title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av åtgärdsprogrammet Matthaeux-Tax från och med den 1 januari 1995 till och med den 31 december 1995 - (Artikel 11 i rådets beslut av den 29 oktober 1993)

eurovoc_concepts:
action programme
administrative cooperation
civil servant
tax system
vocational training

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 11. 1996 KOM(96) 543 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GENOMFÖRANDET AV ÅTGÄRDSPROGRAMMET MATTHAEUS-TAX FRÅN OCH MED DEN 1 JANUARI 1995 TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER 1995 (ARTIKEL 11 I RÅDETS BESLUT AV DEN 29 OKTOBER 1993) INLEDNING 1. Åtgärdsprogrammet Matthaeus-Tax är en liten men viktig kugge i den inre marknadens maskineri. Alltsedan juli månad 1993 har det visat sig utgöra ett mycket viktigt verktyg för att främja ömsesidig handräckning och administrativt samarbete mellan de nationella förvaltningarna för indirekt beskattning, utan vilka den inre marknaden på området för indirekt beskattning inte skulle fungera BAKGRUND 2. Genomförandet av den inre marknaden på området för indirekt beskattning grundade sig på fastställandet av övergångsbestämmelserna om mervärdesbeskattning1, bestämmelserna om harmoniserade punktskatter2 och förordningen om administrativt samarbete inom området för mervärdesbeskattning3. För att säkerställa att det avlägsnande av gränskontroller som den inre marknaden innebar inte skulle uppmuntra till bedrägerier, skattefusk och snedvridning av konkurrensen var det nödvändigt att främja ett djupgående och varaktigt samarbete på alla nivåer mellan de nationella förvaltningarna inom området för indirekt beskattning. Ömsesidig förståelse, som leder till ömsesidigt förtroende, är av central betydelse för detta förbättrade samarbete. Det fanns därför ett behov av att ge tjänstemännen på den nationella nivån inom området för indirekt beskattning en djupare förståelse både för gemenskapsdimensionen i deras arbete och för organisation och förfaranden i andra medlemsstater. 3. Kommissionen föreslog därför ett pilotprojekt bestående av seminarier och tjänstemannautbyten inom området för indirekt beskattning4 som genomfördes från 1991 fram till och med början av 1993. Erfarenheterna från detta pilotprogram och från det liknande Matthaeusprogrammet inom tullområdet föranledde kommissionen att föreslå ett åtgärdsprogram för utbildning av tjänstemän inom området för indirekt beskattning. Detta program, "Matthaeus-skatt", antogs av rådet den 29 oktober 19935. 4. Målen för detta program, enligt artikel 3 i beslutet, var i sammanfattning -att förbereda tjänstemän på nationell nivå inför konsekvenserna av den inre marknaden och det administrativa samarbetet, - att göra tjänstemän på nationell nivå medvetna om gemenskapsdimensionen i deras arbete och att bygga upp ett ömsesidigt förtroende mellan förvaltningarna, - att tillhandahålla kompletterande utbildning av tjänstemän på nationell nivå, - att sprida insikt om gemenskapens förvaltningar på området för indirekt beskattning och därigenom förbättra förvaltningen av den inre marknaden, - att uppmuntra samarbete på alla nivåer mellan nationella förvaltningar. Rådets direktiv 91/680/EEG av den 16. 12. 1991. EGT nr L 376, 31. 12. 1991. Rådets direktiv 92/12/EEG av den 25. 2. 1992. EGT nr L 76, 23. 23. 2. 1992. Rådets förordning nr 218/92/EEG av den 27. 1. 1992. EGT nr L 24, 1. 2. 1992. Interfisc-programmet KOM (89) 422. Rådets beslut av den 29. 10. 1993. EGT nr L 280, 13. 11. 1993. 5. Dessa mål skulle nås med fyra medel: Tjänstemannautbyte, utbildningsseminarier, samordnade yrkesutbildningsprogram samt språkutbildning av de tjänstemän som troligen skulle komma att delta i utbyten. 6. Dessa åtgärder påbörjades den 1 juli 1993. Kommissionens rapport till rådet och parlamentet KOM (95) 663 täcker programmet från och med den 1 juli 1993 till och med den 31 december 1994. AKTIVITETER 1995 INOM RAMEN FÖR MATTHAEUS-TAX 7. Den viktigaste nyheten under 1995 var att de tre nya medlemsstaterna integrerades helt i programmet. Närmare information om detta läggs fram nedan under respektive aktivitet. Utbyten. Mål 8. Huvudmålet för utbytena är att ge tjänstemän inom området för indirekt beskattning en bättre ömsesidig förståelse av organisation, metoder och förfaranden som tillämpas i olika medlemsstater. Denna förståelse bör finnas både på det praktiska och på det teoretiska planet. Detta uppmuntrar till bättre samarbete och spridning av de bästa metoderna. Organisation 9. För 1993 och 1994 avtalade kommissionen och medlemsstaterna, för varje medlemsstat, både om vilka tjänstemän som skulle sändas ut och om vilka tjänstemän som skulle tas emot. För 1995 beslöt kommissionen och medlemsstaterna att endast hälften av antalet utbyten skulle arrangeras i förväg på detta sätt. De återstående utbytena fördelades proportionellt mellan medlemsstaterna, men valet av värdland lämnades öppet för bilaterala avtal mellan medlemsstaterna. Denna ökade flexibilitet, som atergivits i den årliga rapporten för 1993-94, har gjort det möjligt för medlemsstaterna att på ett mer precist sätt koncentrera användningen av utbytesprogrammet på sina prioriterade områden. 10. För att säkerställa att utbytena på ett bättre sätt svarar mot de deltagande tjänstemännens behov har kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om ändringar till förberedelse- och utvärderingsformulären för utbytena för att säkerställa en bättre förståelse på förhand av tjänstemannens mål och en bättre uppföljning av resultaten i förhållande till dessa mål. Aktiviteter 11. 116 utbyten ägde rum under 1995 (95 under 1994, 88 under 1993). Mest betydelsefullt var att de tre nya medlemsstaterna på ett smidigt sätt integrerades i utbytesprogrammet. De totalt 20 tjänstemännen från de nya medlemsstaterna står för nästan hela ökningen av utbytesprogrammet jämfört med 1994. Mer infomiation angående de tjänstemän som deltagit i utbytena återfinns i bilaga A till denna rapport. Utvärdering 12. Utbytena följs under året av kommissionen och medlemsstaterna. De utvärderingsformulär som besvaras av tjänstemännen ger feed-back i form av statistik och kommenterar deras erfarenheter. Denna feed-back har redan infogats i 1996 års program. Detaljerna återfinns i bilaga A. 13. Deltagamas allmänna åsikt är att utbytena har förbättrat den ömsesidiga förståelsen. De är nu mer koncentrerade på deltagamas mål och de vunna erfarenheterna är mer användbara och tillämpliga i hemlandet. Sannolikheten att utbytena skall resultera i administrativa förändringar i hemlandet har också ökat. Tjänstemännens skriftliga kommentarer ger ett antal konkreta exempel på och förslag till förbättringar. Tjänstemännen vill att utbytena förbereds bättre, både av värdförvaltningen och av deras egen förvaltning. De önskar mer av praktisk erfarenhet och program som är mer inriktade på deras eget fackområde. Framtida utveckling 14. Kommissionen och medlemsstaterna har vidtagit ett antal betydelsefulla ändringar i hur utbytesprogrammet organiseras för att svara upp mot tjänstemännens kritik. Från och med 1996 kommer systemet med "grupputbyten" att bli mindre vanligt. Detta system hade administrativa förtjänster och främjade kontakter mellan tjänstemän i olika medlemsstater. Det tillät emellertid inte att själva sakområdet för utbytet i tillräcklig grad koncentrerades på tjänstemannens behov och att det blev tillräckligt praktiskt till sin inriktning. 15. Från och med 1996 kommer tjänstemännen ofta att delta i "personliga" eller "riktade" utbyten. De förstnämnda kommer att göra det möjligt för tjänstemannen att studera ett särskilt intresseområde inom värdförvaltningen. Tjänstemannens mål kommer att meddelas på ett tydligare sätt än tidigare och värdförvaltningen kommer att utforma mer individuellt anpassade program för att tillgodose tjänstemannens behov. Ett nytt utvärderingsformulär kommer också att föreslås av kommissionen för att granska deltagamas chefers åsikter sex månader efter utbytet. 16. Från och med 1996 kommer medlemsstaterna att för alla sina tjänstemän kunna välja vilken medlemsstat som skall vara värdland, dock under vissa villkor (för att bibehålla en jämn geografisk spridning). Detta kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att välja kandidater och värdländer i enlighet med sina prioriteringar och personalförutsättningar och därigenom dra största möjliga nytta av programmet. Ett prioriterat område framdeles blir att bestämma vilka områden som prioriteras av gemenskapen för att säkerställa en viss nivå av utbyten för de delar av förvaltningen inom området för indirekt beskattning som prioriteras av gemenskapen. Detta kommer att genomföras under 1996 som ett pilotprojekt inom området för punktbeskattning. 17. Från och med 1996 kommer utbytesprogrammets omfattning att ökas, i stor utsträckning som resultat av ett bättre användande av resurserna som det redogörs för i avsnittet om ledning nedan. Kommissionen anser ändå att utbytesprogrammet bör fortsätta att växa i volym. De tjänstemän som för närvarande deltar i utbyten utgör en mycket liten andel av de tjänstemän i medlemsstaterna som har gemenskapsdimensionen som ett inslag i sitt arbete. I och med att detta inslag fortsätter att växa, kommer behovet av en bättre förståelse för de övriga medlemsstaterna att öka Medlemsstaterna har för närvarande sökande till utbytena i ett antal som vida överstiger de tillgängliga resurserna Seminarier Mål 18. Seminarieprogrammets mål är att tillhandahålla bästa möjliga forum för ett strukturerat idéutbyte mellan tjänstemän från de nationella förvaltningarna. Seminarierna ger möjlighet att sprida de bästa metoderna mellan medlemsstaterna, att analysera gemensamma problem och lösningar, att utbilda tjänstemännen i gemenskapsdimensionen av deras arbete och att förbättra det administrativa samarbetet. Seminarierna kan också leda till förslag om förbättringar av gemenskapens gällande rättsliga instrument. Organisation 19. Ämnesområde, datum och vilken förvaltning som är värd fastställs för varje seminarium av kommissionen och medlemsstaterna I seminarierna deltar två eller flera representanter för varje medlemsstat, av vilka några också ger föredrag. Kommissionen och den förvaltning som är värd deltar också, särskilt för att uppmuntra till ett aktivt deltagande från alla representanters sida och med att dra slutsatser. Alla deltagare rapporterar till sin förvaltning och ger en utvärdering i utvärderingsformuläret. Kommissionen cirkulerar efter seminariet en redogörelse för seminariet samt arbetsmaterialet för att följa upp resultaten och ge seminariearbetet en vidare spridning. Efter sex månader utvärderar medlemsstaterna seminariets effekt på längre sikt. Aktiviteter 20. Under 1995 genomfördes tio seminarier. Av dessa anordnades för vart och ett av de tre nya medlemsstaterna ett seminarium avsett enbart för deras tjänstemän. De nya medlemsstaterna deltog också i full utsträckning i de övriga seminarierna Två ytterligare seminarier uppsköts till början av 1996, men redovisas i denna rapport eftersom de finansierades ur 1995 års budget. Dessutom hölls ett med Matthaeusprogrammet (tull) gemensamt seminarium under 1995. Detta kan jämföras med sex seminarier under halva 1993 och åtta seminarier under 1994. Mer detaljerade upplysningar om dessa seminarier återfinns i bilaga B. Totalt omkring 350 tjänstemän deltog i de seminarier som var öppna för alla medlemsstater. Dessutom deltog omkring 300 tjänstemän i de seminarier som anordnades för de nya medlemsstaterna Utvärdering 21. Seminarierna har enligt deltagarna generellt sett bibehållit den höga standarden från 1993-94. De frågeformulär som besvaras av deltagarna visar att det finns ett nytt inslag under 1995 som har varit särskilt lyckat. Det fanns en fara för att seminarierna höll på att bli alltför passiva Under åtta av seminarierna ägnades därför en stor del av tiden åt arbete i grupper. Efter en inledning till ämnet av talaren delas seminariet upp i tre grupper efter språk för att diskutera nyckelfrågorna Denna metod har visat sig vara effektivare för att uppnå ett så högt aktivt deltagande som möjligt av alla deltagare. Utvärderingen av seminarierna läggs fram i detalj i bilaga B. 22. Seminarierna har visat sig vara ett för medlemsstaterna och kommissionen ovärderligt forum för att på policy-nivån delge varandra olika sätt att närma sig gemensamma problem. Den ömsesidiga förståelsen av kontrollsystemen i medlemsstaterna har främjats avsevärt. Denna ömsesidiga förståelse har bidragit till ett ökat förtroende mellan medlemsstaterna Seminarierna har möjliggjort personliga kontakter mellan experter på många skilda områden. Ofta har deltagarna aldrig tidigare deltagit i ett möte på gemenskapsnivå. Värdet av seminarierna görs så stort som möjligt genom de rapporter som tas fram av kommissionen och av deltagarna själva Seminariemas framgång visas också av de sätt på vilka de följs upp. Medlemsstaterna har anordnat ytterligare bilaterala besök för att studera system och förfaranden. Öppna fall har hanterats bilateralt. På gemenskapsnivån har seminarierna lett till flera policydiskussioner och förslag. Kommissionen har också funnit seminarierna ovärderliga för att fördjupa dess insikter om de nationella förvaltningarna och för att mer ingående kunna söka lösningar tillsammans med medlemsstaterna 23. De seminarier som anordnades enbart för tjänstemän från de nya medlemsstaterna har spelat en viktig roll för ett lyckat införande av den inre marknaden inom området för indirekt beskattning i dessa medlemsstater. För varje seminarium tog en betydande andel av tjänstemännen i dessa medlemsstater del av kommissionens och de "gamla" medlemsstatemas expertis och kunde ställa frågor om den inre marknadens sätt att fungera Framtida utveckling 24. Under 1995 har seminarierna blivit avsevärt mer avancerade. Detta har krävt en större insats från kommissionens sida, av medlemsstaterna och av deltagarna Framdeles kommer kommissionen i än högre utsträckning att lägga ner ansträngningar på att förbereda genomföra och följa upp seminarierna I motsats till när det gäller utbytesprogrammet bör antalet seminarier bibehållas på ungefär samma nivå och kommissionens och medlemsstatemas ansträngningar bör koncentreras på att förbättra seminariemas kvalitet. Detta avspeglar begränsningarna av kommissionens resurser (tolkning och administration). 25. Kommissionen anser att seminariemas ämnesområden i fortsättningen bör samordnas närmare med de områden som täcks av utbytesprogrammet. Kommissionen kommer från och med 1997 att föreslå en årlig plan för programmet i syfte att identifiera de för gemenskapen viktigaste policyområdena, både när det gäller utbyten och seminarier. I viss utsträckning har den koncentration på administrativt samarbete och medlemsstatemas kontrollsystem som programmet har haft sedan starten styrt dessa val. I fortsättningen bör dessa samband göras tydligare. Gemensamt utbildningsprogram Mål 26. Efter samråd med medlemsstaterna antog kommissionen ett beslut6 om att inrätta ett gemensamt yrkesutbildningsprogram enligt artikel 4 c i beslutet om Matthaeus-Tax. Programmet anger de ämnen och av medlemsstatemas vidareutbildningsprogam. Programmet syfte är att ge tjänstemän i medlemsstaterna inom området för indirekt beskattning en grundnivå av enhetlig utbildning, vilket är av avgörande betydelse för en god förståelse för deras skyldigheter och arbetets utförande. grundutbildningsprogram omfattas skall som Aktiviteter 27. Beslutet trädde i kraft först den 1 juni 1995 och har därför inte helt genomförts. De flesta medlemsstaterna har emellertid redan gjort en betydande ansträngning för att genomföra det gemensamma utbildningsprogrammet under 1996. Genomförande beskrivs närmare i bilaga C. Utvärdering 28. Det gemensamma utbildningsprogrammet har naturligtvis inte helt förändrat utbildningen av tjänstemän inom området för indirekt beskattning. Viktiga delar av programmet, särskilt utbildning i gemenskapslagstiftningen inom området för indirekt beskattning utgjorde redan tidigare kärnan i medlemsstatemas utbildning av sina egna tjänstemän. Den mest betydelsefulla effekten av det gemensamma utbildningsprogrammet har varit att ge en ökad vikt åt en viss grundläggande utbildning i gemenskapemas organisation och politik, källorna till gemenskapslagstiftningen och bestämmelserna i samarbete gemenskapslagstiftningen. administrativt handräckning ömsesidig och om Framtida utveckling 29. Det gemensamma utbildningsprogram som antogs 1995 är ett första steg. Kommissionen och medlemsstaterna kommer att diskutera värdet av ytterligare gemensamma utbildningsprogram som skulle bli tydligare avseende den grundutbildning alla tjänstemän bör genomgå Enligt beslutet om Matthaeus-Tax vilar ansvaret för utbildningen av tjänstemän på medlemsstaterna Språkutbildning Mål 30. Kommissionens erfarenhet av den inre marknadens funktion på området för indirekt beskattning i allmänhet, och av programmet Matthaeus-Tax i synnerhet, har bekräftat den centrala betydelsen av att språkbarriärerna bryts ner. Språkutbildning är av största vikt för alla delar av den inre marknaden, men utbytesdelen, och i mindre utsträckning seminariedelen, av programmet Matthaeus-Tax är särskilt beroende av en rimlig nivå på deltagamas språkkunskaper. Kommissionens beslut 95/279/EG av den 12 juli 1995 - EGT nr L 172, 22. 7. 1995, s. 24. Aktiviteter 31. Andelen tjänstemän som flytande kan använda språket i värdstaten har minskat jämfört med 1993-94. Som tabellen i bilaga D visar, är bilden av den totala språkutbildning som medlemsstaterna har genomfört fortfarande ganska ojämn. De frågeformulär som besvarats av tjänstemän som deltagit i utbyten visar emellertid att 21 procent av dem fått språkutbildning före utbytet och att de flesta ansåg detta vara värdefullt. Utvärdering 32. Nedgången i kommunikationsförmåga jämfört med tidigare hos de tjänstemän som deltar i utbytena är förståelig. Den avspeglar att den inledande tillgången på utbyteskandidater med befintliga språkkunskaper har uttömts. Kommissionen har vid upprepade tillfallen uppmanat medlemsstaterna, som är ansvariga för språkutbildningen, att bygga upp en reserv av lämpligt utbildade tjänstemän för att kunna dra nytta av utbytesmöjligheterna Det är ändå uppmuntrande att 21 procent av de tjänstemän som deltagit i utbyten hade fatt språkutbildning och att de ansåg den värdefull. I ett vidare perspektiv är det uppmuntrande att notera att alla medlemsstater har som princip att bekosta språkutbildning av sina tjänstemän. Denna varierar från principen att tillhandahålla frivillig utbildning för innehavare av nyckelbefattningar i en del medlemsstater till att sätta upp mål för varje skatteavdelning i andra. Framtida utveckling 33. Kommissionen kommer att uppmuntra medlemsstaterna att tänka mer långsiktigt när det gäller att ge en lämplig språkutbildning till sina tjänstemän. Detta kommer att göra det möjligt att bygga upp en reserv av kandidater med lämplig utbildning. Medlemsstatemas större frihet att välja värdförvaltning för sina tjänstemän kommer att gynna detta mer långsiktiga tänkande. Kommissionen kommer dessutom att som ett led i sin vidare uppgift att främja administrativt samarbete följa utveckligen av speciella språkliga hjälpmedel för beskattningsområdet. LEDNINGS- OCH EKONOMIASPEKTER Ledning 34. Den ledningsstruktur som fastställdes under 1993-94 har i stort sett behållits. Programmet drivs av en central samordnare i varje medlemsstat (vanligen två om det är skilda förvaltningar för punktbeskattning och mervärdesbeskattning) och av kommissionens organ. Kommissionen och samordnama sammanträdde under 1995 för Matthaeus-Tax. Huvuduppgiften för kommittéen var att planera och övervaka 1995 års utbytes- och seminarieprogram samt att utarbeta programmet för 1996. Kommittén diskuterade också utkastet till förslag från kommissionen om det gemensamma utbildningsprogrammet. i kommittén tre gånger Budget Av administrativa skäl omfattar budgetpost B5-3051 både programmet Matthaeus (tull) och Matthaeus-Tax. För 1995 anslogs 3 500 000 ecu till denna budgetpost och härav anslog kommissionen 712 000 ecu till programmet Matthaeus-Tax. 100 % av dessa medel användes för programmet Matthaeus-Tax. Ekonomisk förvaltning 36. På samma sätt som under 1993-94 mottog medlemsstaterna huvuddelen av medlen vid årets början och ansvarar för förvaltningen. Vid slutet av året inkommer medlemsstaterna till kommissionen med ett sammanfattande redovisning av sina kostnader och erforderlig motivering. Framtida utveckling 37. Från och med 1996 har programmet givits en säkrare grundval efter det att erfarenheterna från de första tre åren sammanställts. Kommissionen och medlemsstaterna har kommit överens om en handbok med rutiner som omfattar alla praktiska aspekter på utbytes- och seminarieprogrammen. Handboken tjänstgör i stor utsträckning som en minneslista för samordnama av Matthaeus-Tax, men tillhandahåller också omfattande vägledning och råd till alla som berörs av programmet: tjänstemän som är utbyteskandidater, tjänstemän som deltar i utbyten, deras chefer, tjänstemän i värdförvaltningama och dem som organiserar eller sitter som ordförande för seminarier. Denna kodifiering av god praxis har redan varit till avsevärd handräckning vid genomförandet av programmet och har förbättrat kvaliteten. 38. För 1996 har kommissionen och medlemsstaterna också kommit överens om en mer anpassningsbar förvaltning av programmets resurser för att säkerställa att de utnyttjas till fullo. I linje med den ökande möjligheten för medlemsstaterna att välja värdland för sina utbyten (se ovan) har utbytesmedlen under 1996 anslagits i ecu snarare än i antal utbyten. Medlemsstaterna uppmuntras att använda dessa medel för att anordna så många utbyten som möjligt, dock åtminstone ett erfordrat minsta antal. På så sätt undviks problemet med att kostnaden per utbyte kan variera avsevärt. Denna ändring av den ekonomiska förvaltningen har redan medfört att några fler utbyten än vad som annars hade varit möjligt har kunnat finansieras genom programmet. 39. Förfarandet för ekonomisk kontroll har också ändrats. Medlemsstaterna har fått ett större ansvar för användningen av medlen. Emellertid måste en detaljerad redovisning göras två gånger per år på elektroniska formulär som kommissionen tillhandahåller. Det första formuläret, som sänds in vid halvårsskiftet, innehåller en uppskattning av utgifterna för hela året tillsammans med de faktiska utgifter hittills. Det andra formuläret innehåller den slutliga specifikationen av alla utgifter. Medlemsstaterna är skyldiga att hålla alla verifikationer tillgängliga för kontroll i fem år. 40. Detta förfarande gör det möjligt att identifiera underutnyttjade anslag i tid så att värdefulla resurser för utbyten kan tilldelas medlemsstater som har bättre möjligheter att utnyttja dem. Det uppfyller också med god marginal kommissionens skyldighet att utöva ekonomisk förvaltning. 10 41. För att förbättra övervakning och utvärdering av programmet i sin helhet liar kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om en uppsättning allmänna och specifika mål för varje del av programmet. Detta är operativa mål som har härletts ur de överordnade målen för programmet, men de är kopplade till de svar som givits i frågeformulären efter utbyten och seminarier. De representerar ett åtagande att försöka uppnå en given kvalitetsnivå vid programmets genomförande, bedömd av de viktigaste kunderna, nämligen de deltagande tjänstemännen. Kommissionen ges också möjlighet att jämföra de olika medlemsstatemas prestationer. Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att skapa ytterligare utvärderingsmetoder, särskilt för att kunna bättre kvantifiera hur programmet uppfyller medlemsstatemas och gemenskapens mål. 42. Slutligen kommer programmet under 1996 att genomgå en ny utveckling i och med att tjänstemän från de associerade länderna i Central- och Östeuropa Malta och Cypern kommer att delta i utbytes-och seminarieprogrammet inom ramen för ett pilotprojekt. Kommissionen uppfyller härigenom sitt åtagande att vidta de förberedelser för att utsträcka gemenskapsprogrammet till dessa länder som anges i vitboken om förberedande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa för deras integrering i unionens inre marknad och i de gemensamma resolutionerna om inrättande av en strukturerad dialog mellan Europeiska unionen och Malta respektive Cypern. 43. Effekterna av denna utveckling kommer att anges i detalj i nästa årliga rapport. SLUTSATS 44. 1995 har varit ett år med en effektiv konsolidering av programmet Matthaeus-Tax, utgående från de första två årens erfarenheter. Seminarie- och utbytesprogrammen har givit de deltagande tjänstemännen verklig behållning. Värdet av programmet har också legat i att erfarenheter har kunnat spridas i de inhemska förvaltningarna till fördel för medlemsstaterna och gemenskapen i sin helhet. Integrationen av de tre nya medlemsstaterna och utvecklingen och genomförandet av det gemensamma utbildningsprogrammet har också fullföljts på ett smidigt sätt. Beviset på dessa resultat ligger i uttalanden från medlemsstaterna och deltagarna De konkreta resultaten är svårare att kvantifiera Användningen av gemenskapsverktyg för administrativt samarbete (tillhandahållande av information för kontroll och uppbörd) har dock uppvisat en markant ökning de senaste åren. Kommissionen anser att programmet Matthaeus-Tax i någon mån har bidragit till denna ökade och mer effektiva användning. 45. Programmet har också varit kostnadseffektivt. Utnyttjandet av de relativt små belopp som programmet har disponerat har på flera sätt gjorts så effektivt som möjligt. Genom redovisande rapporter från seminarier och utbyten *fiar nyttoeffekten av nedlagda kostnader för resor och i de inhemska förvaltningarna Programmet har haft en verklig uppehälle mångfaldigats förändringseffekt i de inhemska förvaltningarna. 46. 1995 har också varit ett framåtblickamas år. Ett flertal nya initiativ har tagits som kommer att bära frukt under 1996. Dessa initiativ har haft dubbelt syfte: Att utforma programmet så att det närmare ansluter sig till de deltagande tjänstemännens, deras förvaltningars och den inre marknadens behov, samt att dra största möjliga nytta av de begränsade resurserna genom försiktighet med utgiftema och genom att få till stånd multiplikatoreffekter. Under 1996 kommer programmet också att få möta den utmaning som ligger i att länder som inte är medlemmar i EU deltar. 11 47. Den rättsliga grunden för programmet löper ut i juli 1997. Kommissionen är helt övertygad om att programmet bör förlängas och kommer att lägga fram förslag i denna riktning under andra halvåret 1996. Dessa kommer att bygga på programmets resultat hittills och de nya initiativ som kommer att genomföras under 1996. 48. Det nya programmet kommer också att utgöra en nyckelkomponent i det första steget i genomförandet av det gemensamma mervärdesskattesystemet för den inre marknaden. Ett intensivt personligt samarbete kommer att vara väsentligt för att det nya systemet skall fungera väl. Detta samarbete måste bli djupt förankrat som arbetsrutin inom förvaltningarna Det är uppenbart att detta måste göras innan det nya systemet träder i kraft, eftersom en del av det nya systemet bygger på den samförståndsanda som utvecklats under nuvarande system. Det är därför inte fråga om en ny ansats utan snarare om en intensifiering av de nuvarande målen. De varierade metoder för att uppmuntra detta samarbete som utvecklats i programmet Matthaeus-Tax (strukturerad personlig kontakt vid seminarier och utbyten, gemensamma utbildningsprogram och språkträningsprogram) kommer att utgöra grunden det nya programmet. Slutligen skulle ett sådant förlängt program, innan det nya systemet för mervärdesbeskattning införts, också direkt komma de befintliga systemen för mervärdes- och punktbeskattning till godo. 12 Bilaga A: Utbyten Tabell 1 visar fördelningen av utbyten mellan medlemsstaterna under 1995, där de utbyten som överenskommits i förväg och de utbyten som medlemsstaterna själva bestämt sammanfattats. Tabell 2 adderar siffrorna för 1993 och 1994 till 1995 års siffror och ger en bild av status från programmets början. När 1996 års utbytesprogram har genomförts kan det förväntas att i nästan alla medlemsstater har tjänstemän besökt alla övriga medlemsstater. Fördelningen av de tjänstemän som deltagit följer med några förändringar mönstret under 1993-94. 30 procent av deltagarna var kvinnor (en uppgång från 23 procent) (tabell 3). Deltagamas genomsnittliga ålder förblev omkring 40 år (tabell 4). Området för mervärdesbeskattning fortsatte att svara för omkring 80 procent av utbytena, området för punktbeskattning för resten (tabell 5). Fördelningen av tjänstemän på befattningsnivå förblev i stort sett oförändrad och en rimlig balans har bibehållits (tabell 6). De för år 1995 nya utvärderingsformulären ger mer information om deltagamas arbetsfält (tabell 7). Den flesta deltagarna hade skattekontroll och skatterevision som arbetsområde, vilket är väntat och välkomnas. Näst flest deltagare kommer från central förvaltning. Vid omkring 20 procent av deltagarna utgör detta den bästa balansen mellan centralt placerad personal och fåltpersonal. Det förefaller vara en bra sammansättning av deltagarna med avseende på urvalsgrundema (tabell 8). Utvärdering Tabellerna 9-18 sammanställer deltagamas svar på de angivna frågorna Resultaten är övervägande positiva, och uppvisar en del tecken på att de ansträngningar som gjort för att förbättra programmet har haft effekt. Den andel som anser att programmet bör fortsättas som det är (snarare än att fortsättas med ändringar) har ökat dramatiskt från 26 procent till 58 procent (tabell 18). Detta bestyrks av nyckelresultaten: Måluppfyllelse (tabell 10), samband med arbetsuppgifterna (tabell 11), värdet av vunna erfarenheter (tabell 12) och värdet av utbytet för förvaltningen totalt sett (tabell 17). Det är också positivt att 99 procent skulle kunna utnyttja erfarenheterna på något sätt i sin förvaltning. En annan positiv förändring jämfört med 1993-94 är ökningen från 12 till 27 procent av den andel deltagare som kunde förutse administrativa förändringar inom sin förvaltning. 70 procent av deltagarna i programmet ansåg två veckor vara lagom, och endast ett fåtal ansåg det vara för lång tid (tabell 16). Två områden som redan valts ut för förbättringar under 1996 är behovet av att sätta upp mål för förvaltningen före utbytet (tabell 9). Alla deltagare under 1996 bör samtycka i förväg till en viss målsättning. De bör också upprätta en skriftlig rapport om utbytet (tabell 15). 13 De skriftliga kommentarer som bifogats till frågeformulären ger en insikt i de konkreta resultaten av utbytena Frågan om vilka ändringar man förutsåg som resultat av utbytet fick många olika svar. En finländsk tjänsteman på området för punktbeskattning uppgav att ett förslag till handbok över punktbeskattning för finländska tjänstemän skulle upprättas. En brittisk tjänsteman uppgav att Storbritanniens system för export i detaljhandelsledet skulle omformas fullständigt. En belgisk tjänsteman uppgav att förbättringar skulle vidtas av kontrollen av producenter av mineralolja En vanlig kommentar var att användningen av data över transaktioner inom gemenskapen (huvudsakligen VIES) skulle ökas och att informationsutbytet mellan medlemsstaterna skulle förbättras. Deltagarna ombads bara att förslå på vilka sätt programmet kunde förbättras. Ett flertal deltagare gav inte desto mindre positiva kommentarer till programmet: "Programmet är perfekt som det är". motsvarade fullständigt mina förväntningar på enligt en grekisk tjänsteman, "vistelsen programmer" enligt en belgisk tjänsteman. De flesta förslagen till förbättringar gällde bättre förberedelser och ett mer praktiskt inriktat innehåll som är mer anpassat till tjänstemannens individuella behov. Flera tjänstemän ansåg också att grupputbytet tillsammans med tjänstemän från andra medlemsstater varit av värde. Vid all förnyelse av utbytesprogrammet för 1996 beaktas detta Den feed-back som frågeformulären har tillhandahållit, och övriga erfarenheter, delgavs medlemsstaterna redan innan 1996 års program började. Tabell 1: Fordelning av utbyten under 1995 Värdstat Hemstat Antal sända tjänstemän B DK D EL E F IRL I Antal mottagna tjänstemän L NL A P FIN B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 8 7 11 9 8 8 5 11 3 7 7 8 6 7 11 SUMMA 116 1 0 1 0 1 1 0 0 0 0 0 1 1 1 1 0 0 1 0 0 2 1 0 3 0 2 1 1 0 0 0 1 0 0 1 0 0 0 0 0 1 1 7 12 4 0 1 2 1 1 0 1 0 0 0 0 0 0 1 7 1 1 0 1 1 0 1 0 0 1 1 0 0 1 8 1 1 1 0 0 1 0 0 0 1 1 0 1 0 7 0 1 2 3 1 0 0 0 1 0 1 0 0 1 10 0 0 1 0 0 0 0 0 1 1 0 0 0 0 3 1 1 1 1 1 0 1 1 0 0 1 1 1 1 11 1 0 1 0 0 1 0 1 1 0 0 0 1 0 6 1 0 0 0 0 1 0 2 0 1 0 0 0 1 6 1 0 1 0 0 0 1 1 0 2 0 0 0 1 7 0 1 0 0 1 0 0 1 1 0 2 1 0 0 7 UK 0 1 0 1 2 1 1 1 0 0 0 2 1 1 S 0 1 1 1 1 1 1 0 0 1 1 0 0 2 10 11 14 Tabell 2: Fördelning av utbyten 1993-95 Hemstat Antal sända tjänstemän B DK D EL B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 24 21 29 23 24 26 18 31 11 21 7 18 6 7 33 2 2 1 0 1 1 0 0 0 0 0 1 1 1 3 1 2 3 2 3 4 2 2 3 0 2 1 3 1 1 2 2 2 2 3 0 1 0 0 0 1 2 1 3 1 2 4 1 2 2 2 0 3 1 0 3 E 2 2 2 2 3 1 2 0 1 0 1 0 0 3 Värdstat F IRL I Antal mottagna tjänstemän L NL 3 3 2 3 3 1 4 0 2 1 3 0 0 5 2 2 4 0 1 2 2 1 1 1 2 0 1 1 1 2 4 5 2 2 2 0 3 0 2 0 0 3 0 1 1 0 1 0 0 1 1 1 0 0 0 1 7 2 3 2 3 3 2 2 3 1 0 2 1 1 4 29 SUMMA 299 25 20 31 17 19 30 20 26 A P FIN 1 0 1 0 0 1 0 1 1 0 0 0 1 0 6 2 0 1 1 0 2 1 5 1 2 0 0 0 3 18 1 0 1 0 0 0 1 1 0 2 0 0 0 1 7 UK 4 4 3 3 5 2 1 2 2 2 0 4 1 1 S 0 1 1 1 1 1 1 0 0 1 1 0 0 2 10 34 15 Tabell 3-18: Utbyten - deltagarprofil och deltagarnas utvärderingar Anm. : I sammanställningar utmärkta med * finns inga motsvarande siffror för 1993-94. Tabell 3: Kön Män Kvinnor 1995 70% 30% 1993-94 77% 23% Tabell 4: Genomsnittlig ålder 1995 41 I 1 1993-94 39 Tabell 5: Arbetsområde Mervärdesbeskattning Punktbeskattning Båda I 1995 79% [8% 3% I 1993-94 80% 20% 0% Tabell 6: Befattningsnivå med arbetsledande Tjänstemän med ledningsansvar Tjänstemän kontrollansvar, arbetsuppgifter Tjänstemän med enbart utförande uppgifter, men som kan fatta egna operativa beslut och utförande eventuellt med ansvar vissa 1995 23% 48% 30% | 1993-94 24% 40% 36% • | Tabell 7: Arbetsområde inom egen förvaltning och arbetsområde under utbytet* 1995 förvaltning Skattekontroll Uppbörd av skatt Central Avdelningschef Bedrägeribekämpnings- undersökningar Utbildning Annat' Arbetsområde inom egen förvaltning 47% 5% 20% 9% 4% 1% 14% | | Arbetsområde under utbytet 50% 10% 23% 4% 1% 2% 10% Innefattar experter pa lagstiftning, adininislrativl samarbete och relationer till allmänheten. Tabell 8: Varför tror Ni att Ni blev utvald? 17 Anmälde intresse Sakkunskap Språkkunskaper Befattning i Annat skäl förvaltningen I | 1995 28% 22% [8% 26% 5% 1993-94 26% 24% 25% 23% 2% | Tabell 9: Satte Ni i förväg upp specifika mål 101* Er förvaltning med avseende på utbytet?" Ja Nej 74% 26% Tabell 10: Om ja, uppnådde Ni dessa mål? o* Ja, fullständigt 26% Huvudsakligen 61% Delvis 9% Nej, inte alls 4% Tabell 11: Hur nära anslöt sig utbytet till Ert arbete?9 Mycket nära 36% 42% 18% 5% 0% Inte alls Tabell 12: Hur användbar var den eifarenhet Ni fick under utbytet?1 Mycket användbar 50% 37% 12% 1% 0% Inte alls användbar Tabell 13: Vad av denna eifarenhet kunde Ni använda inom Er egen förvaltning?* Allt 11% 26% 47% 15% 1% Ingenting Tabell 14: Förutser Ni några förvaltningsmässiga förändringar som resultat av utbytet? I 1 1995 27% 73% I 1 9 9 3 - 94 12% 88% Ja Nej Tabell 15: Har Ni rapporterat om Ert besök? - skriftligt? - muntligt? -både och? SUMMA [995 52% N% 37% 100% 1993-94 64% 10% 26% 100% 18 Tabell 16: Var utbytesperiodciis längd3 lagom förläng | 0% | 7% 70% 12% 10% förkort Tabell 17: Vilken är Er totalbedömning av värdet av utbytet för Er förvaltning?' mycket högt 28% 39% 27% 6% 1% mycket lågt Tabell 18: Anser Ni att programmet skall fortsätta? Ja, i nuvarande utformning Ja, med vissa ändringar Nej 1 1995 58% 42% 1993-94 26% 74% 0% 1 0% Bilaga B: Seminarier Aktiviteter Bruhl (Tyskland) 25-27 januari 1995: "Kontroll av mervärdesskatt: infogande av gemenskapens krav i inhemska kontrollsystem" 19 i detalj igenom på vilka sätt medlemsstaterna har Detta seminarium gick infogat gemenskapsdimensionen i de inhemska kontrollsystemen. Tillkomsten av den inre marknaden har gjort det möjligt att integrera kontrollen av den gemenskapsinterna handeln med kontrollen av den rent inhemska handeln, vilket ger en mer sammanhängande kontroll av företagen. Systemet för utbyte av mervärdesskatteinformation (VIES) är det viktiga verktyget för att kontrollera denna handel. Seminariet gick in på, och jämförde, de olika sätt på vilka data från VIES har integrerats i de inhemska kontrollsystemen. Nevers mervärdesbeskattning" (Frankrike) 3-4 maj 1995: "Utbildning av tiänstemän inom området för Vid detta seminarium samlades chefer för utbildningsorganisationer och utbildare från medlemsstaterna för att jämföra grund- och vidareutbildningsprogram. Seminariet var av värde för utvecklingen av det första gemensamma utbildningsprogrammet. Bad-Hofgastein (Österrike) 15-18 mai 1995. Stockholm (Sverige) 4-7 september 1995. Helsingfors (Finland) 11-14 september 1995: "Introduktion till gemenskapen för tiänstemän från de nva medlemsstaterna" Dessa tre seminarier ingick i en serie som huvudsakligen genomfördes till de nya medlemsstatemas två dagar åt förmån. Vid seminarierna ägnades mervärdesbeskattning. Representanter (Tyskland, Spanien, Nederländerna, Storbritannien) och från kommissionen förklarade hur gemenskapslagstiftningen har tillämpats låg särskilt på inhemska kontrollsystem och på tillämpningen av den ömsesidiga handräcknigen och det administrativa samarbetet. Tjänstemännen från de nya medlemsstaterna fick en ingående bild av de dagliga praktiska konsekvenserna av gemenskapens system för mervärdesbeskattning och punktbeskattning. två dagar åt punktbeskattning och från ett antal medlemsstater i medlemsstaterna. Tonvikten Helsingör (Danmark) 18. 20 september 1995: "Förvaltningskvalitet på området för indirekt beskattning" Detta seminarium tog upp och jämförde de olika system som finns i medlemsstaterna för kvalitetssäkring. Flera medlemsstater beskrev hur ledningshjälpmedel omformades på olika nivåer i förvaltningarna för att säkerställa att målen uppfylldes. Seminariet delades i arbetsgrupper för att gå igenom och jämföra olika angreppsätt på uppgifterna att sätta mål, övervaka genomförandet, utvärdera och tilldela resurser på ett konsekvent sätt. Ett antal fallstudier på olika områden gicks igenom för att kunna jämföra olika angreppssätt. 20 Ravenna (Italien) 18-20 oktober 1995: "Samarbete mellan medlemsstaterna inom området för punktbeskattning" Vid detta seminarium samlades experter på området för punktbeskattning för att diskutera sätt att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna vid kontrollen av punktskatter. Seminariet delades upp i arbetsgrupper för att diskutera utveckling av samtidiga kontrollåtgärder för multinationella företag med verksamhet i flera medlemsstater, insamling och analys av information för att ta fram målinriktade kontrollåtgärder samt utveckling av en bredare och mer systematisk dialog mellan medlemsstaterna Estoril (Portugal) 19-20 oktober 1995 "Cheferna för de centrala sambandskontoren" Vid detta seminarium samlades cheferna för de centrala sambandskontoren (Central Liaison Offices, CLOs) i medlemsstaterna för att analysera ökningen av antalet önskemål om ömsesidig handräckning och konsekvenserna för medlemsstaterna av denna ökning. Seminariet undersökte också informationsbehov och tillgängliga informationsresurser i medlemsstaterna och jämförde de olika sambandskontorens uppgifter och utvärderingssystem. Crawlev (Storbritannien) 23-25 oktober 1995: 'Kontroll av mervärdesskatt inom textilsektorn" Vid detta seminarium samlades kontrollexperter för att diskutera de särskilda problem som är förknippade med kontrollen vanligaste bedrägerimetodema inom textilsektom och sätt att bekämpa dessa Vikten av ett utökat samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller informationsutbyte och samtidiga kontrollåtgärder belystes. textilsektom. Seminariet tog upp de inom Helsingör (Danmark) 20-22 november 1995: "Betvdelsen av en informationspolicv vid kontroll av företagen avseende tullar, mervärdesskatt och punktskatter" Detta seminarium genomfördes som ett gemensamt seminarium för programmen Matthaeus-Tax och Matthaeus och förde samman experter på informationspolicy. Seminariet, som till stor del bedrevs i form av arbetsgrupper försökte fastställa de grundläggande principerna för en informationspolicyn med kontrollpolicyn och hur informationspolicy, informationspolicyn skall utvärderas. integreringen av Viterbo (Italien) 14-15 december 1995: "Påföljder som kan tillämpas inom området för mervärdesbeskattning" Vid detta seminarium samlades experter på tillämpningen av påföljder inom området för mervärdesbeskattning. Uppdelat på arbetsgrupper jämförde seminariet de olika metoderna för tillämpning av påföljder i medlemsstaterna, med koncentration på påföljder som utformats för att säkerställa att handelsföretag fullgör sina skyldigheter och påföljder för att avhålla från skatteflykt. Seminariet tog också upp påföljdemas återverkningar på förhållandet i stort till handelsföretagen. 21 Malmö (Sverige) 7-9 februari 1996: "Datoriserad granskning vid kontroll av mervärdesskatt" Detta seminarium sammanförde experter på kontroll av företag som använder datoriserad bokföring och på användning av datorer vid kontrollåtgärder. Uppdelat på arbetsgrupper jämförde seminariet de olika metoderna för kontroll av företag med datoriserad bokföring och konsekvenserna för informationsutbytet mellan förvaltningarna och för personalens utbildning. Seminariet studerade i medlemsstaterna som verktyg i också tre större system som för närvarande används kontrollarbetet. De rättsliga konsekvenserna av dessa system togs också upp. Rovaniemi (Finland) 28-29 mars 1996 Detta seminarium sammanförde experter på kontrollen av punktskatttepliktiga varor. Seminariet arbetade i grupper och diskuterade det administrativa ledsagardokumentets (AAD) funktion vid kontroll av varurörelser inom gemenskapen, studerade de problem som är förknippade med missbruket av AAD, undersökte vägar att komma tillrätta med dessa problem och jämförde de olika metoderna för påföljder inom detta område. Utvärdering Seminarierna utvärderas huvudsakligen genom att deltagarna besvarar ett frågeformulär om en sida vid seminariets slut. Tabell 19 nedan ger en sammanställning av svaren för 1995 års seminarier jämförda med svaren för 1993-94 års seminarier. Vid en jämförelse bör man lägga märke till att uppgifter endast finns tillgängliga för sex av de fjorton seminarierna under 1993-94, medan uppgifter för nio av de tolv seminarier som anordnats enbart inom Matthaeus-Tax finns medtagna för 1995. Som utvärderingsmetod har ett frågeformulär både brister och förtjänster. Den viktigaste fördelen är dess enkelhet, vilket gör det lätt att samla in och behandla uppgifterna. Det finns emellertid gränser för vad svaren på frågorna säger om ett seminarium. På en grundläggande nivå ger emellertid frågeformulären en enkel signal om seminarieproduktens kvalitet så som den uppfattas av de viktigaste kunderna, nämligen deltagarna. Kommissionen noterar dessa resultat i sitt protokoll från seminariet och använder dem tillsammans med kommissionsrepresentantemas intryck för att göra en omedelbar utvärdering av seminariet. Kommissionen och medlemsstaterna förser sedan ledningen av seminarieprogrammet med dessa utvärderingar. Förändringen i riktning mot ett större inslag av arbetsgrupper är delvis ett resultat av dessa utvärderingar. De sammantagna utvärderingarna enligt tabell 19 är inte desto mindre intressanta Svaren på nyckelfrågorna (1, 2 och 7) som uttrycker bedömningen i stort av seminariet, är övervägande positiva och är antingen oförändrade eller har förbättrats marginellt under 1995 jämfört med 1993- 94. På den positiva sidan kan man notera att minskningen av antalet föredrag (fråga 3) till förmån för arbete i grupper har varit klart välkommen. Å andra sidan visai' den lätta nedgången när det gäller hur nöjd man är vissa avseenden med seminariemas utformning (frågorna 4, 5 och 6) att ytterligare ansträngningar måste läggas ner på utformningen. 22 Det finns dessutom ytterligare belägg för att varje seminarium har haft en direkt effekt på policy- utformningen på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna. Som ett exempel startade seminariet i Estoril en diskussion om resurstilldelningen till de centrala sambandskontoren vilka utgör kärnan i den ömsesidiga handräckningen. Seminariet i Malmö har resulterat i ett flertal bilaterala kontakter mellan medlemsstater som är intresserade av den programvara och de tekniker för granskning som har utvecklats av andra medlemsstater. Kommissionen driver på gemenskapsnivå också denna fråga Seminariet i Helsingör har uppmuntrat till ett korsbefruktande samtal mellan medlemsstaterna om hur man uppnår god kvalitet i förvaltningen och ledde till uppföljande besök. Seminariet i Rovaniemi lade grunden till utvecklingen av ett nätverk för ömsesidig handräckning inom området för punktbeskattning. Seminariet i Crawley ledde till utbyte av information mellan två medlemsstater när det gällde misstänkta textilföretag som bedriver handel mellan de två länderna Slutligen har seminarierna spelat en väsentlig roll i de nya medlemsstatemas utbildningen av sina tjänstemän och därmed för ett lyckat införande av den inre marknaden på området för indirekt beskattning. Under 1995 träffades en överenskommelse om att medlemsstaterna på sina förvaltningars vägnar skulle besvara ytterligare ett utvärderingsformulär för varje seminarium. Detta skall göras sex månader efter varje seminarium för att bedöma seminariets nytta på lång sikt och ange vilken uppföljning som har gjorts. På grund av denna sex månaders fördröjning kan resultaten av denna utvärdering inte tas med i den här rapporten. Resultaten kommer emellertid att utvärderas av kommissionen och medlemsstaterna särskilt i syfte att ta hänsyn till dem vid utformningen av seminarieprogrammet för 1997. Detta nya utvärderingsredskap kommer att möjliggöra en bättre utvärdering av programmets värde på längre sikt för medlemsstatema. Tabell 19: Deltaganias utvärdering av seniiiiarienia (siffronia anger procent) 23 Gavs det för många Gavs det tillräckligt med Omfattade seminariet de 1. Motsvarade (eller överträffade) seminariet Era förväntningar? 2. ämnesområden Ni hade förväntat? 3. föredrag? 4. tid för diskussion? 5. Gavs det tillräckligt med tid för samtal med deltagare från andra medlemsstater? 6. tillfredsställande? 7. sin helhet var av nytta för Er förvaltning? 8. Var de praktiska arrangemangen vid seminariet tillfredsställande? 1 9. 1 tillfredsställande? Anser Ni att seminariet i Var dokumentationen Var översättningsservicen ja 93-94 74 95 67 för det mesta 93-94 95 27 22 delvis nej 93-94 4 95 6 93-94 1 95 0 67 72 25 23 19 70 71 85 74 4 60 63 63 72 4 16 16 7 17 2 21 21 16 21 82 87 15 12 69 56 17 21 9 8 9 9 7 9 3 7 5 7 12 11 14 6 1 14 0 1 68 87 5 4 0 0 0 6 7 5 7 0 0 9 24 Bilaga C: Det gemensamma utbildningsprogram met Efter omfattande samråd vid seminariet i Nevers, tog kommissionen fram ett utkast till det gemensamma utbildningsprogram som bestäms i artikel 4 c i beslutet om Matthaeus-Tax. Kommittén för Matthaeus-Tax rådfrågades och godkände enhälligt utkastet till beslut. Beslutet antogs av kommissionen den 12 juli 1995. inriktat på nya tjänstemän Beslutet är främst inom skattteförvaltningen som genomgår grundutbildning och är utformat för att förse dem med en gemensam grundutbildning som hjälper dem att förstå gemenskapsdimensionen i deras arbete bättre. Beslutet anger vilka ämnesområden som skall ingå i grundutbildningen av alla nya tjänstemän inom området för indirekt beskattning. Dessa ämnesområden utgör också basen i vidareutbildningen av tjänstemän. Även om beslutet bara hann träda i kraft under 1995, så hade de flesta medlemsstater genomfört det till årets slut. Alla medlemsstaters utbildningsprogram omfattade redan en stor del av programmets innehåll, särskilt gemenskapslagstiftningen inom området för indirekt beskattning. Programmets viktigaste effekt har varit att ge ökad tyngd åt den allmänna kännedomen om gemenskapen (gemenskapslagstiftningens källor, institutionerna och gemenskapens politik) och åt kännedomen om gemenskapens rättsliga instrument för administrativt samarbete och ömsesidig handräckning. I tabell 20 återfinns de uppgifter om programmets genomförande som medlemsstatema för närvarande kan ta fram. Även om några medlemsstater har svårigheter att sammanställa dessa uppgifter på en gemensam grundval verkar det som om ett betydande antal nya tjänstemän redan under 1995 fick utbildning i de ämnen som ingår i det gemensamma utbildningsprogrammet. Det är uppmuntrande att konstatera att fa nya tjänstemän fick en utbildning som inte var kopplad till det gemensamma utbildningsprogrammet. Uppgiftema om vidareutbildningen är ännu mer ojämna och svårtolkade. Det finns obekräftade belägg för att medlemsstaterna har gjort en ansträngning att ge gemenskapsdimensionen ökat utrymme vid utbildningen av sina tjänstemän, särskilt när det gäller användningen av de verktyg som den ömsesidiga handräckningen och det administrativa samarbetet erbjuder, vilket ger omedelbara praktiska resultat. Framdeles kommer kommissionen att sträva efter att tillsammans med medlemsstatema fastställa en bättre statistisk grund för utvärderingen av de gemensamma utbildningsprogrammen. En förbättrad utvärdering kommer också att ge underlag för eftertanke vid utformningen av nästa steg i de gemensamma utbildningsprogrammen, särskilt huruvida det gemensamma utbildningsprogrammet bör förtydligas och i detalj ange de viktigaste komponenterna inom de ämnesområden som skall ingå i varje utbildningsprogram. Kommissionens beslut 95/279/EG av den 12 juli 1995. EGT nr L 172, 22. 7. 1995, s. 24. Tabell 20: Grund- och vidareutbildning i medlemsstaterna 1995 GRUNDUTBILDNING TOTALT ANTAL TJÄNSTEMÄN SOM FÅTT UTBILDNING 622 114 4800 ej tillgänglig uppgift (ej tillg. ) 483 449 52 1607 39 255 775 0 100 ej tillg. 84 TJÄNSTEMÄN SOM UTBILDATS GENOM DET GEMENSAMMA UTBILDNINGSPROGRAMMET 622 114 4800 ej tillg. 483 388 0 407 20 255 190 0 100 100 84 B DK D EL E pb IRL Ie V NL A P FIN S UK VIDAREUTBILDNING I ÄMNESOMRÅDEN SOM INGÅR I DET GEMENSAMMA UTBILDNINGSPROGRAMMET TJÄNSTEMÄN SOM ÄR KANDIDATER FÖR UTBILDNING TJÄNSTEMÄN SOM FÅTT UTBILDNING 2300 1400 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 7800 69b ej tillg. 0a ej tillg. 2000 ej tillg. 300e ej tillg. ej tillg. 2300 350 ej tillg. 950 2751 ej tillg. 69b 713 °" ej tillg. 820 ej tillg. 120e 2013 ej tillg. a Endast tjänstemän inom området för mervärdesbeskattning b Inkluderar både tjänstemän inom området för direkt beskattning och tjänstemän inom området för mervärdesbeskattning, eftersom dessa inte kan identifieras separat. c Inkluderar endast tjänstemän inom Ministry of Finance och Guardia di Finanza. d Inkluderar såväl tulltjänstemän som tjänstemän inom områdena för mervärdesbeskattning och punktbeskattning e Omfattar endast tjänstemän inom området för punktbeskattning 1 I 25 26 Bilaga D: Språkutbildning I artikel 6 i beslutet om Matthaeus-Tax sägs att medlemsstaterna är ansvariga för att ge nödvändig språkutbildning till de av deras tjänstemän som troliuen kommer att delta i programmet. Uppgifterna i de frågeformulär som besvarats av deltagarna under 1995 (se tabell 21) visar att kunskaperna i värdlandets språk har avtagit. Förmågan att kommunicera är ändå hög (tabell 24). 21 procent av deltagarna (tabell 22) deltog i en språkkurs före utbytet och dessa kurser verkar ha varit av stort värde för dem som deltog i dem (tabell 23). Tabell 25 tillhandahåller en enkel statistik över den språkutbildning som medlemsstatema ger sina tjänstemän. Även om uppgifterna är ofullständiga och svåra att jämföra finns det belägg för en kontinuerlig ansträngning från några medlemsstaters sida att främja språkutbildningen. I en del medlemsstater innebär detta helt enkelt att ett frivilligt utbildningsprogram görs tillgängligt. Andra medlemsstater sätter mål för alla enheter i förvaltningen. Metoderna för att genomföra särskild utbildning av kandidater till deltagande i Matthaeus-Tax varierar. De flesta medlemsstatema infogar helt enkelt denna utbildning i den allmänna utbildningen. Andra erbjuder frivillig specialutbildning, särskilt när värdlandets språk är ett av de mindre utbredda gemenskapsspråken. Kommissionen kommer även på detta område att behöva arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att fa fram en bättre statistik för utvärdering av de ansträngningar som görs när det gäller språkutbildning. Kommissionen kommer att fortsätta att uppmuntra ett långsiktigt arbetssätt när det gäller språkutbildningen för att härigenom uppnå en tillräcklig reserv av kandidater för utbytesprogrammet. Utbytesdeltagarnas språkkunskapsprofil Tabell 21: Kunde Ni tala värdlandets språk? Ja, flytande Endast på enkel nivå Nej 1 1 1995 45% 26% 29% I 1 1993-94 66% 13% 21% Tabell 22: Har Ni genomgått någon språkkurs för att delta i programmet Matthaeus-Tax? Ja Nej I 21% 79% Tabell 23: Om Ni genomgick en språkkurs, vilket värde hade den för det utbyte Ni deltog i? stort värde | 52% [ 26% | 4% | 15% | 4% ~| inget värde alls Tabell 24:1 vilken utsträckning kände Ni att Ni kunde kommunicera i värdlandet? mycket bra 1 54% | 33% | 12% [ 1% | 0% [ inte alls Tabell 25: Sammanställning av språkutbildningen i medlemsstaterna 1995 Engelska Franska Tyska Spanska Övriga Summa Genomsnitt antal tjänstemän timmar per tjänsteman antal tjänstemän timmar per tjänsteman antal tjänstemän timmar per tjänsteman antal tjänstemän timmar per tjänsteman antal tjänstemän timmar per tjänsteman antal tjänstemän timmar per tjänsteman B 103 DK ej tillg. D ej tillg. ELa 15 E 183 pbc ej tillg. IRLb - Ia 437 V 4 NL ej tillg. A ej tillg. P 88 FINa 143 S'*' 80 UK - 50 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 92 ej tillg. - ej tillg. 300 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 30 31 - 75 ej tillg. ej tillg. 3 66 75 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 130 - - 58 116 118 ej tillg. 35 ej tillg. 58 ej tillg. - - 1 3 ej tillg. 17 87 ej tillg. 88 ej tillg. 118 ej tillg. - - - - ej tillg. ej tillg. 41 67 ej tillg. 346 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 30 ej tillg. 60 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 29 ej tillg. 20 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 30 ej tillg. 80 20 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 112 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 29 ej tillg. ej tillg. 4 80 ej tillg. ej tillg. ej tillg. - - - - ej tillg. 9 93 2 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 2 ej tillg. 107 ej tillg. 118 ej tillg. 300 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 30 ej tillg. 80 ej tillg. 5 ej tillg. 118 - - - - ej tillg. ej tillg. ej tillg. ej tillg. ej tillg. ej tillg. ej tillg. ej tillg. 241 ej tillg. 10 ej tillg. 65 80 527 262 ej tillg. 1200a 22 252 80 89+66g 733 6 ej tillg. 150 129 66 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 102 ej tillg. 118 ej tillg. 300 ej tillg. ej tillg. ej tillg. 30 31 60 a Omfattar endast tulltjänsteman och tjänstemän inom området för punktbeskattning. b Endast tjänstemän inom området för mervärdesbeskattning c Inkluderar både tjänstemän inom området för direkt beskattning och tjänstemän inom området för mervärdesbeskattning, eftersom dessa inte kan identifieras separat. d Inkluderar endast tjänstemän inom Ministry of Finance och Guardia di Finanza. e Inkluderar såväl tulltjänstemän som tjänstemän inom områdena för mervärdesbeskattning och punktbeskattning f Inkluderar även 6 månader under 1994 g 66 tjänstemän inom området för punktsbekattning 27 ISSN 1024-4506 KOM(96) 543 slutlig DOKUMENT SV 16 09 04 10 Katalognummer : CB-CO-96-549-SV-C ISBN 92-78-10747-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2895/96 van Arlene McCARTHY aan dee Raad. Rechten van kinderen

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2895/96 del Arlene McCARTHY al Consejo. Derechos de los niños


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2868/96 von Alex SMITH an den Rat. Veröffentlichung einer Studie über den öffentlichen Zugang zu Dokumenten

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Decision
EU publication
access to EU information
documentation centre
report


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2904/96 del Paul RÜBIG al Consejo. Directiva sobre la aproximación de las disposiciones jurídicas y administrativas de los Estados miembros sobre artículos elaborados con metales preciosos

eurovoc_concepts:
EC Directive
approximation of laws
consumer protection
free movement of goods
harmonisation of standards
precious metal
proposal (EU)
technical regulations
trademark
work of art


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2119/96 DER KOMMISSION vom 4. November 1996 zur Änderung der im Sektor Getreide geltenden Zölle

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2119/96 DA COMISSÃO de 4 de Novembro de 1996 que altera os direitos de importação no sector dos cereais


title: Abkommen in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Arabischen Republik Ägypten zur Anpassung der Regelung für die Einfuhr von Reis mit Ursprung in und Herkunft aus Ägypten in die Gemeinschaft

eurovoc_concepts:
Egypt
cooperation agreement (EU)
customs duties
import (EU)
originating product
rice
tariff reduction

formats: html pdfa1b print


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2117/96, annettu 4 päivänä marraskuuta 1996, tavallisen vehnän kaikkiin kolmansiin maihin lukuun ottamatta Ceutaa, Melillaa ja tiettyjä AKT-maita suuntautuvan viennin tukea koskevan tarjouskilpailun avaamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1143/96 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export licence
export refund
export tax
third country


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2121/96 of 4 November 1996 amending representative prices and additional duties for the import of certain products in the sugar sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Eiropas Kopienas un Ēģiptes Arābu Republikas Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā par importa režīma koriģēšanu attiecībā uz apelsīniem, kuru izcelsme ir Ēģiptē un kurus no tās ieved Kopienā

eurovoc_concepts:
Egypt
citrus fruit
cooperation agreement (EU)
customs duties
import (EU)
import price
originating product
tariff reduction

formats: html pdf print

text: 03/20. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 43 21996A1115(02) L 292/32 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 15. 11. 1996. EIROPAS KOPIENAS UN ĒĢIPTES ARĀBU REPUBLIKAS NOLĪGUMS vēstuļu apmaiņas veidā par importa režīma koriģēšanu attiecībā uz apelsīniem, kuru izcelsme ir Ēģiptē un kurus no tās ieved Kopienā 1. vēstule Briselē 1996. gada 4. novembrī Godātais kungs, Man ir tas gods atsaukties uz Eiropas Komisijas dienesta un Ēģiptes iestāžu konsultācijām par PTO jaunajām saistībām pēc Urugvajas kārtas sarunām. Konsultāciju mērķis bija piešķirt Ēģiptei, kamēr nav noslēgts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums un saskaņā ar Sadarbības nolīguma 22. pantu, atvieglojumus, kas ir līdzvērtīgi Eiropas Ekonomikas kopienas un Ēģiptes Arābu Republikas Sadarbības nolīgumā minētajiem. Ir panākta vienošanās, ka svaigiem apelsīniem, uz ko attiecas kods ex 0805 10: 1. Kuru maksimālais daudzums nepārsniedz 8 000 tonnu, no 1. decembra līdz 31. maijam iekļuves cena, no kuras īpaši nodokļi tiks samazināti līdz nullei, ir ECU 273 par tonnu. 2. Saskaņotā iekļuves cena jāsamazina proporcionāli un tāpat kā iekļuves cenas, kas ir saistošas PTO. 3. Ja atsevišķa sūtījuma iekļuves cena ir par 2 %, 4 %, 6 % vai 8 % zemāka par saskaņoto iekļuves cenu, īpašais muitas nodoklis ir attiecīgi 2 %, 4 %, 6 % vai 8 % no iekļuves cenas. 4. Ja atsevišķa sūtījuma iekļuves cena ir par 92 % zemāka par saskaņoto iekļuves cenu, piemēro īpašo muitas nodokli, kas ir saistošs PTO. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad to ir parakstījušas abas puses. To piemēro no 1996. gada 1. decembra. Es būtu pateicīgs, ja Jūs apstiprinātu Jūsu valdības piekrišanu iepriekš minētajam. Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākos cieņas apliecinājumus. Eiropas Kopienas vārdā — 44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/20. sēj. 2. vēstule Briselē, 1996. gada 4. novembrī Godātais kungs, Man ir tas gods apstiprināt, ka saņemta Jūsu vēstule ar šodienas datumu, kuras teksts ir šāds: “Man ir tas gods atsaukties uz Eiropas Komisijas dienesta un Ēģiptes iestāžu konsultācijām par PTO jaunajām saistībām pēc Urugvajas kārtas sarunām. Konsultāciju mērķis bija piešķirt Ēģiptei, kamēr nav noslēgts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolī- gums un saskaņā ar Sadarbības nolīguma 22. pantu, atvieglojumus, kas ir līdzvērtīgi Eiropas Ekono- mikas kopienas un Ēģiptes Arābu Republikas nolīgumā minētajiem. Ir panākta vienošanās, ka svaigiem apelsīniem, uz ko attiecas kods ex 0805 10: 1. Kuru maksimālais daudzums nepārsniedz 8 000 tonnu, no 1. decembra līdz 31. maijam iekļuves cena, no kuras īpaši nodokļi tiks samazināti līdz nullei, ir ECU 273 par tonnu. 2. Saskaņotā iekļuves cena jāsamazina proporcionāli un tāpat kā iekļuves cenas, kas ir saistošas PTO. 3. Ja atsevišķa sūtījuma iekļuves cena ir par 2 %, 4 %, 6 % vai 8 % zemāka par saskaņoto iekļuves cenu, īpašais muitas nodoklis ir attiecīgi 2 %, 4 %, 6 % vai 8 % no iekļuves cenas. 4. Ja atsevišķa sūtījuma iekļuves cena ir par 92 % zemāka par pieņemto iekļuves cenu, piemēro PTO saistošo īpašo muitas nodokli. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad to ir parakstījušas abas puses. To piemēro no 1996. gada 1. decembra. Es būtu pateicīgs, ja Jūs apstiprinātu Jūsu valdības piekrišanu iepriekš minētajam. ” Man ir tas gods apstiprināt, ka mana valdība piekrīt Jūsu vēstules saturam. Lūdzu pieņemiet manus visdziļākos cieņas apliecinājumus. Ēģiptes Arābu Republikas valdības vārdā —