä alueilla on runsaasti ja että uusiutuvat energialähteet voivat erityisesti uusiutuvia energialähteitä maaseutualueilla vahvistaa alueellista kehitystä, komissio tunnustaa sen, että uusiutuvat energialähteet vaativat lisähuomiota. 43 Sen seurauksena, että HU:n ja sen ulkopuolisten Välimeren maiden paremman yhteistyökehyksen, mukaan lukien energia-alan yhteistyö, luominen on yhä suuremmassa määrin poliittinen painopistealue, on aiheellista tutkia yksityiskohtaisemmin, miten tämän alueen energian saannin uusiutuvat energialähteet voisivat myötävaikuttaa ja niiden runsaita tarpeisiin. Yleisesti ottaen uusiutuvat energialähteet ovat mahdollisuuksia, erityisesti aurinko ja tuulienergiaa ei tällä hetkellä käytetä täysin hyödyksi. Energia alan jatkuvan Euro Välimeri yhteistyön yhteydessä soveltuvien yhteistyö- ja avustusvälineiden, kuten MEDA-ohjelman ja Euro-Välimeri -foorumin, avulla on painopistealueena käsiteltävä uusiutuviin energialähteisiin liittyvän tulevan yhteistyön mahdollisuuksia Välimeren alueella. Kehitysmaissa erityisesti uusiutuvilla energialähteillä on tärkeä asema taloudellisen ja kestävän kasvun kiihdyttämisessä. Uusiutuvia energialähteitä koskevat teknologiat soveltuvat hyvin kehitysmaiden syrjäisille alueille, joita ei usein ole kytketty sähköverkkoon. Lisäksi meteorologiset olosuhteet useissa kehitysmaissa suosivat uusiutuvia energialähteitä, erityisesti aurinkoenergian sovellutuksia. Lisääntyvä energiankulutus kehitysmaissa vaikuttaa voimakkaasti maapallon ilmasto- olosuhteiden heikentymiseen. Vaikka korkean tulotason maat ovat tällä hetkellä edelleen suurimpia energiankuluttajia, seuraavan vuosisadan puoliväliin mennessä tällä hetkellä kehitysmaihin kuuluvat maat käyttävät suurimman osan maailman kaupallisesti tuotetusta energiasta. Useissa kehitysmaissa on vaikea päästä ympäristötavoitteisiin lisäämällä jonka saastumisen valvontaan alkuperäisessä suunnittelussa ei ole otettu ympäristöongelmia huomioon. Uusiutuviin energialähteisiin liittyvien teknologioiden käyttö voi olla hyödyllistä tällaisissa tilanteissa, koska ne ovat suuressa määrin jo sellaisenaan puhtaita, eikä saastumisen valvontaan liittyviä laitteita tarvita. laitteita sellaiseen energiateknologiaan, liittyviä toteutettaessa yhteisön ohjelmia Tämän vuoksi on valmistettava, ellä uusiutuville energialähteille annetaan riittävästi Iällä alalla. Useita olemassaolevia huomiota yhteistyövälineitä voidaan käyttää hyväksi, mukaan lukien erityisesti taloudellisen ja teknisen avun välineet, taloudellisen yhteistyön välineet, kuten eurooppalaisten ja paikallisten yritysten väliset investoinnit, tukimuodot ja yhteistyö sekä tieteellisen ja teknologiayhteistyön välineet. Lisäksi uusiutuviin energialähteisiin liittyvien teknologioiden kysyntä kasvaa pääasiassa kehitysmaiden markkinoilla. Erityisesti sähkömarkkinoiden uskotaan muuttuvan voimakkaasti kilpaileviksi "ostajien markkinoiksi", joilla useilla teollistuneiden maiden myyjillä on suuri riski joutua marginaaliseen asemaan, mikäli soveltuvia teknologioita ei kehitetä ja saateta markkinoille vapaaseen kilpailuun perustuen. Uusiutuvat energialähteet edustavat suurta mahdollisuutta harjoittaa EU:n ja kolmansien maiden välistä yhteiseen etuun perustuvaa taloudellista yhteistyötä. EU voi saada suoria ja epäsuoria taloudellisia hyötyjä ja kolmannet maat voivat hyötyä kiihtyvästä kestävästä kehityksestä. Ilmastonmuutosta koskevassa puitesopimuksessa otetaan käyttöön toimenpiteiden yhteistoteutus sopimuspuolten kesken päästötavoitteiden saavuttamiseksi. Tämän järjestelmän laajempi käyttö voisi lisätä uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian siirtoa kehitysmaihin ja siten luoda uusia vientimahdollisuuksia EU:n teollisuudelle. 44 Myös tässä suhteessa tarkkaan määriteltyjä kunnianhimoinen uusiutuvia energialähteitä koskeva strategia on välttämätön. EU:n teollisuuden olisi voitava kilpailla strategian avulla menestyksellisesti maailmanlaajuisilla markkinoilla. Ottaen huomioon sen tärkeän aseman, joka uusiutuvilla energialähteillä voi olla yhteisön ulkosuhteiden politiikassa, komissio harkitsee edelleen tämän vihreän kirjan pohjalta käytävän keskustelun perusteella, miten yhteisö voi varmistaa, että mahdollisuuksia kehittää uusiutuvia energialähteitä kolmansissa maissa korostetaan riittävästi yhteisön nykyisissä ja tulevissa yhteistyövälineissä. 6. 4 Arviointi ja seuranta Yhteisön tilastoja käsittelevä elin (Eurostat) on ottanut käyttöön järjestelmän, jonka avulla tilastoja kootaan säännöllisesti EU:n alueella. Näiden tietojen perusteella voidaan arvioida ALTENER-ohjelman määrällisen tavoitteen saavuttamista. Järjestelmä perustuu tietojen kokoamista ja niiden syöttämistä energiataseisiin koskevaan menetelmään. Näitä keskeisiä toimia on jatkettava, jotta edistymistä kohti yhteisön strategian tavoitteita voidaan seurata. Tiettyihin uusiutuviin energialähteisiin liittyvät tilastolliset tiedot perustuvat arvioihin, kun taas toisiin lähteisiin perustuvat tiedot voidaan mitata viimeistä kilowattituntia myöten. Asuinalueiden aurinko- ja tuulienergiat ovat esimerkkejä uusiutuvista energialähteistä, joissa tilastojen on tällä hetkellä perustuttava arvioihin. Koska tilastoja kuitenkin tuotetaan jatkuvasti, määrällinen seuranta on mahdollista. Tilastojen laatua voidaan kuitenkin parantaa kenttätutkimuksilla ja selvityksillä. Lisäksi on aihetta parantaa yhteisön eri ohjelmissa tehtävien uusiutuviin energialähteisiin liittyvien toimien yhteensovittamista ja tietojen keräämistä. Yksi ehdotuksista on, että komissio tutkii mahdollisuuksia luoda tietokanta, johon voidaan kirjata kaikki uusiutuville energialähteille rekisteröidä valtionapusääntöjen mukaisesti komissiolle tehtyjen ilmoitusten lisäksi myös perustettavan tavalla toimet. Tällä ilmoitusjärjestelmän mukaisesti kansallisella politiikkoja, ja kehitykseen kohti uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattamista, voitaisiin seurata luotettavasti ja tehokkaasti. tehdyt jotka vaikuttavat uusiutuviin energialähteisiin tuet. Tietokantaan voitaisiin yhteisön annetut tasolla 7. Seuraavat vaiheet tärkeimmät toimenpiteet, jotka olisi Tämä vihreä kirja on ensimmäinen vaihe uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian valmistelussa. Sen siitä, mitkä ovat tarkoituksena on käynnistää keskustelu kiireellisimmät ja toteutettava yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla, sekä siitä, mikä olisi näiden erityistoimien luonne. Komissio pyytää näin ollen kaikkia kiinnostuneita tahoja edistämään prosessia toimittamalla tätä vihreää kirjaa koskevat huomionsa ja sen pohjalta esiin nousseet kysymykset komissiolle vuoden 1997 maaliskuun loppuun mennessä. Näiden huomioiden ja jäsenvaltioiden, yhteisön toimielinten ja kiinnostuneiden tahojen kanssa käytävien keskustelujen pohjalta komissio laatii ja julkaisee vuoden 1997 puoliväliin mennessä valkoisen kirjan yhteisön uusiutuvia energialähteitä koskevasta strategiasta sekä toimintaohjelman. 45 Uusiutuvaa energiaa koskevat pätiindikaattorit Euroopan unionissa Liite 1 EUR 12 EUR 12 EUR 15 EUR 15 1991 3,7 1994 3,9 1991 5,2* 1994 5,4 57303 57932 87303 88331 645,5 1626,7 652,5 1671,7 UEL: n osuus sisämaan kokonaiskulutuk sesta (%) Koko vesivoiman tuotantokyky (MWe) Tuulienergian tuotantokyky (MWe) Aurinkokennojen tuotantokyky (kWp) 8726 29143 ei tietoja ei tietoja 530 509 ei tietoja ei tietoja 174364 205613 290513 324232 Tuotantokyky, geot. , sähkö (MWe) Sähköntuotanto, kaikki UEL (GWh) josta (%): Vesivoima Tuulienergia Aurinkokennot Geoterminen energia Biomassa 92,8 0,6 0,0 1,8 4,8 Biopolttoaineiden tuotanto (ktoe) ei tietoja Lähde Eurostat * 1992 UEL = uusiutuvat energialähteet 91,7 0,4 ei tietoja ei tietoja 91,1 1,1 ei tietoja ei tietoja 6,8 6,8 ei tietoja ei tietoja 91,5 1,6 0,0 1,6 5,3 257,6 46 A UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO BELGIASSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä B B B B B B B B B B B B B B B B B B B B B B B (lähde: Eurostat) Kerääjien pinta-ala (1000m1) Aurinko energian tuotantoky ky(kWp) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky rMWtM Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku tutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primââri- eoergian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 112. 7 4. 7 45. 0 63. 0 5. 2 0. 0 36. 4 48 8. 3 1608200 7865 0. 0 5307. 1 7384. 0 0. 0 0. 0 2461. 3 296. 5 24. 0 92. 5 0. 0 311. 9 15580. 8 40. 0 0. 0 37. 2 343. 1 11. 8 143. 5 187. 8 8. 6 0. 1 0. 0 455. 0 58. 8 2. 0 1. 8 0. 0 517. 6 869. 4 1235 42 517 676 31 37 0 0 53 5307 7384 0 0 2461 297 24 93 0 312 15581 17234 29. 5 1. 0 12. 3 16. 1 0. 7 0. 9 0. 0 0. 0 1. 3 126. 8 176. 4 0. 0 0. 0 58. 8 7. 1 0. 6 2. 2 0. 0 7. 4 372. 1 411. 6 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 9 0. 0 0. 0 1. 3 4. 3 176. 4 0. 0 0. 0 51. 9 0. 0 0. 0 1. 9 0. 0 6. 6 241. 0 0. 0 0. 0 243. 1 36. 6 53. 3 181. 4 7384. 0 0. 0 0. 0 2171. 1 0. 0 77. 7 274. 7 10088. 9 10178. 8 7384. 0 10SS5 50294 72236 UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO TANSKASSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk Dk (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994. 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen iämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä Kerääjien pinta-ala (1000m») Aurinko energian tuotantoky ky(kWp) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky fMWthï Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primään- energian- tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 124. 0 0 8. 3 4. 4 3. 9 0. 0 532. 0 0. 0 72. 0 3. 5 6. 9 8. 9 0. 0 7. 0 693. 0 100. 0 15414. 0 32. 6 16. 8 15. 8 0. 0 1137. 0 0. 0 0. 0 525. 0 189. 0 13. 0 38. 0 27. 0 0. 0 792. 0 1934. 6 117 60 57 0 4093 185 0 0 45 19060 15414 8032 4247 2179 0 101 641 557 30 50261 54702 2. 8 1. 4 1. 4 0. 0 97. 8 4. 4 0. 0 0. 0 1. 1 455. 2 368. 1 191. 8 101. 4 52. 0 0. 0 2. 4 15. 3 13. 3 0. 7 1200. 4 1306. 5 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 4. 4 0. 0 0. 0 1. 1 326. 9 368. 1 169. 1 101. 4 26. 0 0. 0 1. 3 7. 7 8. 5 0. 7 1009. 7 0. 0 0. 0 1015. 2 185. 0 45. 0 13687. 0 15414. 0 7079. 0 4247. 0 1088. 0 56. 0 322. 0 357. 0 28. 0 42278. 0 42508. 0 19060. 0 15414. 0 8032. 0 4247. 0 2179. 0 0. 0 163. 0 641. 0 557. 0 30. 0 50323. 0 62. 0 184. 0 109. 0 2. 0 14832 20136 40096 UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO SAKSASSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D D (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä Kerääjien pinta-ala (1000m*) Aurinko energian tuotantoky ky(kWp) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky fMWtM Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 1146. 4 10446 4310. 0 417. 0 934. 0 2959. 0 643. 0 0. 0 499. 0 79. 0 6. 9 20. 0 1400. 0 28000 43393. 0 91612. 0 10658. 0 22335. 0 1120. 0 13669. 0 95. 0 172. 3 181934. 3 1007. 0 91612. 0 19599. 3 1611. 6 5335. 9 12651. 8 1428. 0 4. 3 0. 0 2611. 7 414. 8 523. 9 45. 3 6. 1 13. 4 3615. 2 24640. 7 70557 5802 19209 45546 5141 1510 15 0 360 44616 91612 0 10658 22335 1120 0 13669 95 172 183157 261861 1685. 2 138. 6 458. 8 1087. 8 122. 8 36. 1 0. 4 0. 0 8. 6 1065. 6 2188. 0 0. 0 254. 5 533. 4 26. 7 0. 0 326. 5 2. 3 4. 1 4374. 4 6254. 1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 36. 1 0. 0 0. 0 8. 6 407. 4 2188. 0 0. 0 254. 5 144. 3 0. 0 1. 3 75. 2 0. 0 1. 0 3071. 7 0. 0 0. 0 3116. 4 1510. 0 360. 0 17056. 0 91612. 0 0. 0 10658. 0 6040. 0 56. 0 3149. 0 42. 6 128613. 6 130483. 6 141094 333991 528229 -T UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO KREIKASSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr Gr (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä Kerääjien pinta-ala (lOOOm1) Aurinko energian tuotantoky ky(kWp) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky CMWtM Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan j Sähkön kokonais- } kokocais- kulutus ! kul-jtja (ktoe) 1 [G'A: 1900. 0 235 2525. 7 2. 7 39. 0 2484. 0 26. 9 2. 0 0. 0 0. 5 27. 2 1. 4 2. 1 293418 4500 0 0. 0 53510. 0 0. 0 4912. 0 68. 0 0. 0 0. 0 1. 4 30. 1 58521. 5 4104. 0 53510. 0 2605. 3 7. 5 96. 6 2501. 2 37. 4 0. 2 0. 0 0. 0 1. 4 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 1. 4 2644. 3 9379 27 34S 9004J 135 4104 1 0 173 0 53510 0 4912 68 0 0 0 1 30 58522 72313 224. 0 0. 6 8. 3 215. 1 3. 2 98. 0 0. 0 0. 0 4. 1 0. 0 1278. 0 0. 0 117. 3j 1. 6 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 7 1397. 7 1727. 1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 98. 0 0. 0 0. 0 4. 1 0. 0 1278. 0 0. 0 117. 3 0. 8 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 1396. 1 0. 0 0. 0 1498. 3 4104. 0 173. 4 0. 0 53510. 0 0. 0 4912. 0 31. 7 0. 0 0. 0 1. 4 0. 0 58455. 1 62732. 5 i ! 1 ! 1 I i 24129( 9669 40* U , ij\ UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO ESPANJASSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet E E E E E E E E E E E E E E E E E E E E E E E (lähde: Eur ostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maali lähetteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä Kerääjien pinta-ala (1000m1) Aurinko energian tuotantoky ky(kWp) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky fxrwth) Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 309. 3 1204 12636. 0 191. 0 1051. 0 11394. 0 74. 9 0. 0 40. 3 182. 6 24351. 1 649. 4 2745. 5 20956. 2 175. 2 2. 0 0. 0 230. 0 489. 8 34. 3 0. 0 0. 0 0. 0 754. 1 25282. 4 87664 2338 9884 75442 631 1005 7 0 273 4849 88024 0 42100 26379 0 390 0 34 518 162294 251874 2093. 7 55. 8 236. 1 1801. 8 15. 1 24. 0 0. 2 0. 0 6. 5 115. 8 2102. 3 0. 0 1005. 5 630. 0 0. 0 9. 3 0. 0 0. 8 12. 4 3876. 1 6015. 6 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 24. 0 0. 0 0. 0 0. 0 3. 8 2102. 3 0. 0 1005. 5 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 8 12. 4 3124. 8 0. 0 0. 0 3148. 8 1005. 0 160. 2 88024. 0 0. 0 42100. 0 0. 0 0. 0 34. 3 518. 1 130836. 6 131841. 6 88024. 0 652800 7008060 3351787 2101980 4849. 0 88024. 0 0. 0 42100. 0 26379. 2 0. 0 389. 6 0. 0 34. 3 518. 1 162294. 2 32234 97400 161600 UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO RANSKASSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F F (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä Kerääjien pinta-ala (1000m1) Aurinko energian tuotantoky ky (kWP) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky rywtM Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 374. 0 42 20773. 0 433. 0 1510. 0 18830. 0 3. 4 4. 7 185. 0 216. 0 27825 102607 0. 0 33670. 0 299411. 0 378. 0 59500. 0 4952. 0 4104. 3 888. 0 412. 0 0. 0 0. 0 399211. 0 487. 0 299411. 0 79036. 0 1872. 0j 6457. 0 70707. 0 9. 0 0. 0 0. 0 551. 0 692. 0 119. 0 22. 0 0. 0 0. 0 1384. 0 80429. 0 284530 6739 23245 254545 32 587 0 0 5070 33670 299411 378 59500 4952 4104 888 412 0 0 399211 693534 6795. 5 161. 0 555. 2 6079. 4 0. 8 14. 0 0. 0 0. 0 121. 1 804. 2 7151. 0 9. 0 1421. 1 118. 3 98. 0 21. 2 9. 8 0. 0 0. 0 9534. 5 16564. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 14. 0 0. 0 0. 0 107. 5 467. 5 7151. 0 7. 7 1421. 1 37. 3 0. 0 9. 6 0. 0 0. 0 0. 0 9094. 0 0. 0 0. 0 9215. 5 587. 0 4500. 0 19573. 0 299411. 0 321. 3 59500. 0 1560. 0 400. 0 0. 0 0. 0 0. 0 380765. 3 385852. 3 120680 228535 476337 UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO IRLANNISSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl Irl (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maauialietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä Kerääjien pinta-ala (1000m1) Aurinko energian tuotantoky ky (kWp) Asennetun sähköcner gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky rivtwtM Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 2. 5 56 230. 0 5. 6 23. 0 200. 0 6. 5 0. 0 0. 0 0. 0 0. 3 102 0. 0 0. 0 1735. 0 0. 0 4963. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 103. 7 6801. 7 23. 0 4. 2 1735. 0 851. 0 22. 0 65. 0 742. 0 18. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 869. 0 3064 79 234 2671 65 4 0 0 2 0 1735 0 4963 0 0 0 0 0 104 6802 9936 73. 2 1. 9 5. 6 63. 8 1. 5 0. 1 0. 0 0. 0 0. 1 0. 0 41. 4 0. 0 118. 5 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 2. 5 162. 4 237. 3 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 1 0. 0 0. 0 0. 1 0. 0 41. 4 0. 0 118. 5 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 1. 9 161. 9 0. 0 0. 0 162. 0 4. 2 2. 1 0. 0 1735. 0 0. 0 4963. 0 0. 0 0. 0 0. 0 80. 6 6778. 6 6784. 9 3628 10968 17105 Vuosi Uusiutuvat energialähteet It It It It It It It It It It It It It It It It It It It It It It It (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO ITALIASSA Kerääjien pinta-ala (1000m1) Aurinko energian tuotantoky ky (kWp) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky rMWrhï Polttoaine kulutus (tonneina) Poltto aineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 180. 0 14690 12864. 0 371. 0 1585. 0 10908. 0 21. 0 496. 0 74. 0 682. 0 104. 0 9. 0 0 7. 2 1. 2 44665. 0 1633. 0 7184. 0 35847. 0 6. 3 11. 1 3417. 0 189. 0 60. 4 24. 3 2. 4 6. 3 2. 5 284. 9 48378. 0 160794 5879 25862 129049 23 300 40 87866 8916 11100 94300 0 39600 2840 5265 293 30 75 30 153533 411472 3840. 3 140. 4 617. 7 3082. 1 0. 5 7. 2 1. 0 2098. 5 212. 9 265. 1 2252. 2 0. 0 945. 8 67. 8 125. 7 7. 0 0. 7 1. 8 0. 7 3666. 9 9827. 4 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 7. 2 0. 0 0. 0 212. 9 36. 8 2252. 2 0. 0 945. 8 29. 3 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 3264. 1 0. 0 0. 0 3484. 2 300 8916. 0 1540. 0 94300. 0 0. 0 39600. 0 1227. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 136667. 0 145883. 0 200. 0 94300. 0 87866. 0 11100. 0 94300. 0 0. 0 39600. 0 2840. 0 5265. 0 293. 0 30. 0 75. 0 30. 0 153533. 0 0. 0 31240 154104 231498 is. UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO LUXMBOURGISSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet L L L L L L L L L L L L L L L L L L L L L L L (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä Kerääjien pinta-ala (lOOOm1) Aurinko energian tuotantoky ky (kWp) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky (MWff,) Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 0. 3 7 27. 4 0. 6 26. 8 0. 0 0. 0 0. 0 9. 5 0. 0 0. 0 131676 64884 0. 0 0. 0 0. 0 1017. 0 644. 6 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 34. 3 0. 0 0. 0 1695. 9 16. 5 0. 4 644. 6 86. 1 3. 1 83. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 50. 2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 50. 2 136. 3 310 II 299 0 0 0 0 0 0 1017 645 0 0 0 0 0 34 0 0 1696 2006 7. 4 0. 3 7. 1 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 24. 3 15. 4 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 8 0. 0 0. 0 40. 5 47. 9 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 15. 4 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 15. 4 0. 0 0. 0 15. 4 0. 4 0. 0 0. 0 644. 6 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 1. 4 0. 0 0. 0 646. 0 646. 4 51 3755 1190 UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO ALANKOMAISSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL NL (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto vhteensä Lämmöntuotanto yhteensä Kerääjien pinta-ala (1000m2) Aurinko energian tuotantoky ky (kWP) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky rMWtM Polttoaine kulutus (tonneina) Poltto aineku iutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primaari- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 142. 1 1999^ 37. 0 0. 2 36. 8 0. 0 157. 0 0. 0 189. 0 0. 0 2580000 0. 0 0. 0 51. 0 13400. 0 100. 0 1. 0 99. 0 0. 0 238. 0 2. 3 0. 0 1208. 0 0. 0 120. 0 104. 0 0. 0 1. 5 1433. 5 1773. 8 360 4 356 0 857 118 8 0 0 19786 13400 0 1400 0 0 2036 1908 0 544 39074 40417 8. 6 0. 1 8. 5 0. 0 20. 5 2. 8 0. 2 0. 0 0. 0 472. 6 320. 0 0. 0 33. 4 0. 0 0. 0 48. 6 45. 6 0. 0 13. 0 933. 2 965. 3 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 2. 8 0. 0 0. 0 0. 0 30. 8 320. 0 0. 0 33. 4 0. 0 0. 0 3. 4 19. 3 0. 0 0. 7 407. 7 0. 0 0. 0 410. 5 118. 0 0. 0 1288. 0 13400. 0 0. 0 1400. 0 143. 0 809. 0 0. 0 29. 0 17069. 0 17187. 0 0. 0 19786. 0 13400. 0 0. 0 1400. 0 0. 0 0. 0 2036. 0 1908. 0 0. 0 544. 0 39074. 0 629. 0 511. 0 509. 0 66262 70741 79677 ^ UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO ITÄVALLASSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A A (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maaulalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia vhteensä Sähköntuotanto vhteensä Lämmöntuotanto vhteensä Kerääjien pinta-ala (1000m1) Aurinko energian tuotantoky ky(kWP) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky CMWtM Asennetun sähköener gian tuotantoky ky(MWc) 11274. 0 Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 35706 128542 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 130154 258696 2871. 0 38577. 0 3070. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 3108. 5 6179 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 8810 26062 54645 U UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO PORTUGALISSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet p p p p p p p p p p p p p p p p p p p p p p p (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä Kerääjien pinta-ala (1000m1) Aurinko energian tuotantoky ky (kWP) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky /•MWIM Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoa ineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 194. 0 120 3982. 0 29. 3 205. 6 3747. 5 8. 3 5. 8 0. 0 0. 0 406. 7 61340. 0 10704. 7 52. 7 528. 1 10124. 9 17. 0 0. 5 33. 4 0. 0 933. 0 0. 0 0. 0 0. 0 1. 3 933. 0 11689. 9 38537 190 1901 36450 61 607 2 185 42 0 61340 0 24829 7063 0 0 0 0 113 93345 132779 920. 4 4. 5 45. 4 870. 5 1. 5 14. 5 0. 0 4. 4 1. 0 0. 0 1465. 0 0. 0 593. 0 168. 7 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 2. 7 2229. 4 3171. 2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 14. 5 0. 0 0. 0 1. 0 0. 0 1465. 0 0. 0 80. 2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 2. 2 1547. 4 0. 0 0. 0 1562. 9 607. 0 42. 0 0. 0 61340. 0 0. 0 3359. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 92. 0 64791. 0 65440. 0 185. 0 0. 0 61340. 0 0. 0 24829. 0 7063. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 113. 0 93345. 0 0 0. 0 3259 19024 31380 UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO SUOMESSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN FIN (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä Kerääjien pinta-ala (lOOOm*) Aurinko energian tuotantoky ky (kWp) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky rMW»M Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 2736. 0 27. 0 278. 0 2431. 0 5. 0 11837 102. 0 1061. 0 10674. 0 7. 0 6740. 0 18584. 0 42613 367 3820 38426 25 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 189934 232547. 2 1017. 8 8. 8 91. 2 917. 8 0. 6 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 4536. 3 5554. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 12721 30356 65546 UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO RUOTSISSA *s& Kerääjien pinta-ala (1000m1) Aurinko energian tuotantoky ky (kWp) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky CMWtM Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) 16448. 0 Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) U EL Sähkön tuotanto (GWh) U EL primääri- energian tuotanto (mtoe) U EL primääri- energian tuotanto (ktoe) U EL lämmön tuotanto (mtoe) U EL lämmön tuotanto (ktoe) U EL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) 59039 212540 4 5. 0 72 0. 0 1693. 0 60804. 0 259 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 275775 4SS575 5076. 2 0. 0 0. 0 0. 0 6. 2 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 6586. 5 11668. 8 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 30813 48550 142850 Vuosi Uusiutuvat energialähteet s S s s s s s s s s s s s s s s s s s s s s s (lähde: Eurostat) 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 1 0+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, h/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä I iimmöntuoutnlo yhteensä ^ UUSIUTUVISTA ENERGIALÄHTEISTÄ SAATAVAN ENERGIAN TUOTANTO ISO-BRITANNIASSA Vuosi Uusiutuvat energialähteet 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994j 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 1994 Vesivoima, kaikki Vesivoima -1 MW Vesivoima 1-10 MW Vesivoima 10+ MW Tuulienergia Aurinkopaneelit Aurinkoenergia Geoterminen sähkö Geoterminen lämpö Kiinteä yhdyskuntajäte Puu, ri/pito Kaukolämpö Teollisuuden puun käyttö Voimalaitokset Biopolttoaineet Kaatopaikkakaasut Puhdistamoliete Maatilalietteet Maatalous- ja elintarviketeollisuus Biomassa yhteensä Primäärienergia yhteensä Sähköntuotanto yhteensä Lämmöntuotanto yhteensä UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK UK (lähde: Eurostat) Kerääjien pinta-ala (1000m2) Aurinko energian tuotantoky ky (kWP) Asennetun sähköener gian tuotantoky ky (MWe) Asennetun lämpöener gian tuotantoky ky AMWthï Polttoaine kulutus (tonneina) Polttoaineku lutus/ Lämmön osuus (mtoe) Oman käytön kulutus (mtoe) UEL Sähkön tuotanto (GWh) UEL primääri- energian tuotanto (mtoe) UEL primääri- energian tuotanto (ktoe) UEL lämmön tuotanto (mtoe) UEL lämmön tuotanto (ktoe) UEL lämpö kotitalous käyttöön (mtoe) Primääri- energian kokonais tuotanto (ktoe) Sisämaan kokonais kulutus (ktoe) Sähkön kokonais kulutus (GWh) y 286. 3 1463. 6 29. 3 0. 0 1434. 3 148. 5 ?. 0 112. 0 0 2. 2 49. 9 0. 0 0. 0 91. 4 152. 0 7290. 0 5076. 0 141. 0 0. 0 4935. 0 337. 0 0. 0 0. 0 716. 5 0. 0 517. 0 360. 8 0. 4 0. 0 1594. 7 7007. 3 18274 508 0 17766 1213 266 0 0 35 14412 7290 0 4166 0 0 7400 6820 15 0 40103 59891 436. 4 12. 1 0. 0 424. 3 29. 0 6. 4 0. 0 0. 0 0. 8 344. 2 174. 1 0. 0 99. 5 0. 0 0. 0 176. 7 162. 9 0. 4 0. 0 957. 8 1430. 4 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 0. 0 6. 4 0. 0 0. 0 0. 8 46. 0 174. 1 0. 0 99. 5 0. 0 0. 0 18. 9 52. 1 0. 2 0. 0 390. 9 0. 0 0. 0 398. 0 266. 0 34. 7 1927. 0 7290. 0 0. 0 4166. 0 0. 0 792. 0 2181. 0 9. 0 0. 0 16365. 0 16665. 7 0. 0 14412. 0 7290. 0 0. 0 4166. 0 0. 0 0. 0 7400. 0 6820. 0 15. 0 0. 0 40103. 0 239134 219612 325046 ISSN 1024-4492 KOM(96) 576 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 Luettelonumero : CB-CO-96-605-FI-C ISBN 92-78-11809-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg