title: ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 20. November 1996 über die Einfuhrlizenzen für aus Botsuana, Kenia, Madagaskar, Swasiland, Simbabwe und Namibia stammende Erzeugnisse des Sektors Rindfleisch

eurovoc_concepts:
ACP countries
beef
boned meat
import licence


title: Innovations from Community research : valorization of Community research results by DG XIII/D-3.

eurovoc_concepts:
EU research policy
applied research
industrial research
research report


title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Sammanhållningspolitik och kultur - Ett bidrag till sysselsättningen

eurovoc_concepts:
Structural Funds
culture
economic and social cohesion
job creation
regional development

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 20. 11. 1996 KOM(96) 512 slutlig MEPPELANPE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN SAMMANHÅLLNINGSPOLITIK OCH KULTUR Ett bidrag till sysselsättningen I INLEDNING Kulturarvets mångfald är en av Europas mest värdefulla tillgångar och utgör huvuddelen av kontinentens identitet. Potentialen i denna tillgång utnyttjas dock ännu i alltför liten utsträckning, trots de innovationsmöjligheter som den innebär. I vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" identifierades kulturen som en sektor med möjligheter till framtida arbetstillfällen. Kommissionen gav nyligen i sitt meddelande med titeln "Gemenskapens strukturstöd och sysselsättningen"1 referensramar för en koncentrerad satsning på arbetskraft med stöd från strukturfonderna. Kulturens tilltagande betydelse är direkt knuten till den senaste tidens ekonomiska utveckling. Detta beror i första hand på samhällsutvecklingen; med tillbakagången för traditionell industriverksamhet till förmån för tjänstesektorn. I andra hand medför förändrade livsstilar (särskilt ökad rörlighet) och alltmer fritid en större efterfrågan på fritidsaktiviteter, särskilt kultur. Båda dessa tendenser kan gynna ekonomiska bärkraftiga aspekter av kulturen. Kultursektorn kännetecknas alltmer av direkta och varierade kontakter mellan kulturlivet (offentliga kulturella och samhällskulturella institutioner: teatrar, museer, konstnärscentrer, historiska platser i tätorter eller på landsbygd, skolor för konst och musik etc. ) och kulturekonomin (marknader för musik, konst, litteratur och böcker, filmer på biografer, TV och video, fotografi, design, visuell konst, underhållning, arkitektur, hantverk, skydd av historiska monument, turism). Mot denna bakgrund kan kulturen i hög grad bidra till sysselsättningen. Produkter från kultur sektorn och näringsverksamhet inom denna ger möjligheter att skapa arbetstillfällen som går betydligt längre än effekterna av mer "klassiska" åtgärder, t. ex. bevarande eller utveckling av kulturarvet. Kulturen är inte bara en offentlig verksamhet som innebär kostnader utan den utgör en allt större del av den privata ekonomin, där den har stor tillväxtpotential genom att främja kreativitet, innovation och produktion som gagnar regional och lokal ekonomi. Exempelvis bidrar kulturen i hög grad till utvecklingen av innehåll och tillämpning, vilket är avgörande för konkurrenskraften i informationssamhället. I artikel 130a i Fördraget om Europeiska unionen föreskrivs att gemenskapen skall främja verksamheter som stärker den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Under de förutsättningar som redovisas nedan kan kulturverksamhet hänföras till tillämpningsområdet för den bestämmelsen. Dessutom anges i artikel 128 i fördraget att gemenskapen skall beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget. KOM(96) 109 slutlig av den 20 mars 1996. Det är svårt att formulera en övergripande definition av kultur som samtidigt beaktar dess mångfald. I artikel 128. 2 i fördraget fastställs att gemenskapen har en roll (för att främja samarbete, stödja eller komplettera medlemsstaternas åtgärder) när det gäller att förbättra kunskaperna om och sprida de europeiska folkens kultur och historia, att bevara och skydda det kulturarv som har europeisk betydelse, icke-kommersiellt kulturutbyte liksom konstnärligt och litterärt skapande (även inom den audiovisuella sektorn). Trots att kulturen inte uttryckligen nämns i strukturfondsförordningarna erbjuder dessa i detta sammanhang vissa möjligheter till stöd för kulturåtgärder i följande fall: Investeringar i produktion för att möjliggöra skapandet eller bibehållandet av stadigvarande a) arbetstillfällen (artikel 1 a i ERUF-förordningen). b) Investeringar i infrastruktur (artikel 1 b i ERUF-förordningen). Utveckling av regionernas inneboende potential genom åtgärder som främjar och stödjer c) lokala utvecklingsinitiativ (artikel 1 c i ERUF-förordningen). Program för yrkesutbildning och insatser för sysselsättning inom den växande sektorn för d) turism och fritid liksom på det konstnärliga området (artikel 1 i ESF-förordningen). Främjande av investeringar i turism och hantverk, däribland förbättring av inkvarterings e) möjligheterna på jordbruksföretag liksom, inom ramen för mål 1, renovering och utveckling av byar samt skydd och bevarande av kulturarvet om finansieringen av detta inte säkerställs genom ERUF (artikel 5 i EUGFJ-förordningen). Det finns också möjligheter till stöd till förmån för nyskapande pilotprojekt som särskilt främjar erfarenhetsutbyte och samarbete mellan regioner eller lokala sammanslutningar (artikel 10 i ERUF- förordningen, artikel 6 i ESF-förordningen, artikel 8 i EUGFJ-förordningen och artikel 4 i FFU- förordningen). I detta meddelande beaktas kulturen endast i den mån som den är knuten till åtgärder för ekonomisk och social sammanhållning samt regional utveckling vilka är berättigade till stöd från strukturfonderna. Meddelandet bör ses mot bakgrund av kommissionens övergripande mål att identifiera områden med en sysselsättningspotential som fortfarande är underutnyttjad inom ramen för strukturfondernas verksamhet. Det handlar om att ge en utgångspunkt för diskussioner om hur strukturfonderna kan bidra till kulturen inom ramen för nu gällande bestämmelser. II KULTUR OCH REGIONAL UTVECKLING Kulturen är knuten till den regionala utvecklingen och till själva begreppet ekonomisk och social sammanhållning. I sin komplexitet är kulturen ett uttryck för regional och lokal identitet och regionernas naturliga förutsättningar. Särskilt för Europas stora städer är kulturverksamhet ett viktigt kännetecken. Det är därför nödvändigt att integrera stöd till kulturen från strukturfonderna med gemenskapens åtgärder för tätortsutveckling. Samtidigt påverkas den regionala och lokala kulturen ständigt och förändras av tvärregionala och internationella strömningar. I kommissionens senaste inbjudan till förslag till tvärregsonalt kultursamarbete mellan regionala och lokala myndigheter (1995-99)2 bekräftades det sambandet uttryckligen. Enligt nu gällande förordningar är kulturaktiviteter endast berättigade till stöd från strukturfonderna om de är knutna till den regionala eller lokala utvecklingen. Detta innebär att de bör bidra till stadigvarande arbetstillfällen och utgöra en integrerad del av de lokala och regionala utvecklingsstrategierna. Kulturen har trefaldig betydelse för den regionala utvecklingen. För det första är kultur en stor källa till sysselsättning. Verksamheter knutna till kulturarvet, liksom produkter och näringsverksamhet på kulturområdet, skapar jobb direkt och indirekt. För det andra är kulturen en allt viktigare lokaliseringsfaktor för ytterligare investeringar eftersom den bidrar till bilden av en region och dess dragningskraft. Kultur kan vara en viktig faktor när det gäller att blåsa nytt liv i mindre gynnade tätorts- eller landsbygdsområden. För det tredje kan kulturen spela en positiv roll när det gäller att främja social integrering och därmed bidra till den sociala sammanhållningen. /. Kulturens potential att skapa sysselsättning Det saknas fortfarande kunskaper om sambandet mellan kultur och skapandet av regionala arbetstillfällen Undersökningar eller siffror som omfattar hela Europa finns ännu inte tillgängliga. För det första är kultursektorn inte homogen och ryms därför inom olika kategorier i den befintliga statistiken. För det andra är skillnaderna mellan medlemsstatemas definitioner och statistiska klassificering mycket stora. (C(95)253/l 1), EGT nr C 253, 29. 9. 1995. Trots den bristande tillgången på information går dock några allmänna trender att skönja. Kulturens betydelse för den ekonomiska tillväxten och skapandet av arbetstillfällen har redan nämnts i kommissionens dokument om lokal utveckling och sysselsättningsinitiativ. 3 Kulturprojekt är ofta direkt eller indirekt knutna till främjandet av turism. Men även bortsett från turismen bidrar kultursektorn på olika sätt, direkt eller indirekt, till sysselsättning och regional utveckling. En central faktor när det gäller att öka kulturverksamheternas effekt på sysselsättningen är lämpliga investeringar vid marknadsföringen av platserna för verksamheterna och de kulturprojekt som far stöd samt förbättring av de därtill knutna tjänsterna inom turisîsektom. Turism och kultur gynnar varandra ömsesidigt och kan, med lämpligt stöd, öka sysselsättningseffekterna av stödet från strukturfonderna. Dessutom kan lämpliga inkvarteringsmöjligheter vara av betydelse. Utveckling av kultur och turism i landsbygdsområden tilldelas genom mål 5b-programmet för perioden 1995-1999 20 % av I västra Sverige strukturfondernas bidrag ett särskilt prioriterat område, "Turism och kultur". Denna prioritering inriktas bla. på att förbereda en marknadsanalys, en inventering av områdets kulturella tillgångar liksom investeringar i turistanläggningar, t. ex. besökscentrer, inkvartering, museer och andra kulturinstitutioner. Det beräknas att åtgärden direkt och indirekt kommer att skapa ca 100 nya arbetstillfällen. a) Direkta sysselsättningseffekter Kulturen bidrar direkt till sysselsättningen genom att skapa nya företag, särskilt små och medelstora företag. Dessutom ökar utbildning och yrkesutbildning regionens sysselsätt ningspotential. Skapandet av nya kunskaper och yrken med anknytning till kultur ger ytter ligare möjligheter till nya arbetstillfällen. Kooperativ, föreningar och stiftelser, som ofta arbetar med socialt utestängda eller arbetslösa, spelar en viktig roll i det sammanhanget. Särskilt skapar ökningen av produkter och näringsverksamhet inom kulturområdet som är knutna till nya livsstilar en ökad sysselsättningspotential, t. ex. inom de sektorer som är knutna till multimedia och informationssamhället. SEK(95)564, mars 1995. Stöd till kultur- och mediaverksamhet efter I flera inU 2-program i Förenade kungariket under perioden 1994-1996 föreskrivs särskilda åtgärder till sied för kulturverksamhet. Inom ramen för programmens prioriteringar varierar åtgärderna "Turism, kulturverksamhet och förstärkt profilering" etc). I vissa stora områden (Manchester med omnejd, Lancashire, Cheshire, nordöstra England, London, Yorkshire och Humberside) utgör prioriterade åtgärder med anknytning till kultur 11-17 % av den totala tilldelningen från strukturfonderna. ("Kultur- och producenttjänster", regionala särdrag Exempelvis föreskrivs det i det enhetliga programplaneringsdokumentet för nordvästra England (Manchester med omnejd, Lancashire, Cheshire) inom ramen för åtgärden "Turism, kulturverksamhet och förstärkt profilering" om "Stöd till kultur- och mediaverksamhet". Målen med åtgärden är - att främja långsiktig tillväxt och sysselsättning genom en samordnad strategiför kultur verksamhet (särskilt små och medelstora företag), att utnyttja tillväxt- och sysselsättningspotentialen i verksamheter med anknytning till media (inbegripet informationssamhället), att förstärka nätverk och samarbete mellan olika kulturverksamheter. - Det beräknas att cirka 700 företag kommer att få stöd, vilket kommer att skapa eller bevara ungefär 2 000 arbetstillfällen. Beräkningar visar att ca 400 miljoner ecu inom ramen för strukturfondsprogrammen 1989-1993 gick direkt till kultursektorn. På grund av tillvägagångssätten inom respektive program bör dock siffrorna tas med en nypa salt. Eftersom kulturverksamhet ofta döljer sig bakom andra åtgärder finns inga exakta siffror tillgängliga. Dessutom skall strukturfondernas skenbart låga bidrag till kulturen kvantitativt sett bedömas i förhållande till dess kvalitativa betydelse. Stöd till kulturen, som kvantitativt är mindre dyrbar än investeringar i infrastruktur, kan bidra lika mycket som dessa till att förbättra den lokala och regionala dragningskraften. Bevarande av historiska platser Mellan 1986 och 1992 gavs genom det integrerade programmet för Medelhavsområdet for Kreta tillsammans med ERIJF stöd Ull renoveringen av de historiska centrerna i Chania och Rethimnon (Grekland). Gemenskapen bidrog med 4,9 miljoner ecu till den sammanlagda kostnaden på 7 miljoner ecu. I åtgärderna ingår säkerställande och återställande av historiska monument liksom förbättringar av miljön och möjligheterna att ta sig till dessa platser. Programmet är ett exempel på hur man kombinerar det arkitektoniska arvet med miljöförbätt ringar, vilket leder till att platserna blir mer lockande för turister. Inom gemenskapens stödramar för Italien 1989-1993 bidrog ERUF till restaurationen av slottet Lagopesole i Avigliano (regionen Basilicata i Italien). Projektet är ett bra exempel på hur man kombinerar bevarandet av kulturarvet med kommersiell användning, kulturforskning och miljöskydd För det första kommer det renoverade slottet att hysa ett institut som ansvarar för restauration och återanvändning av historiska monument i Mezzogiorno samt miljöövervakning. För det andra skall byggnaden hysa det nationella centret för bevarandet av skogar. För det tredje anordnar slottets kooperativ, som huserar i de renoverade byggnaderna, guidade turistvisningar, konferenser, utställningar, musik- och teaterevenemang. Kooperativet driver också en restaurang för besökare. b) Indirekta sysselsättningseffekter och kulturens profileringsfaktor - förbättring av sevärdheternas kvalitet Gränsen mellan direkta och indirekta sysselsättningseffekter är flytande. På lång sikt kompletteras direkta effekter ofta av tillkommande indirekta effekter. Ett bra exempel på detta är igångsättningsstöd till teater- eller konsertlokaler och museer. Effekterna av kulturella sevärdheter går längre än till att helt enkelt locka fler turister. Bland andra aspekter utgör tillkomsten eller överlevanden av små och medelstora företag som har anknytning till kultursektorn (stöd- och assistanstjänster, leverantörer, byggnadsfirmor, utbildningscentrer, bokningstjänster) en allt viktigare potential för skapandet av arbetstillfällen. Betydelsen av kulturens indirekta effekter och dess roll när det gäller att förbättra en regions eller orts profilering och dragningskraft underskattas alltjämt. Det kulturella livet utgör i allt högre grad en del av den omgivning som i sin helhet lockar investeringar, särskilt inom moderna och nyskapande sektorer. I en värld som blir alltmer rörlig beaktar beslutsfattarna (dvs. i fråga om investeringslokalisering) ortens tillgångar, t. ex. den kulturella och naturliga miljön, när de väljer mellan konkurrerande orter (beslut i fråga om val av arbets- och bostadslokaliseringar hänger ofta nära samman med detta). 2. Kultur, lokala utvecklingsinitiativ och en hållbar utveckling Kulturåtgärder är effektivast när de ingår i ett strategiskt koncept för en hållbar utveckling. Ekonomisk tillväxt, social sammanhållning, miljöskydd och kulturell verksamhet är inbördes relaterade och inte nödvändigtvis motstridiga. Kultur, en hållbar utveckling och industriell omställning Ett modellprojekt för hur kulturverksamhet kan integreras med en strategiför hållbar utveckling är "Zechenbahn Ruhrgebiet" (Tyskland). Inom ramen för RECHAR II (1994-1997) stöder strukturfonderna renoveringen av ett gammalt järnvägsnät mellan kolgruvor och stålverk En viktig del av projektet är renovering av de stationer och byggnader utmed järnvägsnätet som illustrerar det industriella arkitekturarvet. Att integrera bevarandet av industriarvet med ett turism och tätortsutveckling (inbegripet samtidig återanvändning av större program för nedlagda industriområden), parallellt med att regionens profilering förbättras, besökare lockas och arbetstillfällen skapas, visar hur kulturen kan inkluderas i lokala utvecklingsstrategier. Detta är mest synligt på lokal nivå, där de ofta mycket speciella förutsättningarna är betydelsefulla för att utvecklingsstrategierna skall bli framgångsrika (dvs. "lokal mjukvara": lokal innovations- och företagskultur, samhällsorganisation, arkitektur). Lokala utvecklingsinitiativ är därför ett centralt redskap för att "kapitalisera" de kulturella tillgångarna. Kulturverksamhet kan t. ex. vara en värdefull del av olika koncept för tätortsutveckling, eftersom dess infrastrukturaspekter förbättrar såväl ortens fysiska dragningskraft och lokala livskvalitet som dess pro: tering, samtidigt som produktiva investeringar i kulturverksamhet skapar bestående arbetstillfâJlen. tekniska kunskaper, särskild Kulturell utbildning och tätortsförnvelse Ànnu ett bra exempel på hur kulturverksamhet kan ingå i projekt för tätortsförnyelse är den historiska stadskärnan i Marseille som återupplivats genom "Cité de la Musique" i stadsdelen Belsunce. Projektet (total kostnad 10 miljoner ecu) har fått 4 miljoner ecu från ERLIF i egenskap av pilotprojekt i tätort i enlighet med artikel 10 i ERUF-förordningen. Det koncentreras på musikutbildning för studenter, skolelever, företagare, arbetstagare och invånare. Projektet baseras på ett kulturpoli tiskt koncept som inriktas på mångkulturell musik, kreativitet, visuellt framförande och konserter, vilket ger stimulans åt de minst gynnade invånarna i området - unga arbetslösa invandrare. Det bör kunna hjälpa dem till en identitet och till att planera för framtiden, samtidigt som det bidrar till kommunikationen mellan stadsdelens invånare och invånarna i andra stadsdelar och därmed främjar större öppenhet liksom kulturell och social samhörighet. Kulturverksamhet stimulerar dessutom ofta människor som kanske är otillräckligt utbildade eller handikappade och som hotas av utestängning från arbetsmarknaden, att sträva efter ekonomisk och social delaktighet. Kulturell och social integration, utbildning och turism IKolding (Danmark) har en grupp ungdomar som utestängts från arbetsmarknaden omvandlat en gammal rysk ubåt till turistattraktion. Projektet fick stöd från de kommunala myndigheterna med bidrag (40 %) från ESF (mål 3) och innebar en kombination av praktiska och teoretiska erfarenheter. Efter en grundläggande kurs (historia, språk, arbete som turistguide) kunde deltagarna välja bland olika yrkesutbildningar (elektronik, marknadsföring, metallarbete) och praktiskt arbete (förlagsverksamhet, kommunikationer, iordningställande av ett ubåtsmuseum etc). Under de första tre åren deltog 110 personer, och 69 av dessa har fått arbete eller deltar i yrkesutbildning. I landsbygdsområden har produkter och näringsverksamhet på kulturområdet ofta nära anknytning till regionens kulturella rötter. Särskilda manifestationer av denna typ av kulturarv är t. ex. vin festivaler i anslutning till druvskörden, lokalt brödbakande eller betesvandringarna i Alperna. Dessa verksamheter ger möjligheter till regional utveckling och turism och förstärker samtidigt befolkningens känsla för hembygden. Inom ramen för initiativet LEADER t. ex. har många projekt på lokal nivå kulturella aspekter. De bidrar till att främja den regionala identiteten, tillvaratagandet av kulturarvet, inrättandet av bestående kulturell infrastruktur (ekomuseer, kulturcentrer) liksom anordnandet av kulturaktiviteter (festivaler, ambulerande biografer). Kulturverksamhet är ofta effektivast när den utnyttjar regionens naturliga förutsättningar. Omvänt bidrar stöd till produkter och näringsverksamhet på kulturområdet till att förstärka dessa. Kultur i företagsform är i allmänhet i hög grad beroende av lokala eller regionala nätverk för leverantörer och kunder och är därför närmare knutna till särskilda regioner eller orter än andra former av produktiva investeringar. Kulturverksamhet är dessutom relativt arbetsintensiv och bidrar därför starkt till sysselsättningen. Investeringar i kultur (kulturverksamhet och kulturinfrastruktur, inbegripet kulturarvet) förbättrar regionens konkurrenskraft gentemot andra liknande regioner och är ett mycket värdefullt instrument för de regionala och lokala resultaten. Kulturverksamhet och kulturarv som en integrerad del av ett lokalt utvecklingsinitiativ Ett framstående exempel på hur ett förfallet cityområde kan få nytt liv genom anläggningar som stöder ett ökat antal små och medelstora företag inom kultursektorn är projektet Temple Bar i Dublin. Det är en modell för hur kulturen kan integreras med en omfattande lokal utvecklingsstrategi med många olika aspekter, t. ex. boende, miljö, detaljhandel, restauranger och hotell samt marknadsföring. Detta långsiktiga projekt har inneburit inrättandet av olika kulturcentrer (ett irländskt film center, konstnärsateljéer, konstgallerier, utställningsytor, ett vikingamuseum, ett center för smyckedesign, barnteater m. m. ). Festivaler hålls ofta i området. Under fyraårsperioden fram till december 1995 har 120 miljoner ecu offentliga medel (från EU och nationellt) förstärkt privata investeringar på 70 miljoner ecu, 1200 arbetstillfällen har skapats inom kultur- och tjänstesektorn, 72 nya företag har startats i Temple Bar och 150 personer har utbildats inom kultur och miljö. Temple Bar anses nu vara den tredje mest populära turistattraktionen i Dublin. Att varsamt införliva kulturaspekter vid utarbetandet av strategier för utveckling av turism eller ekonomi hellre än att bygga "nya attraktioner" är ett hållbart tillvägagångssätt för lokal och regional utveckling. I kombination med konventionella typer av massturism (dvs. vid kusterna och på skidorter) kan kulturverksamhet bidra till alternativa, mer varierande och därigenom mer hållbara former av turism. Dessutom kan kulturen utjämna säsongsvariationer och därmed bidra till ytterligare sysselsättning. 10 Bevarande av arkeologiska fyndplatser samt icke-säsongsberoende turism I nordvästra Sicilien bidrog ERUF inom ramen för det regionala flerfondsprogrammet för Sicilien till utgrävningen av staden Segesta. Genom stödet på 3 miljoner ecu från ERUFfinan sierades betydande delar av programmet, inbegripet utgrävningen av den gamla stadsmuren - Agora - samt lämningarna av en gammal arabisk stad och en senare normandisk bosättning. Anläggningen lockar många turister under alla säsonger och är ett exempel på hur strukturfonderna kan bidra till att stärka icke-säsongsberoende turism och stadigvarande arbetstillfällen inom turistsektorn. Dessutom ökar olika kulturevenemang (teater, konserter) i den gamla grekiska teatern under vår och sommar platsens dragningskraft. 3. TvärregionaltAnternationellt kulturutbyte - gemenskapens särskilda roll Att införliva kulturprojekt i grundvalarna för lokal och regional utveckling är mycket viktigt, men även erfarenhetsutbyte mellan olika orter och kulturella situationer kan vara värdefulla för innovation. Kunskapsöverföring kan vara ett viktigt redskap när det gäller att göra det möjligt för lokala och regionala samhällen att på bästa tänkbara sätt utnyttja sina kulturella tillgångar (t. ex. marknadsföring) hellre än att delegera den uppgiften till konsulter utanför regionen. Kommissionen har i detta sammanhang en särskild roll när det gäller att etablera nödvändiga kontakter. Olika projekt för gränsöverskridande kulturverksamhet har redan finansierats genom strukturfonderna. Särskilt kommissionens inbjudan till förslag för tvärregionalt samarbete på kulturområdet enligt artikel 10 i ERUF-förordningen inriktas på denna fråga och föreskriver fram till år 1999 samarbete på följande områden: Historiskt och arkitektoniskt arv. Industriellt och tekniskt arv. - Hantverkstraditioner. 11 Programmet syftar till att - främja ett integrerat tillvägagångssätt för utveckling genom att mobilisera regionala och lokala aktörer inom politik och administration, den offentliga och privata sektorn samt inom icke- vinstdrivande sammanslutningar, - främja utbyte av erfarenheter och know-how på kulturområdet mellan regionala och lokala myndigheter för att bidra till sammanhållningen inom gemenskapen, - främja användningen av nya informations- och kommunikationstekniker. Av 228 stödberättigade projekt har kommissionen valt ut 33 som betonar olika aspekter av inriktas särskilt på nyskapande tvärregionalt samarbete och tillvägagångssätt inom de ovan angivna områdena. lokal utveckling. Projekten Att knyta tvärregionalt samarbete till kulturverksamhet och modern teknologi Under ordförandeskap av Antwerpen kommer regionerna och städerna Uusimaa (Finland), Palermo (Italien), Toscana (Italien), Porto (Portugal) och Newcastle (Förenade kungariket) att skapa ett virtuellt europeiskt museum om det historiska arvet via Internet som bl. a. inriktas på att främja utveckling av turismen. ERUF kommer att bidra med 600 000 ecu till den totala projektkostnaden på 1165 miljoner ecu. När det gäller lokala initiativ i landsbygdsområden har kulturaspekterna integrerats med de gemen- skapsomfattande tvärregionala näten inom ramen för gemenskapsinitiativet LEADER. Näten möjliggör kontakter mellan lokala aktionsgrupper och samtal mellan dessa om olika frågor, t. ex. identitet eller marknadsföring av regionala specialiteter. Även utvecklingen av regional transnationella projekt får stöd, t. ex. Celtic Rende, som är resultatet av ett samarbete mellan LEADER-grupper i Frankrike och Förenade kungariket. ffl. BEGRÄNSNINGAR SAMT KVARSTÅENDE MÖJLIGHETER: UTSIKTER INFÖR FRAMTIDEN I jämförelse med annat direkt stöd från gemenskapen till kulturen är strukturfonderna redan den största finansiella bidragsgivaren till projekt som direkt och indirekt är kopplade till kulturell verksamhet. Det finns outnyttjade möjligheter till stöd för kulturåtgärder även inom gränserna för nuvarande förordningar. Eftersom de minst gynnade regionerna inom gemenskapen står för en hög koncentration av kulturell potential erbjuder stöd till projekt med kulturanknytning inom dessa regioner från strukturfonderna ytterligare möjligheter att förstärka deras svaga ekonomier. Att införliva en kulturdimension i strategierna för utveckling av turismen ger ytterligare tillfällen till alternativa och mer mångsidiga och bestående former av turism och bidrar därmed till fler arbetstillfällen. 12 Eftersom kulturlivet i allt högre grad erkänns vara en betydelsefull faktor för regionernas profilering och dragningskraft på tänkbara investerare erbjuder kultursektorn nya tillfällen att klara av den industriella nedrustningen. Näringsverksamhet och produkter på kulturområdet har stor tillväxt potential och bidrar därmed till sysselsättningen på lång sikt. Integrerad med koncept för tätortsutveckling kan företagsamhet inom kultursektorn innebära kreativa och nyskapande aspekter på tätortsförnyelsen. Att utnyttja det industriella och tekniska arvet på dessa områden kan också bidra till att skapa alternativ sysselsättning. I landsbygdsområden ger utnyttjandet av kulturarvet tillsammans med produkter och närings verksamhet på kulturområdet nya tillfällen att avhjälpa följderna av minskande befolkning och övergivna byar liksom nya utsikter till att locka kompletterande näringsverksamhet. Att integrera kulturen i strategierna för landsbygdsutveckling är avgörande för att utnyttja traditionell verksamhet i egenskap av tillgångar för regional utveckling och turism samtidigt som det starkt bidrar till att stärka landsbygdsbefolkningens känsla för hembygden. /. Stöd till kulturverksamhet på initiativ av medlemsstaterna Kvaliteten på kulturstödet genom gemenskapens stödramar och gemenskapsinitiativ beror i hög grad på medlemsstaternas strategier och idéer och därmed de berörda regionala och lokala sammanslutningarnas. Ett tillvägagångssätt "nerifrån-upp" vid utformningen av kulturverksamheten motsvarar det nära sambandet mellan kulturen och regionens naturliga förutsättningar. Vad gäller tvärregionalt erfarenhetsutbyte på kulturområdet bör tonvikten i eventuella åtgärder läggas på innovation hellre än imitation samtidigt som de baseras på regionens naturliga förutsättningar. Ett intensifierat stöd till kulturen i detta sammanhang bör bedömas med avseende på dess möjligheter att skapa sysselsättning, dess anknytning till den regionala utvecklingen och dess integration med regionala och lokala utvecklingsinitiativ. Utöver att vara en del av det regionala eller nationella arvet är kulturen också en ekonomisk tillgång. Framtida åtgärder bör bättre utnyttja i nyskapande och kreativa produkter och den näringsverksamhet på kulturområdet, t. ex. sådana som rör multimedia och informationssamhället. Kommissionen uppmanar härmed medlemsstaterna att föreslå nyskapande och kommersiella åtgärder som går betydligt längre än det "klassiska" stödet till kulturarvet eller åtgärder med anknytning till turism. sysselsättningspotentialen tilltagande Med tillämpning av artiklarna 130a och 128 i fördraget och med beaktande av subsidiaritets- principen kan ytterligare överväganden förstärka sambandet mellan strukturfonderna och kulturåtgärder. I framtiden kommer frågan om tydligare stödberättigande kriterier för utvecklingsprojekt med kulturell utgångspunkt att behöva behandlas på ett flexibelt sätt för att de regionala skillnaderna i omständigheter och behov skall beaktas. Stödberättigande kriterier - och, vid behov, närmare angivna utvärderingsmetoder - skulle kunna underlätta åskådliggörandet av hur strukturfonderna bidrar till kulturen. 13 Dessutom bör sådan forskning som leder till förbättrade kunskaper om sambandet mellan kulturåtgärder, profilering och regional utveckling, särskilt arbetstillfällen, intensifieras (dvs. satsningar på "profilering" och utfallet av dessa) samt en utförlig utvärdering göras av dess syssel- sättningsskapande potential, med betoning på kostnadseffektiviteten. 2 Pilotprojekt enligt artikel 10 i ERUF-förordningen Genom artikel 10 i ERUF-förordningen har kommissionen fortsatta möjligheter att stödja projekt som behöver särskild styrning eller samordning på europeisk nivå. De erfarenheter som samlas genom projekt i form av tvärregionalt kulturellt samarbete fram till år 1999 bör, efter ett försöksskede, kunna ge ytterligare vägledning till hur dessa skall tillämpas och spridas inom ramen för gemenskapens stöd samt gemenskapsinitiativ. Dessutom bör artikel 10 i ERUF-förordningen fortsätta att tillämpas som ett redskap för försöksåtgärder som går längre än tillämpningsområdet för gemenskapens stödramar och gemen skapsinitiativen, exempelvis erfarenhetsutbyte eller innovation på kulturområdet. Under de närmaste åren kommer i detta sammanhang samverkan att eftersträvas mellan åtgärder för regional utveckling och samarbete och de åtgärder som vidtas inom ramen för gemenskapens kulturprogram. Det kommer särskilt att bli nödvändigt att stärka det gemensamma kulturarvet och dess roll för att skapa en känsla av medborgarskap i unionen. IV. SLUTSATS Kulturens ökande betydelse för den regionala utvecklingen bör ses mot bakgrund av ekonomins omstrukturering liksom förändrade livsstilar. I det perspektivet bör kultursektorn utnyttjas ytterligare för att förstärka och diversifiera möjligheterna till lokal och regional utveckling både i de mindre gynnade regionerna och i regioner som drabbats av strukturförändringar. Eftersom kulturen ofta behandlas separat från andra faktorer när det gäller utveckling eller profilering är det viktigt att behandla kulturen som integrerad med regionala och lokala utvecklings strategier för att skapa nya arbetstillfällen. För att maximera de nyskapande effekterna och effekterna på sysselsättningen finns dessutom utrymme för ytterligare samverkan mellan kulturstöd genom strukturfonderna och andra därtill knutna gemenskapsprogram (exempelvis FoU-program, t. ex. multimedianät inom ramen för ESPRIT, Media II, Info 2000). Stöd till kulturen genom strukturfonderna möjliggör inte bara att de kulturella tillgångarna bevaras och utvecklas (dvs. kulturarvet) utan också produktiva investeringar i näringsverksamhet och produkter på kulturområdet. Näringsverksamhet och produkter på kulturområdet, som är en snabbt växande sektor i det privata näringslivet, ger avsevärd tillväxtpotential, exempelvis inom sektorer med anknytning till media. 14 Strukturfondernas eventuella roll i detta sammanhang har ännu inte utforskats helt och fiillt. Mot bakgrund av tillvägagångssättet inom ramen för programmet liksom betydelsen av utveck lingskoncept som baseras på naturliga förutsättningar har medlemsstaterna och regionerna en central roll när det gäller att ge kulturåtgärder inom ramen för strukturfonderna större effekt. 15 ISSN 1024-4506 KOM(96) 512 slutlig DOKUMENT SV 01 16 04 Katalognummer : CB-CO-96-599-SV-C ISBN 92-78-11744-7 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg i(o


title: Den Europæiske uge for videnskab og teknologi.,Euroopan tiede ja teknologiaviikko.,European week for scientific and technological culture.,Europeiska veckan för vetenskap och teknologi.,Europese week voor wetenschap en technologie.,Europäische Woche der Wissenschaft und Technologie.,Semaine européenne de la culture scientifique et technologique.,Semana Europeia da cultura científica e tecnológica.,Settimana europea della cultura scientifica e tecnologica.,Ευρωπαϊκή εβδομάδα για την επιστημονική και τεχνολογική καλλιέργεια.

eurovoc_concepts:
applied research
cultural event
public awareness campaign
scientific research


title: Interventi umanitari : Luci ed ombre.

eurovoc_concepts:
audiovisual production
video cassette


title: VERORDENING (EG) Nr. 2218/96 VAN DE COMMISSIE van 20 november 1996 tot vaststelling van de invoerrechten in de sector rijst

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
product quality
rice
third country


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2212/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 20ής Νοεμβρίου 1996 για καθορισμό του μέγιστου ποσού της επιστροφής κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης για τη 16η τμηματική δημοπρασία που πραγματοποιείται στο πλαίσιο της διαρκούς δημοπρασίας του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: REGLAMENTO (CE) N° 2220/96 DE LA COMISIÓN de 20 de noviembre de 1996 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price


title: ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE - Mod femte rammegrogram: nye punkter til debatten om retningslinjerne

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
research and development
research programme
technological change

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 20. 11. 1996 KOM(96) 595 endelig udg. ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Mod femte rammeprogram: nye punkter til debatten om retningslinjerne Indledning 2- Med titlen "Forske for Fremtiden" forelagde Kommissionen den 10. juli 1996 en række retningslinjer, som den foreslår som grundlag for femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Disse retningslinjer blev forelagt for Rådet (forskning) den 7. oktober og behandles for øjeblikket i Europa-Parlamentet. For at få den debat, der således er sat i gang i institutionerne, til at køre videre og gå mere i dybden, drejer det sig nu om at tage et yderligere skridt. Dette er formålet med nærværende dokument, der er udformet som et første arbejdsdokument. Det nærmere formål med arbejdsdokumentet er at komme med nøjere redegørelser for og præciseringer af, hvad Kommissionen har tænkt sig med hensyn til opbygning, målsætninger og gennemførelsesmidler. På dette trin, hvor der ventes på konklusionerne fra evalueringsrapporten om EU's forskningsaktiviteter de sidste fem år og på Europa-Parlamentets initiativrapport, drejer det sig hovedsageligt om at præcisere de foreslåede retningslinjer inden Rådets møde (forskning) den 5. december. En detaljeret gennemgang af det indhold, der foreslås til femte rammeprogram, vil først blive foretaget i et andet arbejdsdokument, som Kommissionen har til hensigt at forelægge først på året 1997. Dette andet dokument vil gå forud for det formelle forslag, som Kommissionen har til hensigt at forelægge i marts 1997. Der er bred erkendelse af, at forberedelsen af det femte rammeprogram er en passende lejlighed til at tage en række aspekter ved EU's forskningspolitik op tilfornyet overvejelse. Den generelle fremgangsmåde, der er foreslået i "Forske for Fremtiden", og som er kendetegnet ved en mere udtalt vægt på de sociale og økonomiske behov, er der generel enighed om, og det samme gælder tanken om, at EU's forskning bør sættes i stand til at reagere hensigtsmæssigt og i tide på den konstante og hurtige udvikling. Som hjælp til fastlæggelse af, hvorledes dette kan gøres, behandles følgende aspekter i nedenstående tekst: opbygningen, målsætningerne, gennemførelsesmidlerne (herunder forvaltningen), de finansielle midler og tidsplanen- /. Opbygningen - 3- For at gøre det lettere at nå de påtænkte store sociale og økonomiske mål, og for at gøre programmet let at læse samtidig med at det fungerer effektivt, bør femte rammeprogram bygges enkelt Op- Den enkle opbygning bør også præge de retsforskrifter, som Kommissionen senere formelt vil foreslå (med den begrænsning, der ligger i, at det er nødvendigt at anvende to forskellige retsgrundlag, nemlig EF-traktaten og Euratom- traktaten). En idé til en enkel opbygning kan hentes i den redegørelse, der er givet i "Forske for Fremtiden". På dette grundlag foreslår Kommissionen at lade femte rammeprogram bygge på seks programmer svarende til de seks prioriterede områder, der er afstukket i "Forske for Fremtiden". Disse programmer er sammensat, således at der tages hensyn til offentlighedens interesser og de sociale og økonomiske behov i Europa set ud fra et globalt synspunkt; integrering, med dette for øje, af ny viden og af teknologier, der er under udvikling; koncentration af indsatsen på en række præcise målsætninger; og mobilisering, med dette for øje, af de mange forskellige fag- og kompetenceområder. Programmerne - Tematiske aspekter Disse programmer vil henholdsvis kunne vedrøre følgende emner: • • • Forskning i bioressourcer og økosystemer Udvikling af et brugervenligt informationssamfund Fremme en konkurrence- og bæredygtig vækst. Disse emner, der anses for at være prioriterede og er beskrevet i generelle vendinger i meddelelsen KOM(96) 332 "Forske for Fremtiden", er taget op til nærmere overvejelse i Kommissionens tjenestegrene med henblik på en nøjere præcisering af indholdet1*. Hvert af disse programmer bør omfatte: • • « Flere målrettede forsknings- og udviklingsaktiviteter med et kraftigt koordinerings- og integreringsislæt samt demonstrationsaktiviteter til påvisning af teknologiernes tekniske og økonomiske levedygtighed. Udvikling af generiske teknologier og mere grundlæggende forskning, en aktivitetskategori der bør opretholdes på et tilstrækkeligt niveau i femte rammeprogram. Særlige aktiviteter i disse programmer svarende til de generelle målsætninger for politikken på områderne internationalt samarbejde, innovation og formidling/udnyttelse af forskningsresultaterne, støtte til små og mellemstore l) Aktiviteterne i forbindelse med anvendelsen af kernekraft vil senere blive behandlet i overensstemmelse med bestemmelserne i Euratom-traktatens artikel 7. - 4- virksomheder, uddannelse og mobilitet, undersøgelse og opfølgning af socioøkonomiske aspekter og udnyttelse af viden og teknologi opnået gennem finansierede projekter. Gennemførelsen af støtteforanstaltninger for SMV som led i tematiske programmer (som støtter indførelsen af en "one-stop-shopping" og rationaliseringen af informationsnettene) vil endvidere gøre det muligt for disse virksomheder at drage fordel af de forbindelser, som de har knyttet med store virksomheder, forskningscentre og universiteter i forbindelse med projekterne. Tværgående aspekter Disse programmer vil kunne vedrøre følgende emner: • • • Befæstelse af den europæiske forsknings internationale rolle Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse Øge det menneskelige potentiale. De bør bidrage til gennemførelsen af en sammenhængende og velstruktureret politik inden for de tre områder, internationalt videnskabeligt og teknologisk samarbejde, innovation og fremme af menneskelige ressourcer. Som for de tre ovennævnte emner bør Kommissionens tjenestegrene gå videre med deres overvejelser med hensyn til at præcisere disse områders nærmere indhold. Med dette for øje bør disse programmer tilskynde til: • • En indsats og aktioner, som samordner og understøtter aktiviteter, der gennemføres på de samme områder inden for de programmer, der tager sigte på tematiske aspekter Initiativer af mere generel art inden for hvert af de tre emner. Denne opbygning, som giver mulighed for en væsentlig effektivisering af rammeprogrammet som helhed, svarer til den måde, hvorpå EU's FTU-indsats er organiseret i traktatens afsnit XV. Det Fæltes Forskningscenter Som det var tilfældet med de foregående rammeprogrammer, bidrager Det Fælles Forskningscenter til gennemførelsen af femte rammeprogram. På baggrund af sine enestående ressourcer på talrige områder og den kapacitet, som FFC har opbygget og vedligeholdt takket være sin sonderende forskning, stiller centret sin neutrale og uafhængige ekspertise til rådighed for EU1 s politik samtidig med at det fortsætter med at udbygge sine forbindelser med industrien. FFC's indsats i forbindelse med femte rammeprogram bør svare til en række kriterier med hensyn til et klart påvist behov, en anerkendt kompetence og en europæisk merværdi. Endvidere vil en del af centrets aktiviteter fortsat blive gennemført på et konkurrencebaseret grundlag ved at iværksætte nye interventionsformer på markedet, herunder navnlig nye former for samarbejde med industrien. //. Målsætningerne Behovet for at koncentrere EU's forskningsindsats blev understreget i "Forske for Fremtiden". Dette behov blev også fremført i talrige bidrag til overvejelserne om femte rammeprogram fra medlemsstaterne samt fra forskningsinstitutioner og industriorganisationer. Dette betyder konkret, at der bør gøres en indsats inden for et begrænset antal emner, som svarer til de sociale og økonomiske behov i Europa. Som det skal ses, er dette faktisk hvad der foreslås. Men at koncentrere indsatsen betyder også, at der må træffes et valg inden for hvert enkelt hovedemne og foretages en udvælgelse blandt de mulige videnskabelige og teknologiske målsætninger. På hvilket grundlag skal denne udvælgelse foretages? Kommissionen foreslår en generel fremgangsmåde og et sæt kriterier, som skal anvendes systematisk. De udvalgte videnskabelige og teknologiske målsætninger skal under alle omstændigheder svare til aktioner med en kraftig europæisk merværdi i relation til den offentlige interesse og den sociale acceptabilitet. Før de undersøges i lyset af dette grundlæggende krav, skal de pågældende målsætninger imidlertid have opfyldt to andre kriterier: • • De store politiske valg, der blev nævnt i "Forske for Fremtiden". De opstillede videnskabelige og teknologiske mål bør først og fremmest klart bidrage til at nå de sociale og økonomiske målsætninger, der blev formuleret i "Forske for Fremtiden": livskvalitet, sundhed og miljø (målsætninger hvis samfundsmæssige betydning gør, at de bør ofres særlig opmærksomhed); udvikling af informationssamfundet; industriens konkurrenceevne, bæredygtig udvikling og rig vækst i beskæftigelsen; bevarelse og styrkelse af Europa som et sted med fremragende forskning og et attraktivt sted for investering og innovation (udnyttelse af menneskelige ressourcer og mobilitet fortjener særlig opmærksomhed); bidrag til realiseringern af EU's store indsatsområder. Situationen med hensyn til viden og teknologi samt Europas stilling på de pågældende områder. Der bør ikke blot vælges målsætninger, som svarer til de områder, hvor der åbner sig nye forsknings veje, som bør udnyttes, eller hvor der er alvorlige huller i vores viden, men også områder, hvor Europa råder over en reel styrke, som der kan bygges videre på, eller tværtimod lider af svagheder, som der kan afbødes på ved hjælp af aktioner på europæisk plan. Det centrale i EU's forskningspolitik, nemlig støtte til den europæiske konkurrenceevne, bør tjene som ledetråd. Med hensyn til de målsætninger, der svarer til emner, som allerede er omfattet af det fjerde rammeprogram, må der, inden de foreslås videreført, foretages en omhyggelig undersøgelse af resultaterne fra indsatsen i forbindelse med disse emner (navnlig på grundlag af evalueringsrapporterne fra uafhængige eksperter); det skal også kontrolleres, om begrundelsen for disse aktioner på lanceringstidspunktet stadig er gyldig. Det skal tilføjes, at målene skal kunne kontrolleres og, om muligt, kunne opgøres i tal, samt at der bør være sat en bestemt tidsfrist for opnåelse af målene. ///. Gennemførelsesmidlerne Femte rammeprograms succes vil i høj grad afhænge af, hvorledes det gennemføres i praksis, hvilket igen er forbundet med kvaliteten af de midler, der anvendes til dette formål. Fra de retningslinjer, der er formuleret i "Forske for Fremtiden", og fra de talrige diskussioner og oplæg, der har været om dette emne, kan der udledes fire hovedemner hvor der bør gøres en større indsats: • • • • Bedre koordinering Større smidighed og øget reaktionsevne Større indvirkning fra forskningen på konkurrenceevnen Forvaltning Bedre koordinering Spørgsmålet om koordineringen vedrører tre punkter: koordinering inden for forskningsprogrammerne og mellem de forskellige programmer indbyrdes; koordinering mellem forskningsprogrammerne og EU's øvrige indsatsområder; koordinering mellem nationale og europæiske initiativer. Koordinering inden for forskningsprogrammerne og mellem de forskellige programmer indbyrdes En begrænsning af antallet af programmer vil lette koordineringen inden for det enkelte program, men også mellem de forskellige programmer i kraft af det reducerede antal grænseflader. De forskningsaktiviteter, der er nært forbundet med forskellige områder under ét eller flere programmer, bør koordineres gennem ordninger som sikrer, at de supplerer hinanden, og at der er sammenhæng i forskningen. På dette dobbelte plan vil taskforcerne for forskning/industri kunne spille en særlig rolle. Oprettelsen af taskforcer var en vigtig fornyelse (bekræftet under høringen om grønbogen om innovation) i gennemførelsen af det fjerde rammeprogram. Taskforcerne er et virkemiddel, som Kommissionen anvender som ekspertiseredskab, til koordinering og rådgivning, for at finde ud af, hvilken retning forskningen bør følge på europæisk plan for at få udviklet de nøgleteknologier, der er nødvendige af hensyn til borgernes velfærd. Erfaringen med deres anvendelse er positiv og kan udnyttes i femte rammeprogram. Taskforcerne virker som "katalysatorer", der kan sætte skub i målrettede aktioner. De kan anvendes til at samordne forskellige programmer og de pågældende tjenester. - 7- Den forbindelse, der er skabt mellem de programmer, der tager sigte på tematiske aspekter og de programmer, der vedrører tværgående aspekter, gør det endvidere muligt at opnå bedre koordinering inden for rammeprogrammet som helhed. Koordinering mellem forskningsprogrammerne og forenelighed med EU's øvrige foranstaltninger eller politik Forskningsprogrammerne skal supplere og hænge ordentligt sammen med målsætningerne for Fællesskabets øvrige indsatsområder. Spørgsmålet om koordinering mellem forskningsindsatsen og EU's øvrige indsatsområder vedrører navnlig forbindelserne mellem rammeprogrammet og strukturfondene samt de store programmer og rammerne for økonomisk og teknisk bistand til tredjelande (PHARE, TACIS, MEDA, EUF og indsatsen for udviklingslandene og landene i Asien og Latinamerika): Det samvirke, der de seneste år er opnået mellem FTU-politikken og regionalpolitikken, udbygges yderligere. Strukturfondene anvendes temmelig systematisk til at udbygge forskningskapaciteten i modtagerlandene i den dobbelte form af forskningsinfrastrukturer og menneskelige ressourcer (uddannelsesforanstaltninger). På grundlag af en grundig analyse har Kommissionen til hensigt snart at forelægge en meddelelse om emnet forskning og samhørighed. Denne meddelelse skal blandt andet bidrage til en yderligere udbygning af samvirket mellem de to områder. Virkemidlerne til teknisk, finansielt og økonomiskt samarbejde med tredjelandene bidrager allerede i høj grad til en bæredygtig udvikling i modtagerlandene og til deres økonomiske samarbejde med EU, herunder samarbejde inden for forskning samt overførsel og tilpasning af teknologi. Disse lande bør ved hjælp af de muligheder, der ligger i disse virkemidler, tilskyndes til et kraftigere samvirke med de særlige aktiviteter under rammeprogrammet, der imødekommer deres behov. Der bør klart skelnes mellem den politiske støtte til finansieringen af tredjelandenes deltagelse i rammeprogrammet, som kan opnås gennem EU's internationale samarbejdsordninger, og den finansiering, der opnås gennem forhandlingen af internationale forskningsaftaler, som skal være omfattet af rammeprogrammet. Koordineringen vil også blive styrket mellem rammeprogrammet og andre aktioner og programmer, som dem der vedrører undervisning og erhvervsuddannelse. Koordinering mellem nationale og europæiske initiativer Rammeprogrammet står, som bekendt, kun for en brøkdel af den samlede europæiske forskning. Det europæiske forskningspotentiale kan derfor kun udnyttes fuldt ud ved at sørge for en effektiv koordinering af den indsats, der gøres inden for de forskellige rammer. Der bør opnås fremskridt i denne retning, først og fremmest i forbindelse med præcise målsætninger. Dette kan opnås ved at støtte sig både til de eksisterende virkemidler og til nye ordninger: Eksisterende virkemidler. Aktionsrammerne EUREKA (for markedsrelateret forskning) og COST (for projektorienteret grundforskning) egner sig særdeles godt til koordineringen mellem de nationale initiativer og EU's initiativer. - 8- Informationsudvekslingerne mellem de forskellige rammer skal styrkes, og medlemsstaterne tilskyndes til en bedre koordinering på nationalt plan. De eksisterende forbindelser skal også styrkes i retning af større operationalitet: der bør indføres enkle samordningsordninger. Nye ordninger. Traktatens artikel 130 K (supplerende programmer), L (deltagelse i nationale initiativer) og N (fællesforetagender) giver mulighed for supplerende gennemførelsesmidler til programmerne i deres klassiske form (som også fortsat skal være det væsentligste led i EU's indsats). Disse virkemidler kan anvendes under særlige omstændigheder, hvor gennemførelsen af dem kan give en yderligere merværdi. Artikel 130 K og L skaber mulighed for aktioner, som omfatter forskningsemner, der er af særlig interesse for bestemte medlemsstater. De aktioner, der gennemføres på dette grundlag, skal kunne supplere de aktioner, som resten af rammeprogrammet består af, og der må derfor våges over, at der opnås en overordnet ligevægt. Disse aktioner bør koncentreres omkring særlige initiativer, der er af klar interesse for hele EU. Større smidighed og øget reaktionsevne Behovet for større smidighed i programmerne og øget reaktionsevne fra EU's side over for en uforudset teknisk-videnskabelig udvikling eller fremkomsten af uventede problemer er indlysende og ofte blevet understreget. Det er umuligt inden starten på et rammeprogram, der gælder for fem år, at forudse alle de store behov, der vil opstå, eller den udvikling, der vil ske i løbet af den pågældende periode. Problemet med konstant tilpasning af den europæiske forskningsindsats har to aspekter: en direkte opfølgning for at følge med udviklingen og reaktionsmekanismer til at foretage en tilpasning: • Direkte opfølgning for at følge med den videnskabelige og teknologiske udvikling og udviklingen i samfundets og industriens behov kan opnås ved at styrke aktiviteterne inden for "teknologisk overvågning" og ved at knytte nærmere forbindelser mellem disse aktiviteter og programmernes aktiviteter. Behovene, herunder navnlig behovene for supplerende målrettede aktiviteter, kan analyseres kontinuerligt på grundlag af evaluerings- og tilsynsrapporter samt regelmæssig høring af industrien, forskersamfundet og brugerne. • En hurtig og smidig reaktion kan opnås ved forskellige midler, herunder navnlig: regelmæssig tilpasning af arbejdsprogrammerne, ideelt på årsbasis, oprettelse af et "råderum" af begrænset omfang, med en stram beslutningsprocedure, og med det udtrykkelige formål hurtigt at kunne reagere på oprindeligt uforudsete behov. Det skal tilføjes, at det begrænsede antal programmer i sig selv udgør en vigtig faktor for større smidighed. Det skal især understreges, at det, at der findes egnede ordninger, ikke er tilstrækkeligt til at garantere, at der er politisk vilje ti! at anvende disse ordninger. Større indvirkning fra forskningen på konkurrenceevnen - 9- EU bør lægge særlig vægt på gennemførelse af forskning, som har positiv indflydelse på konkurrenceevnen, navnlig gennem demonstrationsprojekter, som er kendetegnet ved et større bidrag fra privat finansiering end i de klassiske projekter med omkostningsdeling, samt passende bestemmelser om intellektuel ejendomsret for at opnå større tilskyndelse til at udnytte resultaterne. Forvaltning Alle kommentatorerne erkender, at en sund og effektiv forvaltning er af afgørende betydning for succes med EU's FTU-programmer. I sin indsats for yderligere at forbedre forvaltningen af projekter og programmer vil Kommissionen fortsætte med at bygge på de grundlæggende principper, der anvendes for øjeblikket: effektivitet, kvalitet, lige chancer og sund administration af offentlige midler. På grundlag af de fremskridt, der er opnået med det fjerde rammeprogram, vil Kommissionen bestræbe sig på at opnå øget sammenhæng og kvalitet i forvaltningen af programmerne. Hovedmålet er klart at rette op på den nuværende situation med "overbooking" af programmerne, som bidrager til en væsentlig besværliggørelse af forvaltningen. Dette fænomen kan bekæmpes med foranstaltninger på tre planer: • • • Koncentration: begrænsningen af arbejdsprogrammerne til et begrænset antal prioriterede mål, som er fastlagt med stor nøjagtighed vil kunne føre til en begrænsning af antallet af indsendte forslag. Gennemskuelighed: Kommissionen vil bestræbe sig på at give tilstrækkeligt præcise oplysninger til at bremse indsendelsen af forslag, som ikke er tilstrækkeligt begrundet og ikke er omfattet af programmernes sigte. Medlemsstaterne og de organisationer i medlemsstaterne, der har fået til opgave at formidle oplysninger om programmerne, bør hjælpe Kommissionen med denne opgave. Forhåndskontrol med at forslagene opfylder kravene: oplysning på et tidligt tidspunkt til eventuelle deltagere, navnlig små og mellemstore virksomheder, om hvorvidt deres forslag opfylder de formelle deltagelseskrav og i hvor høj grad de er i overensstemmelse med programmets målsætninger. Opbygningen af rammeprogrammet omkring et begrænset antal programmer af tværfaglig art, som dækker flere områder kræver i øvrigt, at der gås væk fra en forvaltningsmetoder, der er koncentreret omkring selve programmerne, til fordel for en metode der baseret på en mere kollegial forvaltning. IV. Budgetsammenhæng og tidsplan Femte rammeprogram skal finansieres inden for grænserne af et "samlet maksimumsbeløb", der fastlægges af den lovgivende myndighed. I den periode, som forpligtelserne dækker (1999-2002), skal dette beløb holdes inden for et loft, der årligt fastsættes i EU's finansielle overslag. - 10- For øjeblikket figurerer forskningsudgifterne i kategori 3 (interne politikker) i de finansielle overslag. De udgør langt den største del, idet de står for 60% af de disponible midler under denne kategori i overensstemmelse med ånden fra Edinburgh-aftalerne (mellem halvdelen og to tredjedele af kategori 3 i de finansielle overslag). Denne fremgangsmåde vil også kunne følges ved femte rammeprogram. Ved beregningerne af, hvad der anses for at være et passende niveau for EU's forskningsudgifter, tages der hensyn til den forventede vækst i BNP. Der tages endvidere højde for, at indsatsen hos andre teknologiske stormagter, USA og Japan, ikke bliver mindre. Medens Japan anvender 3% af sit BNP på forskning, og USA 2,5%, har EU's indsats i flere år været begrænset til 2% i gennemsnit. Amerikas offentlige forskningsbudget, som er faldet i løbet af de seneste år, stiger i 1997 med næsten 3 mia. dollar (NIH's budget stiger for eksempel med 6,9%), og de offentlige forskningsinstitutter i Japan fortsætter med den store stigning, der har været i flere år (+ 8,3% til styrelsen for videnskab og teknologi og + 16,4% til MITI). Over for denne indsats hos vore konkurrenter/partnere er det vigtigt at holde fast ved en betydelig investering i forskningsudgifter, offentlige såvel som private, i Europa. Konklusion Alt i alt er det vigtigt og afgørende nødvendigt at gennemføre femte rammeprogram inden for de planlagte frister. Hvis det som planlagt skal starte i 1999 må der i betragtning af beslutningsprocessens sandsynlige varighed holdes en ret stram rytme. Som anført i begyndelsen af denne meddelelse påtænker Kommissionen at forelægge et detaljeret arbejdsdokument i begyndelsen af 1997 og at forelægge et formelt forslag i marts 1997. som imidlertid ikke kan foregribe Kommissionens senere forslag om Fællesskabets fremtidige finansielle rammer, der vil blive forelagt umiddelbart efter afslutningen af regeringskonferencen. Der stræbes efter en formel vedtagelse i begyndelsen af 1998. Med hensyn til udarbejdelsen af femte rammeprogram har Kommissionen med vilje valgt at gå frem i etaper for at sikre sig, at de foreslåede retningslinjer hele tiden i tilstrækkelig grad er forstået og bliver støttet. Nærværende dokument er netop udarbejdet med det formål at orientere debatten omkring klare retningslinjer. Kommissionen håber på grundlag af konklusionerne fra denne debat hurtigst muligt at kunne udarbejde og derpå forelægge det påtænkte detaljerede arbejdsdokument og derpå dens formelle forslag. Disse to dokumenter skulle gøre det muligt at danne sig en endnu bedre og konkret idé om, hvorledes vi kan nå de samfundsmæssige og økonomiske målsætninger, der er omhandlet i "Forske for Fremtiden", og som der er bred enighed om. Il ISSN 0254-1459 KOM(96) 595 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 OB-CG-96H613-DA-C ISBN 92-18-11889-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2216/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 20ής Νοεμβρίου 1996 για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τομέα του γάλακτος και των γαλακτοκομικών προϊόντων

eurovoc_concepts:
export refund
milk
milk product


title: Décision nº 2286/96/CECA de la Commission du 20 novembre 1996 fixant le taux des prélèvements pour l'exercice 1997 et modifiant la décision nº 3/52/CECA relative au montant et aux modalités d'application des prélèvements prévus aux articles 49 et 50 du traité

eurovoc_concepts:
ECSC Treaty
ECSC levy
ECSC operating budget
coal
financing of the EU budget
iron and steel product

formats: html pdfa1b print


title: COMMISSION WORKING PAPER Towards the Fifth Framework Programme: Additional Material for the Policy Debate

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 20. 11. 1996 COM(96) 595 final COMMISSION WORKING PAPER Towards the Fifth Framewoik Programme: Additional Material for the Policy Debate Introduction On 10 July 1996 the Commission sel out, in a communication entitled "Inventing Tomorrow", its proposed guidelines for the Fifth Research and Technological Development Framework Programme. These guidelines were presented to the 7 October Research Council and are now being examined by the European Parliament. To enable the debate launched in the institutions to proceed and take firmer shape, we now need to go one step further. This is the purpose of this first working paper. Its specific aim is to clarify the Commission's thinking in terms of structure, objectives and the means for implementation. At this stage, pending the conclusions of the five-year assessment report on the Union's research activities and the European Parliament's own-initiative report, the intention is mainly to clarify the proposed new guidelines ahead of the 5 December Research Council. A description of the detailed content proposed for the Fifth Framework Programme will be given in a second working paper that the Commission will produce for the beginning of 1997. The second working paper will be followed by a formal proposal to be tabled by the Commission in March 1997. It is generally acknowledged that the preparations for the Fifth Framework Programme should provide an opportunity to reassess certain aspects of the Union's research policy. The general approach proposed in "Inventing Tomorrow ", namely a greater focus on societal and economic needs, is endorsed on all sides, as is the idea that the Union's research activities should be given the resources to respond appropriately and swiftly to a constantly and rapidly changing situation. To help explain how this approach can be implemented, this paper addresses the following aspects one by one: structure: objectives: means of resources and timetable. implementation (including management); financial I. Structure The Fifth Framework Programme needs to have a simple structure in order to make it easier to achieve the major societal and economic objectives aimed at, and in order to guarantee efficient operation and transparency. This simplicity should be reflected in the Commission's formal proposals for decisions (subject to the constraints imposed by the need to use two separate legal bases, namely the EC Treaty and the EAEC Treaty). The basis for this simple structure can be taken from the outline given in "Inventing Tomorrow". Accordingly, the Commission proposes that the Fifth Framework Programme should be subdivided into six programmes reflecting the six priorities identified in "Inventing Tomorrow". These programmes are designed to take account of the public interest and European economic and societal needs in a general perspective; the incorporation, to this end, of new know-how and technologies under the focusing of efforts on a number of specific objectives; development; and the harnessing, to this end, of a variety of disciplines and expertise. The programmes - Thematic aspects These programmes could address the following topics, respectively: # # # unlocking the resources of the living world and the ecosystem creating a user-friendly information society promoting competitive and sustainable growth. These topics were identified as priorities and described in general terms in COM(96)332 "Inventing Tomorrow" and are being examined within the Commission departments with a view to specifying their content. Each of them should comprise: The activities concerning the use of nuclear energy will subsequently be dealt with in accordance with the legal provisions of article 7 of the IÎAIÎC Treaty. # # # several targeted research activities with a major coordination and integration content and activities to demonstrate the technical and economic viability of technologies activities for the development of generic technologies and more fundamental research, a category which should be maintained at an adequate level in the Fifth Framework Programme the general activities specific objectives of policy with regard to international cooperation, innovation and dissemination/utilization of results, support for SMEs, training and mobility, analysis and monitoring of socio-economic aspects and exploitation of know-how and technologies arising from projects funded. to these programmes reflecting The activities in support of SMEs in the context of programmes dedicated to thematic aspects (aided by the establishment of a one-stop office and the rationalization of information networks) will enable small and medium-sized enterprises to benefit from the links established with large firms, research centres and universities in connection with the projects. - Horizontal aspects These programmes could address the following topics: # # # Confirming the international role of European research Innovation and participation of SMEs Improving human potential. These programmes should contribute towards the implementation of consistent and structured policies in the sphere of international scientific and technological cooperation, innovation and the promotion of human resources. As with the three abovementioned topics, discussions are taking place within the Commission departments to specify the content of these areas. To this end, they would encourage: # # coordination and support for activities conducted in the same areas within the programmes dedicated to thematic aspects. more general initiatives relating to each of the three topics. This structure, which should make it possible to increase significantly the overall efficiency of the framework programme, reflects the way in which the Union's RTD activities are covered in Title XV of the Treaty. Joint Research Centre As with the previous Framework Programmes, the Joint Research Centre will help implement the Fifth Framework Programme. Drawing on its unique resources in many fields and the expertise developed and maintained as a result of its exploratory research activities, the Centre will make its impartial know-how available for the implementation of the Union's policies while continuing to develop its links with industry. JRC activities in the context of the Fifth Framework Programme should be based on clearly identified needs, acknowledged expertise and the provision of a European added value. In addition, part of its activities will continue to be conducted in the context of a competitive approach using new ways of operating on the market, in particular new arrangements for partnership with industry. H. Objectives The need to focus the Union's research efforts was stressed in "Inventing Tomorrow". It is also reflected in many of the contributions to the discussions on the Fifth Framework Programme provided by the Member States, research organizations and industrial organizations. In concrete terms, this means that it is appropriate to launch activities focusing on a limited number of topics reflecting European societal and economic needs. As we have seen, that is what is in fact proposed. However, focusing efforts also means making choices within each major topic and making a selection from among the possible scientific and technological objectives. On what basis can such a selection be made? The Commission is proposing a general approach and a set of criteria to be applied systematically. The scientific and technological objectives selected should in all cases correspond to activities with a high European value added on the basis of public interest and social acceptability. However, before being examined requirement, the objectives in question must satisfy two other criteria: in the light of this fundamental # # The major political choices expressed in "Inventing Tomorrow". The scientific and technological objectives in question must, first and foremost, clearly help to achieve the societal and economic objectives quality of life, health and set out in "Inventing Tomorrow": environment (objectives of such societal importance that they should be given special attention); developing the information society; competitiveness of industry, sustainable development and job-creating growth; maintenance and reinforcement of Europe as a centre of scientific excellence and of attraction for investment and innovation (with the enhancement of human resources and mobility deserving special attention); contribution towards implementing the Union's major policies. The level of know-how and technology and Europe's position in the fields concerned. Only objectives relating to fields where new avenues of research are opening up or where there are serious gaps in our knowledge should be selected; however, fields in which Europe has genuine strengths on which to build or where it has weaknesses which can be overcome by measures at European level should also be considered. The focal point of the Union's research policy, namely boosting Europe's competitiveness, should serve as a guide. With regard to objectives corresponding to topics already covered by the Fourth Framework Programme, before proposing that they are reselected, a careful examination will be carried out of the results of the activities carried out on these topics (on the basis, in particular, of the assessment reports by independent experts); a check will also be made to verify that the reasons justifying these activities when they were launched are still valid. It should be added that the objectives must be verifiable and, where possible, quantified and that a specified period of time should be earmarked for their attainment. in. Instruments The success of the Fifth Framework Programme will depend to a large extent on its effective implementation, this being closely linked to the quality of instruments adopted to this end. From the guidelines set out in "Inventing Tomorrow" and the many discussions in this connection, it is clear that there are four major areas on which efforts should focus: # # # # Improving coordination Improving flexibility and response capability Improving the impact of research on competitiveness Management. Improving coordination There are three aspects to coordination: coordination within the research programmes and between the different programmes; coordination between the Union's research programmes and its other activities; and coordination between national and European initiatives. # Coordination within the research programmes and between the different programmes the number of programmes makes Limiting to improve coordination within each programme but also between the different programmes as a result of the smaller number of interfaces. it easier Research activities which are closely connected with different areas of one or more programmes will be coordinated by mechanisms designed to ensure complementarity and consistency. In both respects, the research/industry Task Forces could play a special role. The setting up of the Task Forces represented a major innovation (the importance of which was confirmed by the consultations on the Innovation Green Paper) in the implementation of the Fourth Framework Programme. The Task Forces should be deployed as means of providing the Commission with expertise and advice, ensuring coordination, consultation and identifying avenues of research to be explored at European level to develop key technologies needed for the welfare of citizens. Experience with the use of the Task Forces has proved to be favourable and can be exploited in the Fifth Framework Programme. The Task Forces will act as catalysts to ensure the launching of targeted activities and inter- programme and inter-service coordination. Coordination between the programmes dedicated to topic-centered aspects and the programmes dedicated to horizontal aspects should also make it possible to further enhance coordination of the Framework Programme as a whole. # Coordination between the Union's research programmes and compatibility with its other activities and policies Complementarity and coherence with the objectives of other policies of the Union will be ensured in an appropriate manner. The question of coordination between the Union's research activities and its other activities concerns in particular links between the Framework Programme and the Structural Funds; on the other, the major programmes and frameworks for economic and technical assistance for third countries (PHARE, TACIS, MEDA, EDF and ALA-DCs scheme): The inter-relationships built up in recent years between RTD policy and regional policy are developing. The Structural Funds are used fairly systematically to strengthen research capabilities in recipient countries through research facilities and human resources (training schemes). On the basis of an in-depth analysis of the situation, the Commission intends to publish shortly a Communication on the subject of "Research and Cohesion". One of the aims of this will be to develop further synergy between the two areas. The instruments for technical and financial cooperation and economic third countries already make a significant cooperation with contribution to sustainable development in the countries concerned and to their economic cooperation with the Union, including cooperation in the field of research, technological transfer and adjustment. These countries should be encouraged, through the opportunities opened up by these instruments, to develop greater synergy with the specific activities under the framework programme which address their requirements. A clear distinction should be made between political aid for the financing of third country participation in the Framework Programme which could be ensured, for example, the Union's international cooperation instruments and financing resulting from negotiation of international research agreements the modalities of which must be defined on a case by case basis. through Coordination will also be strengthened between the Framework Programme and other activities and programmes such as those concerning education and vocational training. # Coordination between national and European initiatives The Framework Programme admittedly represents only a fraction of the total European research effort. Consequently, Europe's research potential can only be fully exploited if there is effective coordination of the efforts made in the various frameworks. Progress in this direction should be made first and foremost on the basis of precise objectives, making use of existing instruments and new mechanisms: Existing instruments. EUREKA (for research close to the market) and COST (for targeted basic research) are particularly appropriate forums for coordination between national and Union initiatives. The exchange of information between the different forums should be increased, and improve coordination at national level. Existing links should be strengthened to make them more operational: simple coordination mechanisms should be established. the Member States encouraged to New mechanisms. The Treaty Articles 130 k (supplementary programmes), 130 1 (participation in national initiatives) and 130 n (joint undertakings) provide additional opportunities for measures supplementing the traditional programmes which should continue to form the backbone of Union activities. These opportunities should be used in special circumstances where they can provide extra added value. Articles 130 k and 130 S provide for the possibility of activities on interest research to certain Member States. topics of special Activities undertaken on that basis should complement the activities making up the remainder of the Framework Programme the overall balance of which must be maintained. Such activities should focus on specific initiatives of obvious interest to the European Union as a whole. Improving flexibility and the response capability The need to make the programmes more flexible and improve the Union's ability to respond to unexpected scientific and technological developments or unforeseen problems is self-evident and has often been stressed. It would be impossible to predict at the beginning of a four year Framework Programme all the major needs that will manifest themselves or all the possible developments during the period covered. There are two aspects to the issue of constant adjustment of Europe's research efforts: the real-time monitoring of developments and the response adjustment mechanisms: # Real-time monitoring of scientific and technological developments and the development of societal and industrial needs can be achieved by stepping up the "Technology Watch" activities and establishing closer links between those activities and the activities under the programmes. Needs, particularly in terms of additional targeted activities, could be analyzed continuously on the basis of evaluation and monitoring reports and regular consultations with industry, the scientific community and users. • A rapid and flexible response can be ensured by various means, in particular: regular adjustment of the programmes, ideally on an annual basis; the provision of a "free space" of limited scale, and subject to strict rules, specifically to respond rapidly to needs that were not originally foreseen. It should be added that the limited number of programmes is in itself an important factor making for greater flexibility. However, the existence of adequate mechanisms is not enough to guarantee effective flexibility - there must also be a political will to use the mechanisms. 10 Increasing the impact of research on competitiveness The Union should encourage the development of research activities which increase competitiveness, in particular as a result of demonstration activities involving a bigger input of private funding than with the traditional shared-cost projects, and appropriate intellectual property provisions, to give a greater incentive to exploit the results. Management Sound and efficient management is recognized by all commentators as a condition for the success of the Union's RTD programmes. In its efforts to improve the management projects and programmes still further, the Commission will continue to base itself on the fundamental principles now applied: effectiveness, quality, equality of opportunities, and sound administration of public funds. On the basis of the progress made with the 4th Framework Programme, the Commission will endeavour to improve the consistency and quality of programme management. The main objective should clearly be to correct the current situation of "oversubscription" of programmes, which tends to place a considerable burden on their management. Action will be taken to combat this in three ways: # # # Focusing: limiting the work programmes to a small number of clearly defined priority objectives should limit the number of proposals submitted; Transparency: the Commission will endeavour to provide sufficiently precise information in order to discourage the submission of proposals which are inadequately substantiated and justified and are not in keeping with the spirit of the programmes. The Member States and those organisations established at national level to disseminate information on the programmes should be able to help the Commission in this task. Pre-inspection of conformity of proposals: early information for possible participants, in particular small and medium-sized enterprises about the conformity and direction of their proposals with regard to the formal participation conditions and the objectives of the programme. ll The organization of the Framework Programme as a limited number of multidisciplinary programmes covering several areas will also make it necessary to move from a programme-centred management method to an approach based on more collégial management. IV. Budgetary context and timetable The Fifth Framework Programme will be funded within the limits of a "maximum overall amount" determined by the legislative authority. During the period in which the commitments will be made (1999-2002), this amount cannot exceed the annual ceilings set in the Union's financial perspective. Research expenditure now appears in heading 3 (internal policies) of the financial perspective. It is by far the biggest component, representing as it does 60% of the funds available under that heading in accordance with the spirit of the Edinburgh agreements (between one half and two-thirds of heading 3 of the financial perspective). This approach could be followed for the fifth framework programme. Expected GDP growth will be taken into consideration in the forecasts of what might constitute an appropriate level for research expenditure in the Union. Account will also be taken of the fact that the outlay of the other major technological powers, namely the United States and Japan, is not diminishing. While Japan is devoting 3% of its GDP to research, and the United States 2. 5%, the European Union's outlay has been only 2% on average for several years. The American public research budget, which had been cut in recent years, will increase in 1997 by nearly 3 billion dollars (the NIH budget increasing by 6. 9%, to give one example), and the budgets of the Japanese public research agencies is continuing the marked upward trend in evidence for several years ( + 8. 3% for the Science and Technology Agency, +16. 4% for MÏTI). Given this outlay by our competitors/partners, we must ensure a substantia! rate of investment in public and private research spending in Europe. 12 Conclusions All in all, it is urgent and vital that the Fifth Framework Programme should be implemented in the proposed time frame. If it is to be launched, on schedule, in 1999, a fairly steady rate of progress will be needed given the probable duration of the decision-making process. As indicated at the beginning of this communication, the Commission is planning to submit a detailed working paper at the beginning of 1997 and to make its formal proposal in March 1997 which cannot, however, the prejudge Community's future financial framework which will be made immediately following the IGC. The ultimate objective is formal adoption at the beginning of 1998. subsequent proposals concerning the Commission's For the preparation of the Fifth Framework Programme, the Commission had deliberately chosen a step-by-step procedure whereby at any given time it can be seen whether the proposed guidelines are sufficiently well understood and applied. Accordingly, this paper has been drafted in order to guide the debate along clear lines. On the basis of the conclusions of the debate, the Commission hopes to be able to draft and then submit as soon as possible a more detailed working paper and make its formal proposal. These two documents will make it possible to have an even more precise idea about the practical ways in the societal and economic objectives set out in "Inventing which Tomorrow", on which there is broad agreement, can be achieved. 13 ISSN 0254-1475 COM(96) 595 final DOCUMENTS EN 15 Catalogue number : CB-CO-96-613-EN-C ISBN 92-78-11892-3 Office for Official Publications of the Buropean Communities L-2985 Luxembourg N


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2220/96 of 20 November 1996 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables