title: STRATEGI FOR MINDSKELSE AF METHANEMISSIONERNE - (MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA- PARLAMENTET)

eurovoc_concepts:
action programme
air quality
environmental protection
hydrocarbon
oil pollution

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER -it •Cl -Cr £ Bruxelles, den 15. 11. 1996 KOM(96) 557 endelig udg STRATEGI FOR MINDSKELSE AF METHANEMISSIONERNE (MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET) 1. 2. 3. 4. RESUME PROBLEMATIKKEN 2. 1. Methan 2. 2 2. 3 2. 4. Methan og de globale klimaændringer 2. 5. 2. 6. Naturlige kilder Atmosfærens koncentrationer af methan Stabilisering og reduktion af de globale methanemissioner Eliminering af methanemissionerne: forbrænding med/uden energiudnyttelse. Økonomiske faktorer forbundet med den valgte proces 2. 7. Methanemissionerne i EU 11 12 Landbrug METHANKILDER I EU OG DE NUVÆRENDE OPGØRELSER HEROVER 12 12 3. 1. 13 3. 2. Affald 13 Energi 3. 3. FOR AT REDUCERE METHANEMISSIONERNE. INDBERETTET AF MEDLEMSSTATER OG MULIGHEDERNE FORANSTALTNINGER TREDJELANDE Landbrug 4. 1. 4. 1. 1. Tarmforgæring 4. 1. 2. Husdyrgødning 4. 1. 3 Beskrivelse af foranstaltninger indberettet af medlemsstater og tredjelande 4. 2. Affaldsbehandling og -bortskaffelse 17 4. 2. 1. Deponeringspladser 17 4. 2. 2. Beskrivelse af foranstaltninger indberettet af medlemsstater og tredjelande 4. 3. Energi 4. 3. 1. Indvinding og distribution af fossilt brændsel 20 4. 3. 1. 1. 4. 3. 1. 2. 4. 3. 2. Forbrænding 4. 3. 3. Beskrivelse af foranstaltninger indberettet af medlemsstater Kul Naturgas og tredjelande 5. MULIGE EU-FORANSTALTNINGER 5. 1. Landbrug 5. 1. 1. Tarm forgæring 5. 1. 2. Husdyrgødning 5. 2. AFFALDSBEHANDLING OG -BORTSKAFFELSE 53. ENERGI 5. 3. 1. Indvinding og distribution af fossilt brændsel 5. 3. 1. 1. 5. 3. 1. 2. 5. 3. 2. Forbrænding Kul Naturgas 5. 4. KONKLUSION BILAG 3 9 9 9 9 10 10 13 14 14 16 17 19 20 20 21 22 22 23 23 23 25 25 28 28 28 28 29 29 33 1. RESUME Methan - et globalt problem? Siden den førindustrielle æra er atmosfærens koncentration af methan (CH4) til stadighed vokset, hovedsagelig som følge af menneskelige aktiviteter. Methan er en aktiv drivhusgas, som indfanger varme (fra infrarød stråling) og forhindrer, at varmen slipper ud i verdensrummet. Methan bidrager til stigningen i temperaturen i atmosfæren og ved jordoverfladen og således til den globale drivhuseffekt. Methan er for tiden den vigtigste drivhusgas næst efter kuldioxid (C02): 18% af den globale drivhuseffekt skyldes stigende koncentrationer af methan i atmosfæren, mens kuldioxid tegner sig for ca. 56% (se figur 2). Formålet med denne meddelelse Formålet med meddelelsen er at fremstille problemerne i tilknytning til methan- emissionerae, at indkredse de vigtigste emissionskilder og dræn, at indføre omkostningseffektive midler til at reducere disse emissioner og at gøre rede for en række Fællesskabets emissionsbekæmpelsesstrategi. Meddelelsen dækker foranstaltninger, der udtrykkeligt er rettet mod de vigtigste methanemitterende sektorer, nemlig landbrug, affald og energi. foranstaltninger, integreres kunne som vil i Både på fællesskabsplan og på internationalt plan er det blevet erkendt, at en methanreduktionspolitik bør være et vigtigt led i en overordnet klimaændringsstrategi, navnlig i betragtning af at gennemførelsen af en methanreduktionspolitik kunne få en mere direkte virkning sammenlignet med C02. Denne meddelelse reagerer på denne udfordring ved at opstille en troværdig strategi for EU med henblik på at reducere methanemissionerne, som omfatter levedygtige politikker og foranstaltninger, og som kunne indgå som et vigtigt element i den klimaændringspolitik, som EU er ved at få bå benene. Inden for denne politiske ramme er der stadig en række spørgsmål, som må løses, med hensyn til hvilken retning der bør følges for at mindske methanemissioner. Et vigtigt led i denne vurdering bliver at afgøre, om vi skal opfylde et givet reduktionsmål inden for en given tidsfrist (som anført i det femte handlingsprogram på miljøområdet), eller vi snarere skal vælge bekæmpelsesforanstaltninger fra en liste over muligheder med det gunstigste omkostningseffetivitetspotentiale op til et vist skæringspunkt? Sådan et skæringspunkt vil i princippet kunne fastsættes enten på grundlag af en monetær vurdering af samfundsomkostningerne ved methanemissioner eller med andre passende metoder. Endelig vil en vurdering af den foreslåede strategis omkostningseffektivitet måske kræve yderligere tilbundsgående analyser, for der træffes konkrete foranstaltninger på EU-plan. De vigtigste egenskaber ved methan Af de vigtigste egenskaber ved methan, som har en skadelig indvirkning på atmosfæren, skal først og fremmest følgende nævnes. For det første er methankoncentrationen (1,72 ppm) i atmosfæren næsten fordoblet siden begyndelsen af dette århundrede, og menneskelige aktiviteter tegner sig for langt størstedelen af denne stigning. For det andet udtrykkes den styrke, hvormed en given drivhusgas bidrager til den globale opvarmning, normalt med dens globale opvarmingspotentiale (GOP). GOP viser, i hvor høj grad et stof har en stærkere effekt end standardstoffet, som er C02, og som pr. definition har en GOP på 1. Methans globale opvarmningspotentiale er 62 gange større end C02, hvilket klart viser, hvor vigtigt det er at reducere disse emissioner. For det tredje ville en stabilisering af atmosfærens methankoncentration i dag, i sammenligning med stabilisering af C02, kun kræve en reduktion på 10% af de årlige globale antropogene emissioner, hvilket er langt mindre end for C02, hvor de årlige antropogene emissioner skal reduceres med næsten 60% Denne forskel har klare konsekvenser for viften af mulige foranstaltninger og de ressourcer, der skal sættes ind for at opnå specifikke reduktionsmål. Kuldioxid vil imidlertid i fremtiden fortsat stå i centrum for bekæmpelsen af den globale opvarmning. En anden vigtig faktor er methans opholdstid i atmosfæren, 12-17 år mod 50-200 år for C02, hvilket med andre ord betyder, at foranstaltninger til at mindske methan- emissionerne ville medvirke på den globale drivhuseffekt på ret kort sigt sammenlignet med C02, hvor resultaterne af sådanne initiativer først ville vise sig på mellemlang eller lang sigt. Endelig skal det fremhæves, at simpel forbrænding af methan omdanner methan til C02, hvorved 95% af methans opvarmningspotentiale elimineres. EU-opgørelser Landbrug, affald og energi er de tre vigtigste antropogene methanemissionskilder i EU. Der er lavet opgørelser for disse tre sektorer, som er anført nedenfor (data fra CORINAIR 90). Landbruget (45%) indtager førstepladsen med methanproduktion fra anaerob tarmforgæring (fordøjelse) i husdyr (30%) og fra anaerob håndtering af husdyrgødning (15%). Derefter følger affald (32%), hvor methan dannes ved anaerob forgæring af organisk stof i affaldsbunker på deponeringspladser. Endelig udledes der methan i energisektoren (23%, navnlig inden for kulbrydning (12%) og produktion, distribution og anvendelse af naturgas (8%). EV-opgørelser (ar 1990) over de vigtigste antropogene inethanemissionshiUler Landbrug 44,7% 10,2 mio t tarm forgæring i drøvtyggende liusilyi (kvæg. lAi) husdyrgødning: ™°« 14,7% Affald lineigi deponeringspladser spildevandsbehandling (slam) 30,8% 0,7% Kulbrydning, -transport og-oplagring ^fiqiti• »iliiUit'ii w\i forbrænding transport i l l t d i l t n i l l mi 11,4% H H°u 2% 0,8% 31,5% 7,3 mio t 2Vu S l mio t Fællesskabets strategi loi mindskelse al nulluiiicmissioiicinc I denne meddelelse gennemgås en række muligheder for at reducere CH4-emissionerne savel som politikker OM, foranstaltninger, der allerede er gennemført i visse medlemsstater eller i tredjelande. Dernæst indkredses virkningsfulde handlemuhghcdei på de mest lovende områder, navnlig landbrug, affald og energi, på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan, og de foreslås som mulige foranstaltninger i en fællesskabsstrategi. De beskrives kortfattet nedenfor. I landbrugssektoren er håndtering af husdyrgødning et af de områder, hvor der nemmest kan foretages en reduktion i methanemissionerne. Anaerobe rådnetanke eller simple (»voMlfV-kkt-d* UvlM'rhuldn»-M »I. lïr|:|jv| iiii. Mrl hl cil l^i^-iUir. oy itfdinr. rtf methanemissionerne. For at disse metoder kan accepteres af landbrugerne, må disse først skaffe sig kendskab til de muligheder, disse teknologier indebærer, gennem demonslialionspiogiammei og lomndeisogelsei pa RU-, nationalt og lokalt plan Der bør dernæst på et senere stadium gennem føres bindende EU-forsknfter om indførelse af genanvendelsessystemer; denne forpligtelse skulle kun gælde husdyrbrug af en vis størrelse (antallet al Imsdyi skal lastsirlles næimcic) I affaldssektoren bør der sondres mellem specifikke foranstaltninger vedrørende nye og bestående (leponciin^spladsri op, pennrlle foninstaltningei. der lager sigte på at reducere deponering af organisk affald. For nye anaerobe deponeringspladser bør der træffes foranstaltninger på EF-plan til at sikre, at der kun udstedes driftstill adel se hertil, hvis andre methanreduktionsmuligheder er blevet undersøgt, og der, hvis disse udveje ikke er mulige, installeres et effektivt system for genvinding og anvendelse af den methan, dei dannes hor bestående deponeiingspladsei bøi dci indtales I'M forskrifter om, at de så vidt muligt moderniseres med henblik på opsamling og iirinYltf'taf' af methan. og hvis delte, ikke kan lade sig gøre; bør metoden med afbrænding fremmes. Øget genvinding af methan såvel som anvendelse og videreudvikling af passende teknologi bør fremmes gennem yderligere økonomiske incitamenter på såvel nationalt plan som EU-plan. Sideløbende hermed bør der på EU- plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan træffes generelle foranstaltninger til at mindske mængden af organisk affald på deponeringspladser, f. eks. minimering af skabelsen af affald, særskilt indsamling, udvikling af genvundne produkter, kompostering osv. I energisektoren vil kul produktionen og dermed methanemissioneme fra denne kilde fortsat dale i fremtiden, og det vil være uhyre vanskeligt at forsvare yderligere udgifter til gennemførelse af methangenanvendelsesteknikker. Et EU-initiativ på dette område skulle i givet fald kun anspore medlemsstaterne til at opstille programmer til fremme af anvendelsen af den bedste tilgængelige teknologi for de kulminer, som stadig vil være i drift efter en nærmere fastsat tidsramme (f. eks. 10 år). Opgaven er nemmere for naturgasemissionerne. Her ville man kunne fastsætte en EU-mindstestandard for udslip med henblik på udskiftning af mangelfulde dele af transmissions- og distributionsnettene. I anden omgang bør medlemsstaterne tage initiativ til at mindske methanemissioneme ved at øge kontrollen med ledningsnettene og dermed mindske udslippet af naturgas. foretrække Da mindskelse af drivhuseffekten og navnlig mindskelse af methanemissioneme per definition er globale miljøanliggender, er en fællesskabsaktion i denne internationale kontekst at forskellige medlemsstater. Det kan dog ikke udelukkes, at nogle af de initiativer, der foreslås i strategien, på grund af nærhedsprincippet bedre vil kunne gennemføres på nationalt, regionalt og lokalt plan. Disse initiativer skal under alle omstændigheder koordineres på både internationalt plan og fællesskabsplan, så det sikres, at de fremtidige globale miljøforpligtelser opfyldes. foranstaltninger for separate i de frem Meddelelsen gennemgår methanreduktionsscenarier fra tilsvarende strategier (CITEPA- undersøgelsen). Resultaterne heraf er ret trods af visse usikkerhedfaktorer. Undersøgelsen konkluderer, at hvis der anvendes tilsvarende foranstaltninger i EU, ville methanemissioneme kunne reduceres med 30% og 41% i henholdsvis år 2005 og 2010 i forhold til 1990-niveauet. signifikante, på De foreslåede muligheder er anført i nedenstående tabel. RESUME AF MULIGE EU-FORANSTALTNINGER TEL BEGRÆNSNING AF METHANEMISSIONERNE LANDBRUG Tarmforgæring fremme af forskning og incitamenter (på EU-plan og nationalt plan) for at udvikle levedygtige politikker og foranstaltninger Husdyrgødning anaerobe rådnetanke eller overdækkede gyllebeholdere (fortrinsvis med energiudnyttelse; hvis dette ikke er muligt med afbrænding) Første stadium: demonstrationsprogrammer på EU-, nationalt, regionalt og lokalt plan Andet stadium: forpligtelse på EU-plan til at installere genvindings- og anvendelsessystemer for husdyrbrug, der overstiger et vist antal dyr (antallet skal fastsættes nærmere) AFFALD Generelle foranstaltninger fremme på EU-, nationalt, regionalt og lokalt plan af foranstaltninger, som f. eks. : minimering af skabelsen af organisk affald, herunder emballage fremme af særskilt indsamling af organisk affald materialegenvinding fra organisk affald (f. eks. ved kompostering) og energigenvinding. Materialegenvinding bør foretrækkes frem for energigenvinding, hvis miljløbetingelseme taler herfor. Ved valget af genvindingsmetode bør der under alle omstændigheder tages hensyn til de miljømæssige, økonomiske og videnskabelige spekter, hvorved energigenvinding i visse tilfælde vil kunne vise sig som den beste løsning. økonomiske incitamenter på EU- og nationalt plan til fremme af genvundne produkter Nye deponeringspladser EU-forskrifter, der, i mangel af andre alternativer, kræver, at nye anaerobe deponeringspladser udstyres med methangenvindings- og anvendelsessystemer Bestående deponeringspladser EU-forskrifter, hvorefter bestående deponeringspladser så vidt muligt skal udstyres med systemer til opsamling og anvendelse af methan. Støtte til og fremme af methangenanvendelsesprocesser med energiudnyttelse, på grundlag af økonomiske incitamenter på EU-plan og nationalt plan. Når dette ikke er muligt, fremme af forbrænding. ENERGI * Kul EU-henstilling til medlemsstaterne om at opstille methanreduktionsplaner til fremme af den bedste tilgængelige genanvendelsesteknik i kulminer Naturgas opstilling af en EU-mindstestandard for udslip hyppigere kontrol med gasledninger på nationalt plan BILAG TIL RESUMEET Den politiske baggrund på internationalt plan og fællesskabsplan Den mellemstatslige rammekonvention om klimaændringer, der blev ratificeret af EF i december 1993, indeholder specifikke tilsagn om, at kontrahenterne skal træffe foranstaltninger til at reducere drivhusgasemissionerne og indberette de forventede virkninger heraf på de beregnede emissionsnivaeuer, med sigte på enkeltvis eller i fællesskab at nå ned på deres 1990-niveau for disse antropogene emissioner af kuldioxid og andre drivhusgasser, der ikke er omfattet af Montréal-protokollen. Dette indebærer, at der skal tages hensyn til sådanne drivhusgasser som kuldioxid, methan, nitrogenoxid, som nu overstiger deres naturlige koncentration i atmosfæren. De nuværende drøftelser i internationalt og EF-regi om imødegåelse af klimaændringer har imidlertid hidtil været fokuseret på kuldioxid (C02) og chlorfluorcarboner (CFC). Der har indtil nu været mindre opmærksomhed omkring de andre drivhusgasser, herunder methan nitrogenoxid, til dels som følge af manglende viden om, hvor omfattende kilderne og drænene herfor var. Den videnskabelige indsigt i alle de forskellige drivhusgasser er imidlertid øget betydeligt, og usikkerheden med hensyn til deres indvirkning på klimaet er mindsket tilsvarende. Den hidtidige udvikling i Fællesskabets politik I februar 1993 afgav EU gennem sit femte handlingsprogram på miljøområdet "Henimod en bæredygtig udvikling " tilsagn om at træffe foranstaltninger til sikring af en bæredygtig udvikling. I denne sammenhæng påpegede EU, at methan (CH4) var en af de vigtigste drivhusgasser, og det har i kapitlet om klimaændringer opstillet en række foranstaltninger til bekæmpelse af drivhusgasser, såsom C02, CH4, N20 og CFCer med det formål, for methans vedkommende, om muligt at mindske emissionerne heraf. Sideløbende hermed ønsker EU, gennem sit forskningsprogram for miljø og klima, at uddybe vores viden om kilderne og drænene for drivhusgasser. I fremskridtsrapporten om gennemførelsen af det femte handlingsprogram på miljøområdet (januar 1996) konkluderes det i vurderingen af spørgsmålet omkring klimaændringer, at der er behov for foranstaltninger på EU-plan til at kortlægge virkningerne af andre drivhusgasser end C02. Det nævnes også, at Kommissionen endnu ikke er i stand til at fremlægge en opgørelse over problemet og mulige foranstaltninger til løsning heraf, med anførelse af reduktionsmål for methan og nitrogenoxid. I juni 1993 blev der i medfør af Rådets beslutning (93/389/EØF) indført en overvågningsmekanisme for emissionen af C02 og andre drivhusgasser i Fællesskabet. I artikel 7, stk. 2, hedder det, at der for andre drivhusgasser end C02 bør udformes nationale programmer til begrænsning af disse drivhusgasser, efterhånden som der udvikles politikker på dette område. I konklusionerne af miljørådets møde den 15-16. december 1994 anmodede Rådet Kommissionen om snarest muligt at forelægge en strategi til mindskelse af andre drivhusgasser end C02, navnlig methan og nitrogendioxid. Rådets ad hoc-gruppe om klima, der arbejder med Fællesskabets bidrag til forhandlingerne om en protokol under Berlin-mandatet, er endvidere i færd med at drøfte en EFs holdning på de tre nøgleområder, landbrug, affaldshåndtering og industri, hvor mulighederne for politikker og foranstaltninger til at begrænse og/eller reducere methanemissioneme gennemgås med henblik på eventuel inkorporering i protokollen. 2. PROBLEMATIKKEN 2. 1. Methan Methan (CH4) er en strålingsmæssig og kemisk aktiv spor-drivhusgas. Da methan er strålingsmæssig aktiv, indfanger den infrarød stråling eller varme og tilføjer Jorden varme. For tiden bidrager kun kuldioxid (C02) mere til den potentielle fremtidige opvarmning. Da methan er kemisk aktiv, indgår den i komplekse kemiske reaktioner i atmosfæren. CH4 nedbrydes normalt i kemiske reaktioner med hydroxylradikalet (OH); koncentrationen heraf er imidlertid stadig dalende, og dette øger ikke blot mængden af methan i atmosfæren, men også atmosfærens koncentrationer af ozon1} og stratosfærens koncentrationer af vanddamp, som begge er drivhusgasser. 2. 2 Naturlige kilder Variationerne i atmosfærens methankoncentration i de foregående 150 000 år tilskrives i vid udstrækning ændringer i methanemissioneme fra naturlige systemer, navnlig vådområder. Dette kan betyde, at der er fare for en stigning i methanemissioneme fra naturlige kilder, efterhånden som klimaet ændrer sig. Emissionerne fra flere af de naturlige kilder, navnlig vådområder, gashydrater og permafrost, afhænger stærkt af diverse miljøfaktorer, såsom temperatur og nedbør. Klimaændringer som følge af menneskelige aktiviteter vil derfor kunne medføre, at flere drivhusgasser afgives fra naturlige systemer, hvilket vil kunne skærpe klimaændringerne. I denne meddelelse kommer vi ikke yderligere ind på de naturlige methankilder og - dræn samt de skadelige virkninger, som menneskelige aktiviteter vil kunne have herpå. Meddelelsen koncentrerer sig udelukkende om antropogene CH4-emissioner, siden de er en af hovedårsagerne til klimaændringer. 2. 3 Atmosfærens koncentrationer af methan Atmosfærens koncentrationer af methan er stigende. Denne stigning skyldes menneske- relaterede aktiviteter, der frigør methan i atmosfæren, og kan delvis også tilskrives den globale befolkningstilvækst. I 1990 var methankoncentationen på omkring 1,72 ppm2) - næsten det dobbelte af det beregnede niveau for århundredets begyndelse. Figur 1, 2 og 3 viser iskerne-data og i) Methan spiller en vigtig rolle for dannelsen af ozon i troposfæren. 2) 1 ppm = 1 ppmv = 1 part per million in volume 1 ppb = 1 ppbv = 1 part per billion in volume 1 ppm = 1000 ppb 10 data fra direkte målinger, der viser stigningen i atmosfærens koncentration af methan. Analyser af infrarøde solspektre har vist, at atmosfærens koncentration af methan er steget med ca. 30% i de sidste 40 år. På nuværende tidspunkt er mængden af methan i atmosfæren ca. 4 850 Mt3*; denne mængde menes at stige med ca. 30 Mt pr. år. Methankoncentrationen i atmosfæren fortsat at stige, selvom globale måleprogrammer synes at vise, at ventes stigningstakten er dalet i de seneste år. Den nuværende årlige stigningstakt i atmosfærisk methan er på ca. 0,0115 ppm. 2. 4. Methan og de globale klimaændringer Den stigende koncentration af methan i atmosfæren har vigtige følger for de globale klimaændringer. Methan absorberer infrarød stråling (IR) eller varme afgivet fra jordens overflade meget effektivt. Ved at absorbere IR og hæmme frigørelsen heraf til verdensrummet bidrager methan til at øge temperaturerne i atmosfæren og ved jordoverfladen og således til drivhuseffekten. Den styrke, hvormed en drivhusgas bidrager til den globale opvarmning, udtrykkes normalt ved gassens globale opvarmningspotentiale (GOP). GOP viser et stofs opvarmningspotentiale i forhold til C02, som per definition har et GOP på 1. Der findes ingen nem metode til at beregne et stofs GOP i forhold til C02, til dels fordi stofferne har både direkte og indirekte virkninger. Som allerede nævnt bidrager methan indirekte til den globale opvarmning ved at påvirke mængden af ozon i troposfæren og stratosfæren, mængden af hydroxy 1 (OH) i troposfæren og mængden af vanddamp i stratosfæren. Methans indirekte virkninger på opvarmningen på grund af disse kemiske reaktioner svarer måske i omfang til methans direkte virkninger, men der er stadig betydelig usikkerhed herom4). IPCC5) har anbefalet, at der anvendes et GOP på 62, hvilket afspejler både direkte og indirekte virkninger inden for en tidshorisont på 20 år; dette betyder, at indvirkningen på den globale opvarmning af 1 t CH4 er 62 gange større end virkningen fra 1 ton C02. Inden for en tidshorisont på 100 år vil GOP være omkring 25. Inden for samme tidsrum har man beregnet, at ca. 18% af drivhuseffekten skyldes stigende koncentrationer af methan i atmosfæren. Det samlede bidrag til stigningen i drivhuseffekten fra alle drivhusgasserne i 1990 er vist i figur 2. 2. 5. Stabilisering og reduktion af de globale methanemissioner Da atmosfærens methanindhold er steget med omkring 30 Mt pr. år, vil en stabilisering af de globale methankoncentrationer på deres nuværende niveau kræve en reduktion i methanemissioneme af stort set samme størrelsesorden. En sådan reduktion ville svare til mindre end 60% af de nuværende antropogene emissioner, er således langt mindre end den procentvise reduktion, der behøves til stabilisering af de 3) 1 Mt = 106t = 109kg 4) Denne typiske usikkerhed er ± 35% i forhold til C02-referencen. 5) International Panel on Climate Change 11 andre vigtige drivhusgasser. For C02 kræves ca. 60% reduktion; for nitrogenoxid 70- 80% og chlorfluorcarboner 70-85%. Da methan har en relativ kort levetid i atmosfæren sammenlignet med de andre vigtige drivhusgasser, vil en reduktion i methanemissioneme forbedre den globale opvarmning relativt hurtigt (CH4 har en gennemsnitlig opholdstid i atmosfæren på 12-17 år, mens opholdstiden for C02 er 50-200 år). Strategier til reduktion af methankoncentration giver derfor mulighed for at hæmme den globale opvarmning på kort sigt. Som følge af den relativt store stigning i den årlige koncentration af methan vil en fortsættelse af den nuværende udvikling kunne få langsigtede konsekvenser for den globale temperatur, der vil kunne blive næsten lige så dramatisk som den beregnede virkning af en fortsat stigning i C02-koncentrationerne. En reduktion i CH4-emissionerne er derfor ikke blot en attraktiv mulighed på kort sigt, men også et absolut krav på langt sigt. 2. 6. Eliminering af methanemissioneme: forbrænding med/uden energiudnyttelse. Økonomiske faktorer forbundet med den valgte proces Forbrænding af methan frigør energi med efterfølgende emission af C02 og vanddamp. Ved forbrænding omdannes 1 t CH4 til 2,75 t C02. Hvis vi på samme grundlag sammenligner GOP-værdierne (før og efter forbrænding), bliver GOP- værdien på 62 (for methan) inden forbrænding til en GOP-værdi efter forbrænding svarende til 2,75 (2,75 x GOP6) af C02). ved at omdanne CH4 til C02 i en forbrændingsproces elimineres 95% af drivhuseffekten, eftersom den mængde C02, der dannes under forbrændingen, kun vil svare til 5% af den oprindelige methans globale opvarmningspotentiale. Hvis emissionen af methan kan undgås ved at opsamle CH4 og dernæst forbrænde gassen med energiudnyttelse, vil det give en dobbelt fordel. I dette tilfælde vil der ikke blive tale om nogen netto-drivhusgasemission, fordi den mængde C02, der frigives ved forbrændingen, vil blive udlignet ved besparelsen af det brændsel, ellers skulle være brugt til energiproduktionen. Det vil sige, at afbrænding (simpel forbrænding uden energiudnyttelse) bør anbefales til eliminering af methanemissioner og deraf følgende drivhuseffekt, men energigenvindingssystemer bør dog foretrækkes, hvis de er økonomisk fordelagtige. Det skal imidlertid fremhæves, at 95% af denne eliminering af bidraget til den globale opvarmning fra den genvundne methan skyldes den simple forbrænding af CH4 til C02, mens kun 5 % skyldes den genvundne energi og den deraf følgende besparelse af anden energi. Hvad klimaændringerne angår, ligger betydningen af methangenvinding med andre ord langt mere i eliminationen af CH4-molekylerne end i udnyttelsen af den energi, der frigøres ved forbrændingen. Dette kan belyses med følgende eksempel: hvis det antages, at den foreslåede C02/energiafgift på 10 dollars/tønde afspejler internaliseringen af de eksterne omkostninger ved C02-emissionerne, ville det tilsvarende tal for methan være på 1 500 dollars pr. ton CH4. Dette skal sammenlignes med methans brændstofværdi for industrien, som ligger på 240-460 dollars pr. ton. Beslutninger om genvinding af CH4 fra f. eks. deponeringspladser eller husdyrgødning (biogas) bør derfor hvile på en langt 6) Det globale opvarmningspotentiale for C02 er fastsat til 1. 12 højere værdi for den genvundne methan end medianens værdi som brændstof. CH4- genvinding med henblik på blot at afbrænde gassen (forbrænding uden varmegenvinding) vil med andre ord i mange tilfælde være meningsfuld, fordi den indsamlede gas ikke slippes ud i atmosfæren. 2. 7. Methanemissioneme i EU Tabel 2 viser en opgørelse over kilderne for antropogene methanemissioner for 1990. Denne opgørelse, som er et sammendrag af medlemsstaterne opgørelser, kommer fra Det Europæiske Miljøagentur. Opgørelserne er udarbejdet som led CORINAIR 90- databaseprogrammet og omfatter de seneste ajourførte endelige og foreløbige opgørelser (januar 1995). I resultaterne er det nye udvidede EU medtaget; data fra det tidligere Vesttyskland og det tidligere Østtyskland er samlet til ét data-sæt for Tyskland. Tabel 3 giver en oversigt over methanemissionskildeme for de vigtigste sektorer i EU-15. De antropogene methanemissioner i EU andrager ca. 23 Mt pr. år, hvilket svarer til ca. 6% af de globale emissioner, der er anslået til 385 Mt pr. år. 3. METHANKILDER I EU OG DE NUVÆRENDE OPGØRELSER HEROVER Elleve kildesektorer (herunder naturlige kilder) indgår i CORINAIR 90-resumeet, (tabel 2), som viser de enkelte sektorers bidrag til de globale EU-emissioner. Følgende konklusioner kan drages med hensyn til de antropogene methanemissioner (se også tabel 3). 3. 1. Landbrug Emissionerne fra landbruget er den største kilde til methanemissioner i EU. De anslås til 10,2 Mt for 1990 og tegner sig for 44,7% af emissionerne i Europa. Emissionerne kommer hovedsagelig fra: tarmforgæring (fordøjelse) hos drøvtyggende husdyr (kvæg og får): husdyrgødning: 30% 14,7% 13 3. 2. Affald til Emissionerne fra affaldsbehandling og -bortskaffelse er den næststørste kilde methanemissioner i EU. De er anslået til 7,3 Mt for 1990 og tegner sig for 32% af emissionerne i Europa. Disse emissioner kommer hovedsagelig fra: deponeringspladser: spildevandsbehandling (slam): 30,8% 0,7% Medregnes emissionerne fra ukontrollerede lossepladser, kan affald måske blive den største methankilde i EU. 3. 3. Energi Emissionerne fra energi er den tredjestørste kilde til methanemissioner i EU. De anslås til 5,3 Mt for 1990 og tegner for 23,3% af emissionerne i Europa. Disse emissioner kommer hovedsagelig fra: Udvinding, transport og oplagring af kul: 11,4% gasproduktion og-distribution: forbrænding: transport: 8,8% 2% 0,8% 4. MULIGHEDERNE FOR AT REDUCERE METHANEMISSIONERNE. INDBERETTET AF MEDLEMSSTATER OG FORANSTALTNINGER TREDJELANDE De særlige karakteristika ved methanemissioneme, som beskrevet i kapitel 1, viser, hvor vigtigt det er at fremme strategier til reduktion af den mængde methan, der udledes i atmosfæren. Herudover er methan en energikilde såvel som en drivhusgas, og bekæmpelse af emissionerne vil kunne medføre yderligere økonomiske fordele (se også kapitel 5). Endvidere er der i dag adgang til avanceret og gennemprøvet teknologi. Mulighederne for at reducere methanemissioneme fra de vigtigste kilder (landbrug, affaldsbehandling og -bortskaffelse, energi) vil blive gennemgået nærmere på de følgende sider. Tabel 4 indeholder et resumé over de tekniske/økonomiske aspekter og effektiviteten af disse forskellige handlemuligheder. Der er som led i klimakonventionen7) udarbejdet en sammenfatning af de seneste meddelelser fra bilag I-parterne. Denne foreløbige oversigt viser den nuværende udvikling i de politikker og foranstaltninger, parterne har indført for at bekæmpe klimaændringer. Ca. 25 meddelelser er blevet gennemgået, heraf 12 fra EU- medlemsstateme. Dette kapitel kommer kun ind på de vigtigste overvejelser vedrørende denne vurdering og dækker hver af de sektorer, der er beskrevet nedenfor. Ud over disse kommentarer gives der også en beskrivelse af nogle af de foranstaltninger, der er truffet af de enkelte medlemsstater. 7) Rammekonventionen om klimaændringer 14 I dette kapitel tages der ikke hensyn til antropogene kilder, der tegner sig for mindre end 1% af EU-emissionerne. (f. eks. spildevandsbehandling og risdyrkning). 4. 1. Landbrug 4. 1. 1. Tarmforgæring Methan dannes som led i den normale fordøjelsesproces hos drøvtyggere (f. eks. kvæg, får, geder), når de fordøjer føden i deres første mave (vom). En del af denne methan, - som manglende som dyret udskiller, betragtes foderudnyttelsesevne; foderenergi, der omsættes til methan, kan ikke udnyttes af dyret til vedligeholdelse, vækst eller produktion. rent energimæssigt - Andre pseudo-drøvtyggere (såsom svin og heste) og mennesker danner også methan ved tarmforgæring, men den samlede emission er beskeden sammenlignet med emissionen fra drøvtyggerne. I dette kapitel behandles derfor kun foranstaltninger til reduktion af methanemissionen fra kvæg og får. Nedenfor gennemgås tre muligheder for at reducere methanemissioneme fra drøvtyggende husdyr. Reduktion af husdyrbestanden Et meget effektivt middel til at mindske methanemissioneme fra dyr er naturligvis at mindske antallet af dyr. I Europa viser den nuværende tendens for de kommende år - ganske vist behæftet med stor usikkerhed - allerede en lille nedgang i antallet af drøvtyggere. Denne nedgang vil også blive berørt af indirekte virkninger af andre landbrugspolitiske foranstaltninger end dem, der tager sigte på at reducere husdyrbestanden. EU kontrollerer landbrugets overproduktion ved at pålægge afgifter og kvoter. Med de igangværende foranstaltninger har man i de seneste år allerede kunnet mindske husdyrbestanden. Ordningen med mælkekvoter viste sig at være effektiv til at reducere mælkeoverskuddet og antallet af malkekøer. Agro-miljømæssige foranstaltninger, såsom økonomiske incitamenter til fremme af mere ekstensivt husdyrbrug, vil - hvor dette er hensigtsmæssigt - bidrage til at reducere husdyrtætheden og kan føre til en mindskelse i husdyrbestandene. I fremtiden vil udviklingen i landbrugspolitikken kunne indvirke på husdyrbestandenes størrelse. På den ene side kan bestræbelserne på at reducere gødningsoverskuddet føre til en reduktion i antallet af husdyr. Mens behovet for at bevare landskabet på den anden side vil kunne medføre, at man i nogle områder må bevare eller øge husdyrbestandens tæthed. Endvidere er det kun muligt at mindske methanemissioneme gennem en begrænsning af husdyrantallet i EU under forudsætning af, at der ikke oprettes husdyrbestande andre steder for at kompensere for den reducerede mælke- og kødproduktion i EU. På globalt plan kan en overførsel af produktionen til teknologisk mindre avancerede lande endog have negative virkninger, hvis gødningen i disse lande behandles på en mindre miljøforsvarlig måde. En reduktion i forbruget af produkter fra drøvtyggere kan derfor være et alternativ til nedbringelse af antallet af husdyr på globalt plan. 15 Selv om regnskabet over de forskellige politikker og foranstaltninger viser en reduktion i antallet af husdyr, kan man, for Europas vedkommende, ikke med sikkerhed vurdere virkningerne af disse foranstaltninger i Ar ?000 og tiden derefter op. se, i hvilket omfang og for hvilke typer husdyr en sådan reduktion vil kunne finde sted. Der kan imidlertid ikke ventes drastiske ændringer mellem 1990 og 2000. Forøgelse af foderudnyttelsescvncn fordøjelig halm, tilskud af melasse/urinstof, Der kan træffes visse foranstaltninger til at forbedre energiudnyttelsen ved at mindske det energitab, der finder sted ved methanogenese, f. eks. lud/ammoniakbehandling af svært defaunation gennem mineral/proteintilskud. Disse ernæringsmæssige muligheder har imidlertid kun ringe puleiitiale, hvis de anvendt-s på de niiopæiske lilisdyi Usandt-, tHeisum tlyii-Ht-- allerede modtager en omhyggeligt sammensat diæt, der er let fordøjelig og indeholder tilstrækkelige næringsstoffer. Dog kan nogle af mulighederne måske udnyttes, f. eks. en forøgelse af foder i udtagelsen, erstatning af grovfoder med koncentrater og ændring i koncentraternes sammensætning. En forøgelse i foderindtagelsesniveauet ændrer VFA-indholdet8) i vommen på en sådan måde, at der dannes mindre acetat og mere propionat, hvilket mindsker methanemissioneme. Dyrenes produktionsniveau vil generelt også stige. Da grovfoder indeholder en stor procentdel fibre, vil erstatning af en del af grovfoderet med koncentrater generelt øge dannelsen af propionat og mindske dannelsen af methan. i de koncentrattilskud, der gives på nuværende tidspunkt, Hvis fiberindholdet mindskes, kan methanproduktionen reduceres. Alternativerne er stivelse og sukkerstoffer. Erstattes 25% af strukturkulhydraterne med ikke-strukturkulhydrater, kan der forventes en methanreduktion på næsten 20%. Forøgelse af husdyrenes produktivitet For fuldstændighedens skyld vil dette - problematiske - spørgsmål blive drøftet som en tredje mulighed. Ved at tilsætte foderet produktionsfremmende midler eller ved at indsprøjte disse midler forbedres og methanemissionen pr. landbrugsprodukt mindskes. Der er påvist emissionsreduktion pr. enhed på 5 til 30%. På nuværende tidspunkt anvendes en række antibiotika, ionophorer og halogenerede forbindelser som produktionsfremmende midler, hvoraf nogle tillige har en direkte indvirkning på methandannelsen i vommen. i dyrene kan dyrenes produktivitet (mælk og kød) Dyrenes produktivitet kan endvidere forbedres gennem transgene manipulationer eller bioteknologiske reproduktionsmetoder. 8) Methanogene bakterier hæmmes af ammoniak og af den flygtige fedtsyre (VFA) propionat. Ved at opretholde et tilstrækkeligt ammoniakniveau og ved at ændre VFA-sammensætningen i vommen henimod mere propionat og mindre acetat kan methanproduktionen reduceres. 16 Killing Hvis husdyrgødning opbevares under anaerobe forhold (uden ilttilførsel) og ved temperaturer over 15"(\ vil inethanogene bakterier danne methan. På dette stadium kan en kontrolleret forgæring af gødning igangsættes. Methanemissioner fra anaerob forgæring udgør en udnyttelig energikilde. Gennem passende håndtering af gødningen og genvindingsteknikker kan methanen opsamles. Denne indvundne methan (biogas) kan enten afbrændes eller anvendes til energifremstilling (varme og/eller el) til brug på landbrugsbedriften eller til salg (se kapitel 5). Som allerede nævnt i kapitel 2 mindsker afbrændingsprocessen den skadelige virkning i atmosfæren af den genvundne methan med op til 95%, mens genvinding af methan og udnyttelse af energien fuldstændig eliminerer denne skadelige virkning og bidrager til en endnu større reduktion i drivhuseffekten ved at mindske den generelle C02-emissionsbalance. De stabiliserede restprodukter fra den anaerobe forgæring kan anvendes som foder og fodertilskud inden for dambrug eller som gødningsstoffer. Opbevares husdyrgødning under aerobe forhold (med ilttilførsel) (ved at vende gødningen regelmæssigt eller ved mekanisk udluftning), vil der ske en aerob omdannelse af produktet, idet CH4-emissionerne erstattes med C02-emissioner. Denne proces vil føre til en stabiliseret kompost, som dernæst kan bruges til gødskning. I denne proces kan biogassen (CH4) således ikke udnyttes energimæssigt, men den vigtigste fordel ved denne proces består i, at en stærk drivhusgas erstattes med en svag drivhusgas, hvilket fører til en drastisk reduktion (op til 95 %) af emissionernes globale opvarmningspotentiale (se kapitel 2). Foranstaltninger til at mindske husdyrbestanden vil generelt have indirekte følger for mængden af husdyrgødning og vil således i høj grad indvirke på methanemissioneme fra denne kilde. Nedenfor gennemgås to muligheder med anvendelse af anaerobe genvindingsmetoder til mindskelse af methanemissioneme fra husdyrgødning. Overdækkede gyllebeholdere Håndtering af gødning i gyllebeholdere er en fremgangsmåde, der anvendes i relativt store intensive landbrug. Den faste staldgødning vaskes ud af staldanlæggene med store mængder vand, og den herved dannede gylle flyder ind i primære beholdere. Som følge af de anaerobe forhold dannes der betydelige mængder methan, forudsat at temperaturerne forbliver tilstrækkelig høje. Methanen kan genvindes ved at placere et lufttæt flydelag over beholderen og med anvendelse af undertryk. Op til 80% af methanen kan genvindes på denne måde. Rådnetanke Rådnetanke er specielle reaktorer til fremme af anaerob nedbrydning af organisk materiale. Herved øges produktionen af methan i reaktoren, hvorefter methanen kan genvindes. Groft beregnet vil en anaerob rådnetank mindske methanemissionen i atmosfæren med to tredjedel eller mere, idet den resterende tredjedel forbliver i spildevandet. Der kan stadig dannes methan fra spildevandet. Effektive rådnetanke med gasgenvind i ngssystemer kan reducere methanemissioneme med op til 70%. 17 Små rådnetanke er relativt simple at bygge og drive. De er egnede til små, isolerede landbrugsbedrifter og til egne med begrænsede tekniske og finansielle ressourcer. Genvinding af gødningsstoffer af høj kvalitet fra rådnetankene kan være af endnu større værdi end energien fra den producerede biogas. Store rådnetanke, der ofte er teknologisk mere avancerede, skal normalt opvarmes og kræver større kapital investeringer pr. enhed. Avanceret design kan i høj grad forbedre rådnetankenes ydeevne, og de kan anvendes i koldere egne. 4. 1. 3 Beskrivelse af foranstaltninger indberettet af medlemsstater og tredjelande Klimakonventionen: Ca. 10% af alle de politiker og foranstaltninger, der er indberettet vedrørende CH4, vedrører landbruget. Kun 9 af parterne har truffet egentlige foranstaltninger til at reducere CH4 fra tarmforgæring eller husdyrgødning. Foranstaltningerne består snarere i oplysnings- og undervisningsprogrammer, der sigter på at forbedre husdyrproduktiviteten og gødningsforvaltningen. Der er dog indberettet indirekte foranstaltninger, såsom nedbringelse af husdyrbestanden, som klart har betydning for methanemissioneme fra tarmforgæring og husdyrgødning. af de vigtigste Nederlandene: En er husdyrgødningspolitikken, hvorefter det ikke er tilladt at udbringe mere phosphat på landbrugsarealerne, end afgrøderne kan optage. Denne foranstaltning skulle kunne resultere i en reduktion i kvægbestanden og mængden af gødning og indirekte mindske CH4-emissionerne fra afgrøderne. i Nederlandene instrumenter Tyskland: Tyskland har indført en lov om husdyrbrug, der skal føre til en reduktion i methanemissioneme gennem en forbedring af husdyrenes fordøjelseseffektivitet. Frankrig: Frankrig har iværksat et forskningsprogram vedrørende tarmforgæring og gødningshåndtering ud fra den betragtning, at kendskabet til omfanget af og betingelserne for emissionerne i landbruget var utilstrækkeligt. 4. 2. Affaldsbehandling og -bortskaffelse 4. 2. 1. Deponeringspladser Der dannes methan i de nederste lag på deponeringspladser som en direkte følge af den naturlige nedbrydning af organisk fast affald under anaerobe forhold. Den organiske bestanddel af affaldet nedbrydes af methanogene bakterier i en kompleks biologisk proces, der producerer methan, kuldioxid og andre gasser på samme måde som ved opbevaring eller udrådning af gødning. Der er flere muligheder for at reducere methanemissioneme fra deponeringspladser, for nogle af dem op til 90%. Disse muligheder gennemgås kort nedenfor. Anaerob (uden -udnyttelse ilttilfølrsel) lossepladsforvaltning: methangenvinding og Når deponeringspladsen overdækkes med et tæt lag, forstærkes de anaerobe vilkår inden i depotet, og dannelsen af methan fremskyndes. Udslip af methan i luften kan 18 forhindres ved at opsamle denne gas. Der installeres derfor opsamlingsbrønde på deponeringspladsen, og ved at skabe et undertryk kan methanen opsamles. Det er muligt at genvinde op til 50-80% med methankoncentrationer på mellem 30 og 70%. Der er to muligheder for den gas af mellemkvalitet, der typisk opsamles, nemlig energiproduktionen eller afbrænding. Den indsamlede depotgas kan bruges til at producere energi, elektricitet og/eller varme. Elektricitet kan produceres med forbrændingsmotorer eller gasturbiner på eller i nærheden af depotet. Depotgas kan også anvendes direkte som brændstofkilde uden omdannelse til elektricitet; gassen kan, uden eller med beskeden behandling, sælges som gas af mellemkvalitet til dækning af opvarmnings- og energibehov lokalt (industri, boliger, handel), eller gassen kan forarbejdes til højkvalitetsgas og sælges til naturgasforsyningssystemer. For det andet kan depotgas afbrændes, hvis der ikke er tilstrækkelig gas til at energifremstilling kan betale sig. Disse muligheder kan helt (op til 100%) eller næsten (90 til 95%) løse problemet med de skadelige virkninger i atmosfæren forårsaget af methan fra deponeringspladser. Aerob (med ilttilførseD håndtering af affald på deponeringspladser På aerobe deponeringspladser dannes der mere C02 på bekostning af CH4 som følge af øget oxidering af affaldet. De methanogene bakterier forhindres i at fungere, og de aerobe bakterier kan derfor omdanne det organiske affald til kuldioxid og vand. Organisk affald forgæres ikke, men komposteres. For at opretholde aerobe betingelser på en deponeringsplads skal denne udformes med særligt henblik herpå: fra På semi-aerobe deponeringspladser kan perkolatopsamlingsrør, der er placeret ved bunden af lossepladsen. Rørenes diameter bør være stor nok til at opsamle perkolat fra og tilføre luft til lossepladsen. I forhold til anaerobe deponeringspladser kan der med denne metode opnås en reduktion på 50% i methanproduktion. trænge gennem affaldet luften Det recirkulerende, semi-aerobe deponeringssystem er en forbedret udgave af det semi-aerobe system. Nedbrydningen og rensningen af perkolat øges, ved at perkolatet recirkuleres til lossepladsen, hvorved væksten af aerobe bakterier fremmes, eftersom der er adgang til mere ilt og flere næringsstoffer. Sammenlignet med anaerobe deponeringsanlæg kan methanproduktionen reduceres med 80%. I det aerobe deponeringssystem anvendes ventilation til beluftning af affaldslagene. Luften pumpes ind i depotet gennem separate rørledninger. Med dette system kan methanproduktionen reduceres med 90%. Mindsket deponering af organisk affald Mindre deponering af organisk affald kan først og fremmest opnås ved at minimere dannelsen af organisk affald. Er dette ikke muligt, bør organisk affald genanvendes, f. eks. ved kompostering. 19 I komposteringsanlæg omdannes organisk affald under aerobe forhold til kuldioxid, I ekstensive vand og kompost, komposteringssystemer vendes det organiske affald blot regelmæssigt; i intensive systemer anvendes mekanisk ventilation. som kan anvendes jordforbedring. til Flere nye genanvendelsesteknologier, som vil kunne mindske methanemissioneme fra organisk affald, er under udvikling, f. eks. kontrolleret anaerob forgæring (dvs. omdannelse til biogas) til fremstilling af methan, eller pyrolyse (dvs. termisk omdannelse) til produktion af olie eller gas. Visse former for organisk affald, som f. eks. papir, kan indgå i en særskilt genvindingsproces, hvorved det brugte papir kan genbruges til papirfremstilling. I Rådets direktiv 94/62/EØF om emballage og emballageaffald er der således allerede opstillet kriterier for reduktion og genanvendelse af emballage og emballageaffald. Indførelse af effektive genanvendelsessystemer afhænger ofte af, om der er adgang til passende sorteret affald, som kan tilføres de forskellige genanvendelsesprocesser. Særskilt indsamling af organisk affald bør derfor overvejes. Organisk affald kan også anvendes til energigenvinding. Skønt materialegenvinding, såsom kompostering, generelt bør foretrækkes, kan milljømæssige, økonomiske eller tekniske faktorer i visse tilfælde gøre energigenvinding til en mere attraktiv løsning. 4. 2. 2. Beskrivelse af foranstaltninger indberettet af medlemsstater og tredjelande Klimakonventionen: De fleste lande har indberettet foranstaltninger til fremme af genanvendelse og minimering af affald. Disse foranstaltninger gennemføres ved forskrifter, retningslinjer og tekniske normer. Nogle lande har indført retningslinjer, der tager sigte på at ændre erhvervslivets praksis og befolkningens livsstil, fremme af genanvendelse og minimering af affald, tekniske normer for emballage og husholdningsaffald, afgifter (deponeringsafgifter, affaldstar if fer) som redskaber til at mindske affaldsmængderne samt frivillige aftaler til fremme af genanvendelse i husholdninger, små virksomheder og industrien. Nogle af parterne har indført politikker og foranstaltninger til forbedring af spildevandsbehandling og mindskelse af methanemissioneme fra affaldsdepoter, med særligt sigte på mindskelse af antallet af affaldsdepoter og tekniske normer til reduktion af CH4-emissionerne herfra. I visse tilfælde er der indført finansielle incitamenter til fremme af spildevandsbehandlingsanlæg og støtte til projekter for anvendelse af biogas. Nogle lande har energiudnyttelse af affald. til fremme af genanvendelse og indført frivillige aftaler Det Forenede Kongerige: Regeringsforanstaltningerne tager sigte på at mindske mængden af methan fra affaldsdepoter ved: til minimering og genanvendelse af affald, herunder foranstaltninger energiudnyttelse indførelse af yderligere foranstaltninger til fremme af anvendelsen af methan fra affaldsdepoter som energikilde samt afbrænding af methan (omdannelse af CH4 til C02). 20 Regeringen fremmer også energigenvinding fra affald gennem bekendtgørelser, hvorefter de offentlige elselskaber i England og Wales skal indhente mere elektricitet fra vedvarende kilder. Som økonomisk instrument overvejes indførelse af en affaldsdeponeringsafgift, som vil kunne mindske mængden af deponeret affald. Østrig: For at erstatte fossilt brændsel med vedvarende energi og navnlig CH4 fra affaldsdepoter har Østrig ved en bekendtgørelse om deponeringspladser indført bestemmelser om el-forsyning til det offentlige elnet. Finland: Med det finske affaldshåndteringsprogram kræves en betydelig nedskæring i antallet af affaldsdepoter. Målet er at nå ned på blot 200 affaldsdepoter i år 2000. På denne måde kan der sættes flere kræfter og ressourcer ind på miljøforsvarlig forvaltning og overvågning af de eksisterende affaldsdepoter. Et andet mål er at mindske mængden af deponeret affald ved at øge genanvendelse og -genbrug. Frankrig: Frankrig indførte i juli 1992 en forordning, som fuldstændig skulle ændre den nuværende affaldshåndteringsstrategi, med særligt sigte på genvinding og genanvendelse. Fra år 2002 kan kun restaffald deponeres, og nye affaldsdepoter for organisk affald skal opsamle og afbrænde methanemissioneme. 4. 3. Energi 4. 3. 1. Indvinding og distribution af fossilt brændsel 4. 3. 1. 1. Kul Der dannes methan i forbindelse med dannelsen af kul, og methanen tilbageholdes under tryk i kullaget og de omgivende klippelag. Denne tilbageholdte methan frigøres, når kullaget brydes og udledes senere i atmosfæren eller bliver tilbage i mineanlægget, når kullet brydes. Da methan er stærkt eksplosivt, fjerner man mineluft indeholdende methan fra mineanlægget, idet den generelt udledes direkte i atmosfæren. Denne metode kan tilpasses, således at methanen kan genvindes. En af de vigtigste karakteristika ved kul er dets forkoksningsgrad, der er bestemmende for gasindholdet pr. masseenhed (brunkul, antracit). Der kræves to typer teknologi til mindskelse af CH4-emissionerne fra kulbrydning, nemlig genvindingsteknologi og udnyttelsesteknologi (afbrænding af den genvundne gas er også en mulighed). Nedenfor gennemgås kort tre genvindingsteknikker og de hertil knyttede udnyttelsesmuligheder. De bedste resultater vil sandsynligvis kunne opnås med en kombination af disse strategier. Øget gasgenvinding fra tømte kulbrud Ved styrtbrydning af kul efterlades et stærkt fraktureret område med kul og klippe, den udtømte minegang, der kan fr-ijgøre betydelige mængder methan til minen, som 21 derefter udledes gennem ventilationssystemet. Hvis denne gas opsamles, inden den trænger ind i minen, er genvindingen mere effektiv, og der behøves mindre ventilation. Af de vigtigste genvindingsteknikker kan nævnes lodrette brønde, der bores fra overfladen, og borehuller, der bores fra idriftværende mineanlæg til udtømte minegange. 20-50% af methanen kan genvindes på denne måde. Den opsamlede gas udnyttes bedst til el-fremstilling på stedet, enten med gasturbiner eller forbrændingsmotorer. Elektriciteten anvendes direkte på stedet eller sælges til nærliggende el-brugere eller el-selskaber. Afgasning forud for kulbrvdning Det kan være en attraktiv mulighed at opsamle methanen, inden kullet brydes, fordi methanen fjernes, inden luften fra mineanlæggene kan blande sig med methanen. De to vigtigste genvindingsteknologier består i horisontale borehuller i minen og lodrette brønde, der bores fra overfladen forud for brydning. Som følge af gassens høje brændværdi kan den bruges til mange formål, f. eks. elfremstilling, gasdistributionssystemer og opvarmning i industrien. Gassen indeholder ledningsystemer. Der kan nås op på en 95% methan og kan sælges methangenvindingsprocent på 70. til Udnyttelse af ventilationsluften Størstedelen af minegassen udledes til atmosfæren gennem det udluftningssystem, man af sikkerhedsgrunde anvender i underjordiske kulminer. Af hensyn til sikkerheden skal methanindholdet i ventilationsluften være under 5% (ofte 0,5%). På trods af den lave methankoncentration menes der at være mulighed for at udnytte ventilationsluften som forbrændingsluft i turbiner eller dampkedler. Den økonomiske ikke påvist. og Methangenvindingseffektiviteten kan ligge på 10-90%. tekniske gennemførlighed imidlertid endnu heraf er 4. 3. 1. 2. Naturgas Methan er den primære bestanddel af naturgas, og der kan være betydelige udslip til luften fra komponenter og operationer i forbindelse med naturgassystemer. Emissionskilderne er generelt gas- og olieboringer, forarbejdnings- og oplagringsanlæg samt transmissionens- og distributionssystemer. Olieboringer er også kilder til naturgasemissioner i begrænset omfang. Olien pumpes sædvanligvis op i en to- faseblanding (væske og gas), der frigør naturgas, som kan opsamles. Emissionerne i hidrører primært fra den normale drift af de forskellige komponenter naturgassystemet, såsom udslip og ufuldstændig afbrænding ved olie- og gasboringer, drift af kompressorstationer, anlæg til gasforarbejdning, gasdrevne kontrolanordninger og lækage. Nedenfor gennemgås kort to emissionsreduktionsstrategier. 22 Mindsket udledning og effektiv afbrænding i forbindelse med produktion I forbindelse med olieproduktion skal gassen adskilles fra olien, og den opsamlede gas anvendes sædvanligvis, hvis der er behov for naturgas som energikilde. Hvis der ikke er behov for gas, udledes denne direkte, afbrændes eller genindsprøjtes i feltet som middel til at bevare trykket eller "bortskaffe" den uønskede gas, der er dannet i forbindelse med olieproduktionen. Skønt udledning og afbrænding afgås kontrolleres strengt og genindpsrøjtning af gas finder sted i stadig større omfang, er det stadig muligt at mindske methanemissioneme fra produktionsanlæggene ved at gøre afbrændings- og genindsprøjtningsoperationerne mere effektive. Emissionerne i forbindelse med gasindvinding hidrører fra efterforskningsoperationer, tab i forbindelse med udvinding og forstyrrelser i systemet. Til reduktion af emissionerne fra disse kilder kræves marginale forbedringer i den nuværende praksis, hvilket også vil mindske risikoen ved methanudslip og reducere produktionstabet. På denne måde kan der nås op en methangenvindingseffektivitet på 50%. Forbedret lækagedetektion og reparation af rørledninger Gasledninger korroderer, hvorved der opstår kroniske utætheder. Ved at forhindre og reparere disse utætheder vil man kunne mindske flygtige emissioner og tillige opnå følgende fordele: øget anlægssikkerhed, mindre økonomiske omkostninger ved gastab og færre miljøkonsekvenser. Disse resultater kan bl. a. nås ved forbedret forebyggende vedligeholdelses- og lækagedetektion og udskiftningsprogrammer og øget anvendelse af korrosionsbestandige materialer (f. eks. overfladebehandlet stål, PVC, polyethylen). På denne måde kan op til 80% af methanen opsamles. rørledningskontrol, 4. 3. 2. Forbrænding Methanemissioner fra stationære og mobile anlæg til forbrænding af fossilt brændsel (se tabel 2) kan reduceres ved at ændre forbrændingsprocesserne, så den producerede gasmængde mindskes, eller ved at anvende udstødningskontrol og teknologi, såsom katalysatorer, at forbrændingsprocessen har fundet sted. til mindskelse af emissionen af visse gasser, efter Nogle af disse muligheder er endnu ikke gennemprøvet, og i mange tilfælde er der ikke foretaget grundige beregninger af reduktionspotentialet. CH4-emissioner fra forbrænding af fossilt brændsel må betragtes som en beskeden kildekategori i methanopgørelsen (under 3%). 4. 3. 3. Beskrivelse af foranstaltninger indberettet af medlemsstater og tredjelande Klimakonventionen: Foranstaltninger til mindskelse af diffuse brændstofemissioner i forbindelse med produktion af fossilt brændstof, såsom kulbrydning og naturgas. Disse foranstaltninger der bestod i retningslinjer til mindskelse af emissionerne og oplysningsprogrammer til fremme af frivillige tiltag. Nederlandene: Produktionsfelter på havet tegner sig for 80% af methanemissioneme i Nederlandene. Regeringen og de gasproducerende selskaber er i færd med at drøfte 23 forskellige boreplatformene. foranstaltninger, navnlig vedrørende øget anvendelse af gas på Frankrig: "GDF"9) udskiftede i 1990 til 1993 6 000 km af det gamle gasnet, hovedsagelig af sikkerhedsgrunde. Det var planen at afsætte 1 mio FF fra 1993-2000 til udskiftning af 1 000 km/år af det gamle gasnet. Denne udskiftning ventes også at få indirekte følger for methanemissioneme. Frankrig har fremført, at tabene vil kunne nedskæres med 27 kt/år for perioden 1990-2000. Det Forenede Kongerige: Den britiske regering har antaget den arbejdshypotese, at methanemissioneme fra kulbrydning, 0,8 Mt i 1990, vil kunne halveres i tiden frem til år 2000. Regeringen vil tage skridt til at kræve, at kulminerne offentliggør periodiske rapporter over, hvordan de begrænser methanemissioneme. De britiske tekniske og myndigheder har omkostningsmæssige aspekter ved mulige til at begrænse methanemissioneme fra underjordisk kulminedrift. iværksat en undersøgelse af de foranstaltninger for nylig 5. MULIGE EU-FORANSTALTNINGER Formålet med dette kapitel er at drøfte de bedst mulige foranstaltninger til at mindske CH4-emissionerne fråde forskellige kilder (landbrug, affald, energi). Disse muligheder er baseret på en række undersøgelser vedrørende omkostningseffektive foranstaltninger til at mindske methanemissioneme. Det skal imidlertid understreges, at der ikke findes nogen litteratur om omkostningseffektivitetsanalyser på dette område. Mangelen på kvantificerede data, navnlig vedrørende de i samfundsøkonomisk henseende mindst omkostningskrævende foranstaltninger, gør det vanskeligt at opstille en methanstrategi. Der er derfor behov for yderligere undersøgelser i EU-regi og i medlemsstaterne. I denne forbindelse understreges det arbejde, der er udført af ECOFYS ("Cost- effectiveness af emission reducing measures for methane in the Netherlands"). Figur 5 viser resultaterne heraf. 5. 1. Landbrug I forbindelse med foranstaltninger i landbrugssektoren, navnlig foranstaltninger til reduktion af methanemissioneme fra husdyrbrug, bør der lægges vægt på, at der tages hensyn til alle miljøaspekterne ved denne sektor og den relevante (gældende eller foreslåede) lovgivning. 5. 1. 1. Tarmforgæring Nedskæring af husdyrbestandene Der behøves mere nøjagtige data om methanemissioneme fra landbruget for klart at kunne indkredse muligheden og behovet for nedskæring af husdyrbestandene som led i den fremtidige politik på dette område. Foranstaltninger til nedskæring af husdyrbestandene synes derfor ikke at være hensigtsmæssige på kort sigt. 9) Gaz de France 24 Forøgelse af foderudnyttelseseffektiviteten Denne mulighed står åben, men omkostningerne er ukendte, og det vides ikke, i hvor vid udstrækning disse muligheder kan realiseres i EU. Der findes endnu ikke pålidelige data om methanreduktioner på dette område og omkostningerne herved. En mulig foranstaltning ville være at udbygge den nuværende viden på EU-plan og nationalt plan ved at fremme forskning på dette område. forøgelse af husdyrenes produktivitet I nogle EU-lande, f. eks. Nederlandene, Danmark og Tyskland, er produktionen af produktionsfremmende midler til malkekvæg forbudt. Derudover er der en stærk modvilje mod yderligere anvendelse af produktionsfremmende midler inden for husdyrbrug. Dette vil have betydning for en eventuel gennemførelse af sådanne foranstaltninger i fremtiden. De fleste af de produktionsfremmende midler og de genetiske metoder er stadig på forskningsstadiet og ventes ikke at blive udnyttet i praksis inden år 2000. Det er ikke nemt at angive omkostningseffektiviteten af disse muligheder, med undtagelse af de produktionsfremmende midler, som koster forholdsvis lidt i forhold til de besparelser, de indebærer. Med hensyn til tarmforgæring er der derfor behov for yderligere EU-forskning og national forskning på dette område. De nævnte muligheder bør derfor endnu ikke betragtes som realistiske. Det skal bemærkes, at denne type teknologiske incitamenter i EU vil kunne føre til en mindskelse af antallet af husdyr, men de vil navnlig kunne gøre husdyrbrugene mere intensive og derved adskille kvægbrug fra agerbrug. En sådan politik har en række følger for miljøet: 1) 2) 3) en øget koncentration af husdyrgødning vil, som følge af øget spredning heraf på landbrugsjorden, kunne få negative konsekvenser for jorden og vandmiljøet, hvilket såfremt spredningstærsklen overskrides ville være i strid med EU's nitratdirektiv. mindre græs og grovfoder kan også medføre, at landskabet ændres i negativ retning. Forvaltede og vedligeholdte naturområder kan gradvis forsvinde til fordel for forladte naturområder (hvor der kan opstå problemer som f. eks. erosion, biotoper, brænde osv. ) skabelse af nye effektive kvægarter ("turbo-køer") kan indvirke på den biologiske mangfoldighed. Som reaktion herpå finansierer EU som led i forordningen om miljøforsvarligt landbrug (gennem EUGFL-tilskud til landbrugerne) foranstaltninger til bevarelse af "mindre produktive" husdyr og placering af disse husdyr i de egne og klimaområder, som de stammer fra. 25 5. 1. 2. Husdyrgødning Om der kan udvikles anlæg til energigenvinding af gødning afhænger af en række vigtige regionale faktorer, herunder temperaturer og klima, de økonomiske, tekniske og materielle ressourcer, de lokale retsforskrifter og fordelene ved at udvikle en energikilde og et gødningsstof af høj kvalitet. Med hensyn til omkostningseffektivitet synes den mest lovende teknologi at bestå i små og mellemstore driftsanlæg til fremstilling af varme og/eller elektricitet - de er enkle at bygge, drive og vedligeholde. Energien kan udnyttes på den pågældende landbrugsbedrift eller en nabobedrift. Investeringsomkostningerne er relativt beskedne og fordelene (gødningsstoffer og energi) kan være ret betydelige. Disse teknologier kan imidlertid kun blive accepteret, hvis det forinden påvises, at de er nyttige. Dette er grunden til, at der i første omgang bør udformes ledsageforanstaltninger, som f. eks. demonstrationsprogrammer, lokale forundersøgelser, på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan. I anden omgang bør teknologien indføres gennem en EU-lovfæstet forpligtelse for husdyrbrug, der overskrider et vist antal husdyr (antallet skal fastsættes nærmere). På dette stadium bør denne forpligtelse landbrugs- og miljømæssige foranstaltninger, som f. eks. nitratdirektivet og den ekstensive kvægbrugspraksis. integreres med de eksisterende incitamenter og kampagner, finansielle imidlertid Større kraftanlæg til fremstilling af gas og/eller elektricitet hovedsagelig med sigte på salg anses ikke for at være omkostningseffektive. I EU ligger landbrugsbedrifterne forholdsvis spredt, hvorfor der ville blive tale om betydelige transport, først til indsamling af gødningen (hovedsagelig slam og væske), som skal forarbejdes, og derefter, efter udrådning, genanvendelse af den store mængde stabiliseret spildevand, som enten skal spredes på landbrugsjorden som gødningsstof eller anvendes til andre formål. Eventuelle foranstaltninger bør derfor gennemføres i to stadier: * Første stadium: udvikling af demonstrationsprogrammer med offentlige subsidier til påvisning af udstyrets pålidelighed. Ved at demonstrere den økonomiske rentabilitet og tekniske pålidelighed ved overdækkede gyllebeholdere eller anaerobe rødnetanke bør husdyrbrugene anspores til at anvende disse teknikker. * Andet stadium: EU-forpligtelse til indførelse af denne teknologi for husdyrbedrifter, der overstiger et vist antal husdyr (antallet skal fastsættes nærmere). 5. 2. AFFALDSBEHANDLING OG -BORTSKAFFELSE EU-foranstaltninger på dette område kan opdeles i tre kategorier: generelle nye foranstaltninger deponeringspladser og bestående deponeringspladser. til begrænsning af deponering af organisk affald, 26 Generelle foranstaltninger En lovende mulighed for reduktion af methanemissionen er at mindske den mængde organisk affald, der deponeres. Denne omkostningseffektive metode må anskues som led i en samlet strategi for affaldsbortskaffelse, hvor affaldsforebyggelse prioriteres højest. Opstår der ikke desto mindre affald, bør den organiske affaldsfraktion så vidt muligt genanvendes. Til fremme af øget genanvendelse vil der blive behov for yderligere foranstaltninger, som f. eks. udarbejdelse afpassende komposter ingsnormer og -kriterier såvel fremme af separat indsamling af organisk affald, så tilførslen af forskellige affaldsformer til de forskellige genanvendelsesprocesser kan tilpasses bedre. Kompostering har den fordel, at det er en omkostningseffektiv metode, hvortil der kræves beskedne investeringer, lave driftsomkostninger, samtidig med at udbyttet relativt højt, hvis slutproduktet er af tilstrækkelig kvalitet til, at det kan sælges som jordforbedringsmiddel. Mulighed for energigenvinding fra det resterende organiske affald bør også undersøges. Skønt materialegenvinding normalt bør foretrækkes, medmindre miljømæssige, økonomiske eller teknologiske forhold taler derimod, kan energigenvinding fra organisk affald også betragtes som en mulighed. Der kan træffes EU-foranstaltninger til at fremme denne proces, med samarbejde fra regioner og lokalsamfund og på grundlag af oplysningsprogrammer, navnlig i forbindelse med projekter for minimering af organisk affald og indsamlingsordninger. Der bør som førsteprioritet på EU-plan sættes ind for at forebygge fremkomsten af emballageaffald, som supplement til genbrug, genvinding og anden form for genanvendelse af emballageaffald. Endvidere bør anvendelse af genvundne materialer til fremstilling af emballage fremmes. Problemer med de indvundne produkters prismæssige konkurrenceevne kan løses med økonomiske incitamenter. Disse foranstaltninger vil kunne føre til en væsentlig nedbringelse af den mængde organisk affald, der deponeres. Nve deponeringspladser Hvis andre muligheder for methanreduktion er blevet undersøgt, men ikke er realiserbare, skulle det være nemt at indføre teknologi til genvinding og anvendelse af methan på nye deponeringspladser. På dette område vil et kommende EU-direktiv kræve, at nye deponeringspladser kun kan godkendes, hvis det godtgøres, at der er indført systemer til genvinding og forarbejdning af methan, inden deponeringspladsen sættes i drift. Direktivet vil indeholde bestemmelser om passende foranstaltninger til kontrol med akkumulation og migration af lossepladsgasser: disse skal opsamles, behandles og anvendes på en måde, der minimerer miljøskader og sundhedsrisici i henhold til strenge standarder. Bestående deponeringspladser De ovennævnte foranstaltninger vil have relativt beskedne konsekvenser for allerede deponeret affald, som er den vigtigste kilde til CH4-emission. Der bør derfor udvikles særlige foranstaltninger i denne retning. Ved udformningen af de bestående deponeringspladser blev der ikke taget hensyn til methanudslip, hvorfor det er vanskeligt at tilpasse dem til de nye krav. 27 Teknologien hertil findes imidlertid, og den er allerede i brug på et begrænset antal deponeringspladser. Anvendelse af denne teknologi på anaerobe deponeringspladser indføres EU-forskrifter med krav om, at bestående bør fremmes. Der bør deponeringspladser udstyres med systemer til opsamling og anvendelse af methan, hvor dette er muligt. Den genvundne gas kan enten sælges, anvendes på stedet, omdannes til elektricitet, eller, hvis ingen af disse muligheder er gennemførlige, afbrændes. I henhold til kommende EU-forskrifter på området skal der fremlægges planer for bestående deponeringspladser, hvori disse muligheder vurderes. Der kan i fremtiden også blive behov for økonomiske incitamenter, både på nationalt plan og til fremme af øget methangenvinding såvel som anvendelse og EU-plan, videreudvikling af passende teknologi. Der bør afsættes EU-midler til forskning i bedre moderniseringsteknikker. (kvalitet, Methangenvindingssystemer for bestående anaerobe deponeringspladser er behæftet med en række problemer med hensyn til udnyttelse af methanen som følge af uensartede produktionsvilkår tryk og strømningshastighed) og den kendsgerning, at det ikke er nemt at indføre disse teknikker i et gasdistributionsnet. Derfor anvendes den genvundne gas generelt på stedet, eller den afbrændes, hvorved mindst 95% af methanens drivhuseffekt elimineres (se kapitel 2). På trods af de betydelige investeringer og driftsomkostninger ved genvinding og anvendelse af denne gas er disse foranstaltninger alligevel omkostningseffektive som følge af den betydelige reduktion af drivhuseffekten. (Se kapitel 2. 6). 28 5. 3. ENERGI 5. 3. 1. Indvinding og distribution af fossilt brændsel 5. 3. 1. 1. Kul Genanvendelsesmetoderne afhænger i høj grad af den genvundne gaskvalitet og kvantitet, hvilket igen er bestemmende for anvendelsesmulighederne. Salg og/eller anvendelse tilfælde udligne genvindingsomkostningerne. Ud over at reducere methanemission i atmosfæren kan forbedrede methangenvindingsmetoder resultere i sikrere og mere produktive miner med lavere udluftningsomkostninger. af den genvundne methan kan i visse EU's kulproduktion vil dale mellem 1990 og 2005/2010, hvilket vil føre til en reduktion i methanemissioneme. Endvidere vil foranstaltningerne i de vigtigste kulproducerende lande reducere disses CH4-emissioner med 40% i år 2010 i forhold til 1990-niveauet. Der findes allerede gennemprøvet teknologi til genvinding af CH4. Yderligere emissionsreduktion kan opnås ved mere udbredt af CH4- genvindingsteknikker, hvorfor teknikkens stade i miner med den bedste tilgængelige teknologi snarest muligt bør defineres og finde bred anvendelse. anvendelse Anvendelse af denne teknik i EU's kulminer afhænger imidlertid af de forskellige medlemsstaters særlige forhold. EU's kulproduktion vil fortsat dale i de kommende år, og kulminerne vil gradvis blive nedlukket. Kulsektoren er generelt en finansiel byrde for de medlemsstater, der giver statsstøtte til kulmineindustrien. I denne forbindelse vil det være uhyre vanskeligt at retfærdiggøre yderligere udgifter til indførelse af methangenvindingsteknologi. EU's initiativ bør derfor kun anspore de pågældende medlemsstater til at udarbejde tilgængelige methanemissionsreduktionsprogrammer genvindingsteknik i de kulminer, som stadig vil være i drift efter en vis tidshorisont (f. eks. 10 år). Et andet initiativ kan bestå i at yde midler fra budgetposten for Det Europæiske Kul og Stålfællesskab (EKSF) til finansiering af forskningsprojekter vedrørende den bedste tilgængelige teknologi for reduktion af methanemissioneme. til fremme af den bedste 5. 3. 1. 2. Naturgas Anvendelse af den eksisterende teknik til reduktion af udslip kræver finansiering og passende incitamenter. Som en foreløbig foranstaltning vil der derfor kunne opstilles en EU-mindstestandard for udslip med sigte på udskiftning af de mangelfulde dele af transmissions- og distributionsnettet med passende erstatningsmaterialer. Denne udskiftning skulle i givet fald gennemføres i de enkelte medlemsstater i henhold til en nærmere fastsat tidsplan. En mulig mindstestandard for udslip kunne være 350 m3/km/år. Frankrig, og navnlig GDF (Gaz de France), har skønnet, at gastabet i moderne net, hvor der anvendes materialer, som f. eks. kulstål, overfladebehandlet stål eller polyethylen, kan andrage 350 m3/km/år, mens lækage i bestående støbejernsnet blev anslået til 3 500 m3/km/år. Som anført i afsnit 4. 3. 3. , er Frankrig nu i færd med at udskifte en del af det gamle gasnet. En yderligere foranstaltning kan bestå i at øge 29 hyppigheden af lækagekontrol. En undersøgelse foretaget af CITEPA (se afsnit 5. 4) viser, at en fordobling af kontrolhyppigheden i Europa, ca. 800 km pr. år (den nuværende gennemsnitlige kontrol i EU er 400 km/år/mand), kan betyde en halvering af udslippet fra netværket. Til forskel fra kulforbruget ventes gasforbruget at stige med 60% i år 2010 i forhold til 1990-niveauet. 5. 3. 2. Forbrænding Da bidraget fra forbrænding er meget beskedent (under 3%), er der ikke umiddelbart behov for at indføre foranstaltninger til bekæmpelse af denne kilde. Med hensyn til transportsektoren ventes den øgede anvendelse af katalysatorer endvidere at mindske disse emissioner. 5. 4. KONKLUSION ideer til et handlingsprogram for Nedenstående tabel belyser Kommissionens mindskelse af methanemissioneme i EU. De foranstaltninger, der er foreslået ovenfor for de tre hovedsektorer, er anført i nedenstående tabel. 30 RESUME AF MULIGE EU-FORANSTALTNINGER TIL BEGRÆNSNING AF METHANEMISSIONERNE LANDBRUG Tarmforgæring fremme af forskning og incitamenter (på EU-plan og nationalt plan) for at udvikle levedygtige politikker og foranstaltninger Husdyrgødning anaerobe rådnetanke eller overdækkede gyllebeholdere (fortrinsvis med energiudnyttelse; hvis dette ikke er muligt med afbrænding) Første stadium: demonstrationsprogrammer på EU-, nationalt, regionalt og lokalt plan Andet stadium: forpligtelse på EU-plan til at installere genvindings- og anvendelsessystemer for husdyrbrug, der overstiger et vist antal dyr (antallet skal fastsættes nærmere) AFFALD Generelle foranstaltninger fremme på EU-, nationalt, regionalt og lokalt plan af foranstaltninger, som f. eks. : minimering af skabelsen af organisk affald, herunder emballage fremme af særskilt indsamling af organisk affald materialegenvinding fra organisk affald (f. eks. ved kompostering) og energigenvinding. Materialegenvinding bør foretrækkes frem for energigenvinding, hvis miljløbetingelserne taler herfor. Ved valget af genvindingsmetode bør der under alle omstændigheder tages hensyn til de miljømæssige, økonomiske og videnskabelige spekter, hvorved energigenvinding i visse tilfælde vil kunne vise sig som den beste løsning. økonomiske incitamenter på EU- og nationalt plan til fremme af genvundne produkter Nye deponeringspladser EU-forskrifter, der, i mangel af andre alternativer, kræver, at nye anaerobe deponeringspladser udstyres med methangenvindings- og anvendelsessystemer Bestående deponeringspladser EU-forskrifter, hvorefter bestående deponeringspladser så vidt muligt skal udstyres med systemer til opsamling og anvendelse af methan. Støtte til og fremme af methangenanvendelsesprocesser med energiudnyttelse, på grundlag af økonomiske incitamenter på EU-plan og nationalt plan. Når dette ikke er muligt, fremme af forbrænding. ENERGI * Kul EU-henstilling til medlemsstaterne om at opstille methanreduktionsplaner til fremme af den bedste tilgængelige genanvendelsesteknik i kulminer Naturgas opstilling af en EU-mindstestandard for udslip hyppigere kontrol med gasledninger på nationalt plan 31 Hvad angår denne foreslåede strategi, bør der henvises til en undersøgelse (CITEPA), der er finansieret af EU, og som blev fuldført i november 1993. 1 denne undersøgelse aftegnes de fremtidige tendenser i methanemissioneme i EU inden udvidelsen (EU-12) for årene 2025 og 2010 på grundlag af to emissionsscenarier: det første scenario, benævnt "eksisterende foranstaltninger" og baseret på de nuværende nationale foranstaltninger i de forskellige medlemsstater (EU-12) i 1993, fører til en foreløbig vurdering af reduktionen af methanemissioneme, som angivet i nedenstående tabel det andet, mere ambitiøse scenario, benævnt "anbefalet EU-program", er baseret på scenariet "eksisterende foranstaltninger", hvortil der er føjet en række supplerende foranstaltninger. Dette scenario svarer i vid udstrækning til den foreslåede strategi og resulterer i en mere drastisk reduktion i methanemissioneme (se nedenstående tabel). NB: De EU-foranstaltninger, der foreslås i denne undersøgelse, såvel som resultaterne af emissionsberegningerne, vil nemt kunne omsættes og ekstrapoleres til EU-15 i stedet for EU-12, uden at de generelle konklusioner af de to scenarier ændres væsentligt. Endvidere vil visse foranstaltninger, som en række medlemsstater har truffet med andre formål for øje, få supplerende indirekte virkninger på den foreslåede methanreduktionsstrategi. Det er navnlig tilfældet for landbrugs- og energisektoren, hvor der ventes en nedgang i methanemissioneme som følge af den begrænsning i husdyrbestandene, der følger af den fælles landbrugspolitik på den ene side og af reduktionen i EU's kulproduktion efter år 2000 på den anden side. Disse virkninger er medregnet i reduktionsberegningerne i CITEPA-undersøgelsen. Disse resultater er fremlagt i nedenstående tabel, der angiver CH4-reduktionen i 2005/2010 i forhold til 1990-niveauet, baseret på to bekæmpelsesscenarier: a) b) eksisterende foranstaltninger eventuelle yderligere EU-foranstaltninger 2005 Eksisterende foranstaltning er 2005 Anbefalede foranstaltning er 2010 Eksisterende foranstaltning er 2010 Anbefalede foranstaltnin ger 1 LANDBRUG - 7. 00 % 1 AFFALD 1 ENERGI - 11. 1 % - 18. 5 % -24 % -45 % -24 % | I ALT (Kilde: CITEPA november 1993, EU-12) - 10. 6 % -30 % - 9. 70 % - 14. 5 % - 25. 3 % - 14. 3 % -34 % -60 % -34 % - 41 % 32 foranstaltninger" Som det fremgår af denne tabel, kan der ventes emissionsreduktioner på 30% og 41 % i år 2005 og 2010 i forhold til 1990-niveauet, hvis scenariet "eventuelle foranstaltninger" gennemføres. Tabellen viser også, at der i forhold til scenariet "eksisterende i methanemissioneme. For at undgå fejlfortolkning af resultaterne af CITEPA- undersøgelsen må læseren imidlertid være klar over manglerne i vores viden om diverse faktorer vedrørende methan, f. eks. emissionsfaktorerne, for hvilke de foreliggende data er meget usikre. Denne usikkerhed indgår derfor også i resultaterne af undersøgelsen. tredobbelt reduktion ventes kan en 33 BILAG - Figurer - Tabeller Bibliografi 34 Målinger af de globale methankoncentrationer 1800-i 1300-1 800 H > n a a CO c o 8 C 8 X O 300 w * Modsn record * Stats tao. core * Byrd tos core « CV» loe core ° Vftxtok ns core 8 O» • A 10s 10* 10» -T 10» ; 101 r 10° Ar forud for 1990 Årlige CH4-koncentrationer i atmosfæren i de sidste 160 000 år (udledt fra iskerner og NOAA/CMDL kolbe-prøvetagningsnet). Kilde: Oak Ridge (1990) ppbv = ppb = part per billion (in voluæ) Figur 1 35 Gassernes bidrag til den globale opvarmning for 1990]) ;aroor Dioxide. 56% N i trous Ox i de : 5% CFCs: 11% Methane : 18% Beregnet på grundlag af kuldioxidækvivalens med anvendelse af IPCCs (l990a) globale opvarmningspotentiale (GOP) for en 100-årig tidshorisont. Udelukkende antropogene emissioner. l) Denne figur viser den generelle opfattelse af methans bidrag til den fremtidige opvarmning baseret på de GOP-værdier, der er fremlagt i IPCC (I990a). Disse GOP-værdier revideres imidlertid løbende af hensyn til diverse videnskabelige og metodologiske aspekter. Yderligere undersøgelser kan ventes at vise, at det anførte bidrag fra CFC vil blive mindre, og at bidraget fra andre gasser vil blive som anført eller større. Figur 2 De sidste to århundreder Atmosfæriske data Iskernedata 1. 6 *„. 1-4i Million n 1. 7 1. 0 0. 8 0. 6 Parts Per Million 1. 6 1750 1800 1850 1900 1950 De sidste ti år vist i større målestok is rf I** rf j*. - f * r 1. 5 I 1978 Atmosfærens koncentrationer af methan stiger med 1% pr. år 1980 1982 1984 1986 1988 1990 Kilder: Sauffer et al, 1985; Blake/Rowland, 1988 De sidste 10 år ' Fig 3 Il (a) - DE08 o SiteJ a Mizuho * Summit (Bern) • Summit (Grenoble) — Cape Gnm £3 a. CL 1650 1550 1450 1350 1250 1150 1050 950 850 750 650 0. 40 0. 35 0. 30 0. 25 0. 20 0. 15 0. 10 0. 05 0 ce 900 1000 1100 1200 1300 1400 1500 1600 1700 1800 1900 2000 Year a. o. (a) CH4-koncentr at ionen udledt af antarktiske iskerner fra de sidste 1 000 år. Direkte observationer af CH4-koncentrationen fra Cape Grim, Tasmania, er medtaget for at vise den jævne overgang fra iskernemålinger til atmosfæremålinger. Den globale opvarmning som følge af CH4-stigningerne i forhold til den præ-industrielle periode er anført på højre akse. Virkningen af overlapning med N20 er medregnet i henhold til IPCC (1990). (b) Global gennemsnitlig CH4-koncentration for 1983-1993, der viser nedgangen i vækstraten i 1992 og 1993. Fig 4 ppov = ppb = part per billion (in volure) 38 FORANSTALTNINGER CH4- emissionsreduktion cor emissionsreduktion Specifikke omkostninger kton CH4/Ar Kton C02/år gylden/ton CH4 Gasproduktion 1 Øget udnyttelse af gassen 2 Yderligere øget udnyttelse 3 Afbrænding offshore Gasdistribution 4 Udskiftning af rørnet i gråt støbejern 5 Fordoblet lækagekontrolhyppighed Husdyrgødning 6 Tilpasning af stald/oplagring 7 Storskala-udrådning 8 Udrådning på landbrugsbedriften (mesofil) 9 Udrådning på landbrugsbedriften (psychrofil) Lossepladser: genvinding af spildgasser 10 Elproduktion 11 Tilpasning 12 Afbrænding Lossepladser; reduceret deponering 13 Kompostering 14 Forgæring 15 Forbrænding l a it Tabel 11 (1 %) 22 (2%) 6(1%) 52 (5%) 9 (1 %) 18 (2%) 4 (0%) 6 (1 %) 12(1%) 72 (7%) 31 (3%) 51 (5%) 5 (1 %) 1 (0%) 6 (1 %) 307 (31%) -160 -18 1000 4500 3000 0 -120 960 1100 -95 -70 16 600 1300 15700 0 0 -14 0 0 0 16 16 27 158 39 0 -2 1 96 336 Emissionsreduktionsforanstaltninger for methan i år 2000, som beskrevet i denne undersøgelse So»cMle c of (1000 Dfl/ton CH4) r. « 10 I7 h » 3 r-»s 10 11 2 g i g ^ V4 300 400 500 AvoM*d CH4 (klon CH4) Figur Kurve over bidraget for methanreducerende foranstaltninger for år 2000 i Nederlandene: ekstra/undgåede C02-emissioner er ikke medregnet. Tallene henviser til tabel A. Figur 5 39 Skøn over de nuværende dræn og kilder for methan (Lelieveld & Crutzen, 1993) Skøn over methandræn og -kilder Mt år Kilder Naturlige kilder Naturlige vådområder (sumpe, marskområder, tundra mv. ) Termitter Oceaner Ferskvand Destabilisering af CH4-hydrater Subtotal for naturlige kilder Antropogene kilder Rismarker Tarmforgæring (hovedsagelig drøvtyggere) Lossepladser Forbrænding af biomasse Dyregødning Husholdningsspildevand Kulminedrift Gas- og olieboring, gasudslip, gastransmission Subtotal for antropogene kilder Kilder i alt Dræn Reaktion med OH i troposfæren Absorption i jorden Reaktioner med OH, Cl og O (*D) i stratosfæren Dræn i alt Stigning i atmosfæren10) Tabe! 1 125 + 70 30 + 30 10 + 5 5 + 5 5 175 70 + 50 80 ± 20 40 + 25 3 0 + 15 25 + 10 25 + 10 35 ± 10 80 + 45 385 560 ± 85 455 + 50 30 ± 25 45 ± 10 530 ± 85 30 ± 5 10) Pi grundlag af forøgelser af niiluigenic af nicUuuikoncciilratioiicnie <*u CORINAIR 1990 Resumé (Antropogene kilder) A 100 B DK D F FL GR I IRL L NL ES P S 137 866 6000 1100 1100 963 3803 0 3 550 8912 356 938 UK 200 7800 3958 6106 112000 149900 6500 21 16733 3580 426 44174 6913 9608 500 CH4 i tons El-værker, kraftvarme og fjernvarme Forbrænding i handelssektoren, institutioner og boliger Forbrænding i industrien 1200 2718 710 10000 6600 2100 25 9527 200 Produktionsprocesser NE 14118 40 6000 5900 AZ 1413 7614 0 1900 1600 8100 37 0 7300 2904 4173 3880 1547 14 0 0 Indvinding og distribution af fossilt brændsel Anvendelse af opløsningsmidler 91600 42437 11938 1547000 310100 100 363756 347460 10180 1628 940 683662 1978 0 1210500 0 0 0 - 0 NE 0 0 0 0 20 0 0 NE 0 o Vejtransport 2700 9161 1811 70000 22300 1880 3733 25229 1160 172 11446 1391 12718 10500 6400 Andre mobile kilder/maskiner Affaldsbehandling og -bortskaffelse IE 0 1056 2000 600 7550 876 8154 40 14 160 1629 169 3498 300 311000 4620 121600 2249000 739500 67100 202467 1302802 138340 3838 378000 506711 35180 179755 1088000 Landbrug 202600 262564 263123 2052000 1611200 163000 362674 1764207 642610 17650 520000 874158 205078 1076100 203662 Corinair 1990 I alt pr. medlemsstat 617000 339703 407250 6054000 2847200 249330 935928 3485529 796110 23768 917670 2141872 254100 415782 3386100 Tabel 2 41 CORINAIR 1990 RESUME (Antropogene kilder) CH4 i kilotons (1 000 tons) I alt for EU pr. sektor I alt for EU pr. sektor ( %) El-værker, kraftvarme og fjernvarme Forbrænding i handelssektoren, institutioner og boliger Forbrænding i industrien Produktionsprocesser Indvinding og distribution af fossilt brændsel Anvendelse af opløsningsmidler Vejtransport Andre mobile kilder/maskiner Affaldsbehandling og -bortskaffelse Landbrug Corinair 1990 I alt for EU 25 370 49 49 4623 0. 02 181 26 7328 10221 22872 Tabel 3 0,11 1,62 0,22 0,21 20,21 0 0,79 0,11 32,04 44,69 100 42 TEKNISKE MULIGHEDER FOR AT MINDSKE METHANEMISSIONERNE TEKNISKE MULIGHEDER LANDBRUG Tarmforgæring Nedskæring i husdyrbestandene Forøgelse af foderudny ttel seseff ekti viteten Forøgelse af husdyrenes produktivitet Husdyrgødning Tildækkede beholdere Rådnetanke AFFALDSBEHANDLING OG -BORTSKAFFELSE Lossepladser Anaerob depothåndtering. methangenvinding og -udnyttelse Aerob depothåndtering Semi-aerob depothåndtering Mindsket deponering af affald ENERGI Kulminedrift Øget genvinding fra tømte minegange Fjernelse af gas forud for brydning Udnyttelse af ventilationsluft Naturgas Mindsket udslip og afbrænding Forbedret lækagedetektion og reparation af rørledninger CH4-REDUKTION TILGÆNGELIGHED OMKOSTNINGER max % 10-20% 5-30% op til 80% op til 70% tilgængelig tilgængelig tilgængelig tilgængelig ? lave lave/moderate lave/moderate 30-70% over 80% op til 50% op til 100% tilgængelig F&U tilgængelig tilgængelig Moderate Høje Moderate Lave/moderate 20-50% op til 70% 10-90% tilgængelig tilgængelig F&U lave moderate/høje lave/moderate op til 50% op til 80% tilgængelig tilgængelig lave lave/moderate Tabel 4 43 BIBLIOGRAFI 1. US EPA-Global Change Division. Anthropogenic methane emissions in the United States Estimates for 1990. Report to congress. April 1993 2. Steele, L. P. , E. J. Dlugokencky, P. M. Lang, P. P. Tan, R. C. Margin, and K. A. Massarie 1992. "Slowing down of the global accumulation of atmospheric methane during the 1980" Nature. Volume 358. July 23, 1992. 3. National Laboratory/The Carbon Dioxide information Analysis Center. 1992. Trends'91. U. S. Department of Energy, Atmospheric and Climate Research Division. 4. 5. IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change). 1990. Climate Change Intergovernmental Panel on Climate Change by Working Group 1. The IPCC Scientific Assessment. Report Preparated for IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change). 1992. Climate Change 1992 : The supplementary Report to the IPCC Scientific Assessment. Report prepared for Intergovernmental Panel on Climate Change by Working Group 1. 6. Hogan, K. B. , J. S. Hoffman, and A. M. Thompson "Methane on the Greenhouse Agenda" Nature Vol. 354. November 21, 1991. 7. BOUSCAREN R. , HOULLIER Ch. , CROZET B. "Possibilities of control of Greenhouse gases emissions other than C02 in the European Community" - Volume 1 : methane-September 1992. 8. US EPA-Global Change Division. Options for reducing Methane emissions Internationally. Vol. 1 : Technological options for reducing methane emissions. Report to congress - July 1993. 9. KB. HOGAN Methane reductions are cost - effective approach for reducing emissions of greenhouse gases. International Workshop Methane and Nitrous oxide - Amersfoort - Netherlands - February 1993. 10. C. EBERT - A. ROSLAND "Methane emissions from oil and natural gas systems" Paper for the International Workshop -Amersfoort-Netherlands- February 93. 11. British gas Pic. "Methodology for determining emissions of methane from the onshore U. K. natural gas industry". Watt committee working party on methane emissions. January 1993. 44 12. AR. VAN AMSTEL, R. J. SWART, M. S. KROL, J. P. BECK, A. F. BOWMAN and K. W. VAN DER HOEK "Methane the other greenhouse gas - research and policy in the Netherlands" RIVM - April 1993. 13. D. DE JAGER, K. BLOK "Cost-effectiveness of emission-reducing measures for methane in the Netherlands" ECOFYS - May 1993. 14. US/Japan Working Group on Methane "Technological options for reducing methane emissions. Background document of the response strategies working group". United States Environmental Protection Agency (US-EPA), Washington, 1992. 15. G. MAXWELL "Will gas-to-Energy Work at your Landfill ?" Solid Waste and Power - June 1990. 16. R. A. LENG "Improving ruminant production and reducing methane emissions from ruminants by strategic supplementation". US. EPA - Air and Radiation - June 1991. 17. OECD "Preliminary IPCC National GHG inventories : in-dept review - Part III IPCC - Working Group I - Bracknell - UK - April 1993. 18. J. FENGER, J. FENHANN, N. KILDE "Danish Budget for Greenhouse gases". Nordisk Ministerrad - 1990. 19. D. GUSBIN - COHERENCE "Computation of energy related methane and nitrous oxide emissions with HECTOR model". CEC DG XVII - contract N° 4. 1032/E/92 - 16 - May 1993 20. GERMAN MINISTER OF ENVIRONMENT "Report from the German Government to the Commission of the European Communities on the national programme to reduce energy-related emissions of C02 and other greenhouse gases by 2005". réf. : XI/351/92-EN 21. SELZER "Die Rolle des Methans in einer stratégie zur Begrenzung des Klimaånderung" VDI-GET - Tagung : Klimabeeinflussung durch den Menschen III. Diisseldorf 1992. 22. This Common Inheritance. The second year report. Britain's environmental strategy. LONDON HM50 - October 1992 23. EUROGAS Private Communication March 1993. 45 24. BELGIAN ENVIRONMENT MINISTER - LAURETTE ONKELINX Letter to Mr Ripa di Meana concerning the Belgian national programme to limit emissions of C02 and other greenhouse gases. Réf. XI/568/92 - EN 25. DANISH PERMANENT REPRESENTATION TO THE EUROPEAN COMMUNITIES "Report on the Danish national programmes to limit emissions of C02 and other greenhouse gases". April 1992 - ref N° 400. T. 3-11. 26. J. HEYER STUDIE C: Methan. Studi en Programm "Landwirtschaft" der Enquete - Kommission des Deutschen Bundestages "Schutz der Erdatmosphåre". 27. MINISTRY OF ENVIRONMENT- HELLENIC REPUBLIC "National programme for the reduction of C02 emissions" December 1992 - ref XI/6/93. EN. 28. SPANISH STATE SECRETARY FOR ENVIRONMENTAL AND WATER POLICY, MINISTRY OF TRANSPORT AND PUBLIC WORKS "National programme to limit C02 emissions". July 1992 - ref XI/566/92-EN 29. FRENCH MINISTRY OF ENVIRONMENT "Premiers éléments pour un programme français de lutte contre l'effet de serre". March 1993. 30. F. MOISAN, D. SAVANNE, Ph. CHARTIER "Prévention des émissions de gas à effets de serre en France, à l'horizon 2010 la priorité ne réside pas seulement dans le domaine de l'énergie" World Energy Council - 15 th Congress - Division 1. TS/S. T. 12. Madrid - Sept. 20-25, 1992. 31. IRISH DEPARTMENT OF THE ENVIRONMENT "Ireland - Climate change - C02 abatement strategy". December 1992. 32. DUTCH MINISTRY OF HASING, PHYSICAL PLANNING AND ENVIRONMENT "Measures taken within the Netherlands National Programme on Climate Change". April 1992. 33. IPCC Climate Change. The IPCC Response strategies. Island Press. UK. 1991 34. EPCC Climate Change 1992 - The supplementary report to the IPCC Scientific assessment. Cambridge University Press. 1992 35. CEC - DIRECTORATE GENERAL FOR ENERGY Energy in Europe - A view to the future. Special issue - september 1992. 36. ENERGY FOR A NEW CENTURY Working document n° 3. 1. Conventional Wisdom (May 1990). 37. OECD. Environmental data. Compendium 1991. 46 38. Strategies for limiting methane - CITEPA Final report - Contract N° B92/4 - 3040/16177 Nov. 1993 Benedicte Oudart 39. IPCC Workshop Proceedings, Amersfoort Feb. 1993 Methane and Nitrous oxide. Methods in national emissions inventories and options for control. 40. International Symposium Proceedings. Maastricht - Dec. 1993 Non-C02 Greenhouse Gases. Why and how to control? 41. EEA/OECD Scoping Study - 1994- Energy and Environmental technologies to respond to global Climate Change concerns 42. IPCC Scientific Assessment Working Group Report 1994 - Radiative forcing of climate change. 43. INC-FCCC Eleventh session New-York, 6-17 February 1995 First review of information communicated by each party included in Annex I to the convention. 44. COP First session Berlin 28 March - 7 April 1995 First review of information communicated by each party included in Annex I to the convention. Additional communications. tf ISSN 0254-1459 KOM(96) 557 endelig udg. DOKUMENTER DA 14 11 Katalognummer : CB-CO-96-567-DA-C ISBN 92-78-11399-9 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: Entschließung zur Verwirklichung der Chancengleichheit von Männern und Frauen im öffentlichen Dienst

eurovoc_concepts:
European official
civil service
equal treatment
female work
gender equality

formats: html print


title: Entschließung zur Umsetzung der Richtlinie 95/29/EG vom 29. Juni 1995 zur Änderung der Richtlinie 91/628/EWG über den Schutz von Tieren beim Transport

eurovoc_concepts:
animal welfare
protection of animals
transport of animals


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 2194/96 z 15. novembra 1996, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 120/89 stanovujúce spoločné podrobné pravidlá pre uplatňovanie vývozných ciel a poplatkov na poľnohospodárske výrobky

eurovoc_concepts:
agricultural product
customs debt
customs formalities
customs territory (EU)
export levy
export tax

formats: html pdf print

text: 03/zv. 20 SK Úradný vestník Európskej únie 47 31996R2194 16. 11. 1996 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 293/3 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 2194/96 z 15. novembra 1996, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 120/89 stanovujúce spoločné podrobné pravidlá pre uplatňovanie vývozných ciel a poplatkov na poľnohospodárske výrobky KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 1766/92 z 30. júna trhu s obilím (1), naposledy 1992 o spoločnej organizácii zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 923/96 (2) a najmä jeho článkov 9 (2), 13 (11) a 16 (2) a odpovedajúcich ustanovení ostatných nariadení o spoločnej organizácii trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, keďže za určitých okolností sa uplatňuje vývozné clo alebo poplatok na všetky vývozné transakcie alebo poľnohospodárske výrobky, ktoré spĺňajú podmienky ustanovené v článku 9 (2) a 10 (1) zmluvy a ktoré fyzicky opustia colné územie spolo- čenstva; z opatrení, ktoré sú uvedené v článkoch 4 a 5 nariadenia (EHS) č. 565/80, vývozné clo alebo poplatok sa na tieto výrobky neuplatní, ak sú vyvezené v lehotách ustanovených v súlade s článkom 32 (1) nariadenia (EHS) č. 3665/87; keďže článok 211 nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 (9), napo- sledy zmenené a doplnené Aktom o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska, ustanovuje, že nesplnenie podmienok, za ktorých tovar môže opustiť spoločenstva s úplným alebo čiastočným oslobodením od vývozného cla, má za následok vznik colného dlhu v súvislosti s vývozom; keďže colný dlh vzniká v čase, keď tovar alebo poľnohospodár- spoločenstva; keďže ske výrobky opúšťajú colné územie dlžníkom je deklarant; colné územie b) článok 30 (1) i) nariadenia Komisie keďže (EHS) č. 3719/88 (3), naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2137/95 (4), ustanovuje požiadavku, že výrobky, pre ktoré bola predložená vývozná licencia, musia opustiť colné územie spoločenstva do 60 dní odo dňa prijatia vývozného colného vyhlásenia; zmenené a doplnené keďže článok 32 (1) nariadenia Komisie (EHS) č. 3665/87 (5), naposledy (ES) č. 1384/95 (6), ustanovuje, že do 60 dní odo dňa, kedy tovar prestáva podliehať opatreniam ustanoveným v článku 4 alebo 5 nariadenia Rady (EHS) č. 565/80 (7), zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2026/83 (8), tento tovar musí opustiť colné územie spoločenstva v pôvodnom stave; nariadením keďže v prípadoch, kedy je vývozné clo alebo poplatok stano- vený až po dni prijatia vývozného colného vyhlásenia pre poľ- nohospodárske výrobky, na tieto výrobky sa nevzťahuje povin- nosť zaplatiť takéto clo alebo poplatok, ak opustia colné územie spoločenstva v lehote 60 dní ustanovenej v článku 30 (1) b) i) nariadenia (EHS) č. 3719/88; keďže podobne to platí v prípa- doch, kedy poľnohospodárske výrobky podliehajú niektorému (1) Ú. v. ES L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) Ú. v. ES L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) Ú. v. ES L 331, 2. 12. 1988, s. 1. (4) Ú. v. ES L 214, 8. 9. 1995, s. 21. (5) Ú. v. ES L 351, 14. 12. 1987, s. 1. (6) Ú. v. ES L 134, 20. 6. 1995, s. 14. (7) Ú. v. ES L 62, 4. 3. 1980, s. 5. (8) Ú. v. ES L 199, 22. 7. 1983, s. 12. (EHS) článok 251 nariadenia Komisie č. 2454/93 keďže z 2. júla 1993, ktoré ustanovuje opatrenia na vykonávanie nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 ustanovujúceho Colný zákonník spoločenstva (10), naposledy zmeneného a doplne- ného nariadením (ES) č. 1676/96 (11), ustanovuje, že platnosť vývozných colných vyhlásení sa zruší, ak bol tovar vo vyhlásení označený za tovar určený na vývoz, ale neopustil colné územie spoločenstva v stanovenej lehote; keďže však toto ustanovenie nie je možné uplatniť v prípadoch, kedy dôjde k vývozu tovaru; keďže z mesačného zvýšenia alebo pozitívnej úpravy sadzby náhrady, ktorá je stanovená ako nulová, môže vyplynúť vypla- tenie náhrady; keďže by bolo potrebné urobiť určité zmeny a doplnenia naria- denia Komisie (EHS) č. 120/89 (12), zmenené a doplnené naria- dením (EHS) č. 1431/93 (13), aby bolo možné ustanoviť prístup, ktorý by zohľadňoval vyššie uvedené faktory; keďže opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom príslušných riadiacich výborov, (9) Ú. v. ES L 302, 19. 10. 1992, s. 1. (10) Ú. v. ES L 253, 11. 10. 1993, s. 1. (11) Ú. v. ES L 218, 28. 8. 1996, s. 1. (12) Ú. v. ES L 16, 20. 1. 1989, s. 19. (13) Ú. v. ES L 140, 11. 6. 1993, s. 27. 48 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 20 PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Týmto sa do nariadenia Komisie (EHS) č. 120/89 vkladá článok 4a, ktorý znie: „Článok 4a 211 Rady článku nariadenia 1. V prípadoch, kedy sa neuplatní článok 4 a kedy sa na výrobky neprizná náhrada, deklarantovi vzniká colný dlh v zmysle (EHS) č. 2913/92 (*), ak výrobky opustia colné územie spoločen- lehote ustanovenej v článku 32 (1) stva po 60-dňovej nariadenia (EHS) č. 3665/87 alebo článku 30 (1) b) i) nariadenia sadzbe platnej podľa druhého pododseku vyššie uvedeného článku 4 (1), ale na základe povahy, charakteristík a množstva vyvážaných výrobkov, ktoré sú uvedené vo vývoznom colnom vyhlásení, ktoré bolo pôvodne prijaté. č. 3719/88 v percentuálnej (EHS) Na účely tohto odseku sa neuplatňuje posledný pododsek článku 251 (2) a) nariadenia komisie (EHS) č. 2454/93 (**). Colný dlh uvedený v odseku 1 vzniká na mieste 2. prijatia vývozného colného vyhlásenia. Odo dňa, kedy sa na výrobky začína uplatňovať vývozné clo, ktoré je uvedené v odseku 1, colný úrad miesta opustenia colného územia spoločenstva oznámi colnému úradu, kde boli splnené colné formality, dátum, kedy príslušné výrobky skutočne opustili územie spoločenstva, vrátením kontrolnej kópie T5 alebo fotokópie kontrolnej kópie T5 alebo zaslaním oznámenia špeciálne vypracova- ného na tento účel. Dokument zaslaný colnému úradu, kde boli splnené colné formality, vypĺňa colný úrad miesta opustenia územia a musí obsahovať toto vyhlásenie: Aplicación del artículo 4 bis del Reglamento (CEE) n 120/89 Anvendelse af artikel 4a i forordning (EØF) nr. 120/89 Anwendung von Artikel 4a der Verordnung (EWG) Nr. 120/89 Εφαρµογη τον κανονισµον (ΕΟΚ) αρι. 120/89 Application of Article 4a of Regulation (EEC) No 120/89 Application de l’article 4 bis du règlement (CEE) n 120/89 Applicazione dell‘articolo 4 bis del n. 120/89 regolamento (CEE) Toepassing van artikel 4 bis van Verordening (EEG) nr. 120/89 Aplicação do artigo 4°A do Regulamento (CEE) n 120/89 Asetuksen (ETY) N:o 120/89 4 a artiklan soveltaminen I enlighet med artikel 4a i förordning (EEG) nr 120/89. Ak colný úrad, kde boli splnené colné formality, informuje zodpovedný clo, 3. nemôže ukladať vývozné národný orgán. (*) Ú. v. ES L 302, 19. 10. 1992, s. 1. (**) Ú. v. ES L 253, 11. 10. 1993, s. 1. “ Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmy deň odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 15. novembra 1996 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie


title: RÈGLEMENT (CE) N° 2197/96 DE LA COMMISSION du 15 novembre 1996 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price


title: Resolutie over de ontwerp-akte van de Raad tot vaststelling van de overeenkomst ter bestrijding van corruptie waarbij ambtenaren van de Europese Gemeenschappen en van de lid- staten van de Europese Unie betrokken zijn (7751/96 - C4- 0564/96 - 96/0911(CNS))

eurovoc_concepts:
EU law
European official
Intergovernmental Convention (EU)
civil servant
corruption
criminal law
fraud against the EU


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2197/96 of 15 November 1996 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables


title: The Information programme for Europe's citizens : Three priority information actions.

eurovoc_concepts:
EU action
access to EU information


title: Guía de gestión urbana de la energía.

eurovoc_concepts:
energy policy
local government


title: Resolution on the situation in Abkhazia

eurovoc_concepts:
Georgia
autonomous movement
ethnic conflict
settlement of disputes