title: Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi

eurovoc_concepts:
International Maritime Organisation
carriage of passengers
maritime safety
maritime transport
prevention of pollution
safety standard

text: 07/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 3 31996L0098 17. 2. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 46/25 DIREKTIVA SVETA 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 84(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), v skladu s postopkom, določenim v členu 189c Pogodbe (3), ker je v okviru skupne prometne politike treba sprejeti nadaljnje ukrepe za zagotovitev varnosti v pomorskem prometu; nosti in izkušenosti; ker to vodi do različnih stopenj var- nosti pri proizvodih, ki so jih pristojni nacionalni organi potrdili kot skladne z zadevnimi mednarodnimi varnost- nimi standardi in do velikega nasprotovanja držav članic, da imajo ladje, ki plujejo pod njihovo zastavo, brez dodatnih preverjanj opremo, ki jo je odobrila druga država članica; (5) ker je treba določiti skupna pravila za odpravo razlik v uporabi mednarodnih standardov; ker bodo ta skupna pravila zaradi znaka skladnosti, pritrjenega na opremo, vodila do odprave nepotrebnih stroškov in upravnih postopkov, povezanih z odobritvijo opreme, izboljšanja pogojev obratovanja in konkurenčnega položaja ladij- skega prometa Skupnosti ter odprave tehničnih ovir za trgovino; ker je Skupnost resno zaskrbljena zaradi pomorskih nesreč, zlasti tistih, pri katerih pride do izgube človeških življenj ter onesnaženja morij in obal držav članic; (6) ker lahko tveganje pomorskih nesreč učinkovito zma- njšamo s skupnimi standardi, ki zagotavljajo visoko raven varnosti opreme, ki je na ladjah; ker imajo lahko standardi in preskusne metode velik vpliv na prihodnje zmogljivostne lastnosti opreme; ker mednarodne konvencije od držav zastave zahtevajo, da zagotovijo skladnost opreme na ladjah z nekaterimi zahtevami in izdajo ustrezna spričevala; ker so zato mednarodne organizacije za standardizacijo in Medna- rodna pomorska organizacija (IMO) razvile standarde preskušanja za nekatere vrste pomorske opreme; ker nacionalni standardi preskušanja, ki upoštevajomedna- rodne standarde, dajejo organom za potrjevanje diskre- cijsko pravico, ki imajo sami različne ravni usposoblje- ker Svet v svoji resoluciji z dne 8. junija 1993 o skupni politiki o varnosti v pomorskem prometu (4) poziva Komisijo k predložitvi predlogov za uskladitev uporabe standardov IMO in postopkov za odobritev pomorske opreme; (7) ker je ukrepanje na ravni Skupnosti edini možni način za doseganje te uskladitve, kajti države članice, ki bi ukrepale neodvisno ali v okviru mednarodnih organiza- cij, ne morejo vzpostaviti enake ravni varnosti opreme; (1) UL C 218, 23. 8. 1995, str. 9. (2) UL C 101, 3. 4. 1996, str. 3. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 29. novembra 1995 (UL C 339, 18. 12. 1995, str. 21), Skupno stališče Sveta z dne 18. junija 1996 (UL C 248, 26. 8. 1996, str. 10) in Sklep Evropskega parla- menta z dne 24. oktobra 1996 (UL C 347, 18. 11. 1996). (8) ker je direktiva Sveta ustrezen pravni instrument, ker oblikuje okvir za enotno in obvezno uporabo medna- rodnih standardov preskušanja s strani držav članic; (4) UL C 271, 7. 10. 1993, str. 1. (1) (2) (3) (4) SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 3 4 (9) (10) ker je v prvi vrsti smiselno obravnavati opremo, katere prevoz na ladji in odobritev s strani nacionalnih uprav v skladu z varnostnimi standardi, določenimi v mednarod- nih konvencijah ali sta obvezna po pomembnih mednarodnih konvencijah; resolucijah, ker obstajajo različne direktive, ki zagotavljajo prosti pretok nekaterih proizvodov, ki bi med drugim lahko bili uporabljeni kot oprema na ladjah, vendar niso pred- met potrditve opreme držav članic v skladu z zadevnimi mednarodnimi konvencijami; ker mora biti zato oprema, nameščena na ladjah, izključno urejena z novimi sku- pnimi pravili; (11) ker je treba določiti nove standarde preskušanja, po možnosti na mednarodni ravni, za opremo, za katero takšnih standardov še ni ali niso dovolj podrobni; (12) ker morajo države članice zagotoviti, da so priglašeni organi, ki ocenjujejo skladnost opreme s standardi pre- skušanja, neodvisni, učinkoviti in strokovno pristojni za opravljanje njihovih nalog; (13) ker je skladnost z mednarodnimi standardi preskušanja najbolje ponazorjena s postopki ugotavljanja skladnosti, kakor so tisti, določeni v Sklepu Sveta 93/465/EGS z dne 22. julija 1993 o modulih za različne faze postop- kov ugotavljanja skladnosti ter pravilih za označevanje in uporabo znaka skladnosti CE, ki so namenjeni upo- rabi v direktivah o tehnični uskladitvi (1); (14) ker nič v tej direktivi ne omejuje pravice, ki jo upravi države zastave zagotavljajo mednarodne konvencije, da lahko opravlja preskuse delovanja na ladji, za katero je izdalo varnostno spričevalo, če takšni preskusi ne pod- vajajo postopkov ugotavljanja skladnosti; (16) ker lahko države članice v nekaterih primerih sprejmejo začasne ukrepe, da omejijo ali prepovejo uporabo opreme, ki ima znak skladnosti; (17) ker je uporaba opreme, ki nima znaka skladnosti, lahko dovoljena le v izjemnih okoliščinah; (18) ker je za spremembo te direktive potreben poenostavljen postopek, ki vključuje regulativni odbor, SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Namen te direktive je izboljšati varnost v pomorskem prometu in preprečevati onesnaževanje morja z enotno uporabo ustre- znih mednarodnih instrumentov glede opreme, naštete v Pri- logi A, ki jo je treba namestiti na ladjah in za katero so države članice po mednarodnih konvencijah izdale varnostna spriče- vala ali so bila izdana v njihovem imenu, in zagotoviti prosti pretok takšne opreme znotraj Skupnosti. Člen 2 V tej direktivi: (a) „postopki ugotavljanja skladnosti“ pomenijo postopke, določene v členu 10 in Prilogi B; (b) „oprema“ pomeni predmete, naštete v prilogah A. 1 in A. 2, ki morajo biti nameščeni za uporabo na ladji, da bi bila v skladu z mednarodnimi instrumenti, ali pa so za uporabo na ladji prostovoljno nameščeni in za katere je potrebna odobritev uprave države zastave v skladu z mednarodnimi instrumenti; (c) „naprave za radijske zveze“ pomenijo naprave, zahtevane v poglavju IV Konvencije Solas iz leta 1974, kakor je bila spremenjena glede na univerzalni pomorski sistem za var- nost in stisko na morju (GMDSS) in dvo- smerne UKV radiotelefonske naprave, zahtevane s pravilom III/6. 2. 1 iste konvencije; iz leta 1988, (15) ker naj bo oprema, ki jo ureja ta direktiva, načeloma opremljena z znakom, ki kaže na njeno skladnost z zahtevami te direktive; (d) „mednarodne konvencije“ pomenijo: (1) UL C 220, 30. 8. 1993, str. 23. (LL66), — Mednarodno konvencijo o tovornih črtah iz leta 1966 07/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 5 — Konvencijo o mednarodnih pravilih o izogibanju trče- — Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO), nja na morju (Colreg) iz leta 1972, — Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaženja morja z ladjami (Marpol) iz leta 1973, — Mednarodna komisija za elektrotehniko (IEC), — Evropski odbor za standardizacijo (CEN), word missing!!! — Mednarodna konvencija o varstvu človeškega življenja na morju (Solas) iz leta 1974, — Evropski odbor za standardizacijo v elektrotehniki (Cenelec) in skupaj z njihovimi protokoli in spremembami, ki veljajo na dan sprejetja te direktive; — Evropski inštitut za standarde v telekomunikaciji (ETSI), (e) „mednarodni instrumenti“ pomenijo ustrezne mednarodne konvencije, ustrezne resolucije in okrožnice Mednarodne pomorske organizacije (IMO) ter ustrezne mednarodne standarde preskušanja; (f) „znak“ pomeni simbol, naveden v členu 11 in opisan v Pri- logi D; (g) „priglašeni organ“ pomeni organizacijo, ki jo imenuje pri- stojna nacionalna uprava države članice v skladu s členom 9; (h) „nameščen na krovu“ pomeni inštaliran ali nameščen na krovu ladje; (i) „varnostna spričevala“ pomenijo spričevala, ki so jih izdale države članice ali so bila izdana v njihovem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami; ki veljajo na dan sprejetja te direktive in so vzpostavljeni v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami ter ustre- znimi resolucijami in okrožnicami IMO za opredelitev pre- skusnih metod in rezultatov, vendar le v obliki, navedeni v Prilogi A; (o) „odobritev tipa“ pomeni postopke za ocenjevanje opreme, in izdelane v skladu z ustreznimi standardi preskušanja, izdajo ustreznih spričeval. Člen 3 Ta direktiva se uporablja za opremo, namenjeno za upo- 1. rabo na krovu: (a) nove ladje Skupnosti, ne glede na to, ali je ladja v času izgradnje znotraj Skupnosti; (j) „ladja“ pomeni ladjo, ki sodi na področje uporabe medna- rodne konvencije; vojne ladje niso zajete; (b) obstoječe ladje Skupnosti, (k) „ladja Skupnosti“ pomeni ladjo, za katero so države članice izdale varnostna spričevala ali so bila izdana v njihovem imenu po mednarodnih konvencijah. Ta opredelitev ne vključuje premerov, ko spričevalo za ladjo izdaja uprava države članice na zahtevo uprave tretje države; (l) „nova ladja“ pomeni ladjo, katere kobilica je položena ali ki je v podobni fazi gradnje na dan začetka veljave te direk- tive ali po njem. V tej opredelitvi „podobna faza gradnje“ pomeni fazo, pri kateri: (i) se začne gradnja, razpoznavna za določeno ladjo, in (ii) se začne montaža ladje, ki znaša vsaj 50 ton ali 1 % ocenjene mase skupnega konstrukcijskega materiala, glede na manjšo vrednost; (m) „obstoječa ladja“ pomeni ladjo, ki ni nova ladja; (n) „standardi preskušanja“ pomenijo standarde, ki jih določi — na kateri takšna oprema ni že predhodno nameščena na krovu, ali — na kateri je oprema, ki je bila predhodno nameščena na krovu, nadomeščena, razen v primeru, ko medna- rodne konvencije dovoljujejo drugače, ne glede na to, ali je ladja v času namestitve opreme na krov znotraj Skupnosti. Ta direktiva se ne uporablja za opremo, ki je na datum 2. začetka veljavnosti te direktive že nameščena na krovu ladje. 3. Ne glede na dejstvo, da lahko v zvezi s prostim pretokom oprema iz odstavka 1 sodi na področje uporabe drugih direk- tiv, zlasti Direktiv Sveta 89/336/EGS z dne 3. maja 1989 o pri- bliževanju zakonodaj držav članic v zvezi zelektromagnetno združljivostjo (1) in 89/686/EGS z dne 21. decembra 1989 o — Mednarodna pomorska organizacija (IMO), (1) UL L 139, 23. 5. 1989, str. 19. Direktiva, kakor je bila nazadnje spre- menjena z Direktivo 93/68/EGS (UL L 220, 31. 8. 1993, str. 1). 6 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 3 približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo (1), je ta oprema za te namene podvržena samo tej direktivi, z izključitvijo vseh ostalih. ladje Skupnosti, ali zavrniti spričeval, ki se nanašajo nanjo. izdaje ali obnovitve varnostnih Člen 4 Radijsko dovoljenje izdajo pristojni organi v skladu z 2. mednarodnimi radijskimi pravilniki pred izdajo ustreznega var- nostnega spričevala. Vsaka država članica ali organizacije, ki delujejo v njenem imenu, ob izdaji ali obnovitvi ustreznih varnostnih spričeval zagotovijo, da oprema na krovu ladij Skupnosti, za katere izda- jajo varnostna spričevala, izpolnjuje zahteve te direktive. Člen 7 1. Po dnevu začetka veljavnosti te direktive Skupnost vloži prošnjo pri IMO ali po potrebi pri evropskih organizacijah za standardizacijo za vzpostavitev standardov, vključno s podrob- nimi standardi preskušanja, za opremo, našteto v Prilogi A. 2. Člen 5 1. Oprema, našteta v Prilogi A. 1, ki je nameščena na krovu ladje Skupnosti na datum iz drugega odstavka člena 20(1) ali po njem, izpolnjuje zahteve mednarodnih instrumentov, nave- denih v tej Prilogi. — predsedstvo Sveta in Komisija, če je vložena pri IMO, 2. Prošnjo iz odstavka 1 vloži: ter ustreznih resolucij 2. Skladnost opreme z veljavnimi zahtevami mednarodnih in okrožnic Mednarodne konvencij pomorske organizacije se dokaže izključno v skladu z ustre- znimi standardi preskušanja in postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge A. 1. Za predmete, ki so našteti v Prilogi A. 1 in za katere so dani standardi preskušanja IEC in ETSI, so ti standardi alternativa, proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pa lahko določi, katere je treba uporabiti. 3. Oprema, našteta v Prilogi A. 1 in izdelana pred datumom iz odstavka 1, se lahko v dveh letih po tem datumu prav tako da na trg in namesti na krovu ladje Skupnosti, za katero je država članica izdala spričevala ali so bila izdana v njenem imenu v skladu z mednarodnimi konvencijami, če je bila izde- lana v skladu s postopki za odobritev tipa, ki so že veljali na območju navedene države članice pred dnem sprejetja te direk- tive. Člen 6 — Komisija, v skladu z Direktivo Sveta 83/189/EGS z dne 28. marca 1983 o določitvi postopka zbiranja informacij na področju tehničnih standardov in predpisov (2), če je vložena pri evropskih organizacijah za standardizacijo. Cilj mandatov, ki jih izda Komisija, je razvoj mednarodnih stan- dardov s postopki sodelovanja med evropskimi službami in njim enakovrednimi službami na mednarodni ravni. 3. Države članice naredijo vse, kar je v njihovi moči, za zagotovitev, da mednarodne organizacije, vključno z IMO, čim- prej razvijejo te standarde. 4. Komisija redno spremlja razvoj standardov preskušanja. Če mednarodne organizacije, vključno z IMO, ne bi 5. uspele sprejeti ustreznih standardov preskušanja za določen predmet opreme v razumnem času ali pa bi sprejetje zavrnile, se lahko po postopku iz člena 18 sprejmejo standardi, ki teme- ljijo na delu evropskih organizacij za standardizacijo. Nobena država članica ne sme prepovedati, da se oprema, 1. našteta v Prilogi A. 1, ki nosi znak ali je iz katerega drugega razloga v skladu s to direktivo, da na trg ali namesti na krovu 6. Ko so standardi preskušanja iz odstavkov 1 ali 5 sprejeti ali začnejo veljati za določen predmet opreme, se ta oprema po postopku iz člena 18 prenese iz Priloge A. 2 v Prilogo A. 1 in od datuma tega prenosa se uporablja člen 5. (1) UL L 399. 30. 12. 1989, str. 18. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 93/95/EGS (UL L 276, 9. 11. 1993, str. 11). (2) UL L 109, 26. 4. 1983, str. 8. Direktiva, kakor je bila nazadnje spre- menjena z Aktom o pristopu iz leta 1994. 07/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 7 Člen 8 Člen 10 V primeru nove ladje, ki, ne glede na njeno zastavo, ni 1. vpisana v državi članici, ampak jo je treba prenesti v ladijski register države članice, tako ladjo ob prenosu inšpekcijsko pre- je gleda država članica, ki jo sprejema, da bi preverila, ali dejansko stanje opreme v skladu z varnostnimi spričevali in izpolnjuje to direktivo in ima ustrezen znak ali je po mnenju uprave navedene države članice enakovredna opremi, odobreni v skladu s to direktivo. Uporabi se naslednji postopek ugotavljanja skladnosti, 1. katerega podrobnosti so naštete v Prilogi B: (i) ES-pregled tipa (modul B) in, preden je oprema dana na trg in v skladu z izborom proizvajalca ali njegovega pooblašče- nega zastopnika s sedežem v Skupnosti med možnostmi, navedenimi v Prilogi A. 1, so za vso opremo potrebne: (a) ES izjava o skladnosti s tipom (modul C); Opremo, ki nima znaka ali 2. ustrezno, je treba nadomestiti. jo uprava ne šteje kot (b) ES izjava o skladnosti s tipom (zagotavljanje kakovosti proizvodnje) (modul D); 3. Opremi, ki po tem členu šteje za enakovredno, država članica izda potrdilo, ki je ves čas ob opremi ter državi članici zastave dovoljuje namestitev opreme na krovu ladje in nalaga kakršne koli omejitve ali določa kakršne koli določbe za upo- rabo opreme. (c) ES izjava o skladnosti s tipom (zagotavljanje kakovosti proizvoda) (modul E); (d) ES izjava o skladnosti s tipom (preverjanje proizvoda) (modul F); ali (ii) ES-celovito zagotavljanje kakovosti (modul H). 4. V primeru naprave za radijske zveze uprava države zastave zahteva, da taka naprava ne vpliva neugodno na zahteve radio-frekvenčnega razpona. Izjava o skladnosti s tipom je v pisni obliki in vsebuje 2. podatke iz Priloge B. Člen 9 1. Države članice uradno obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, imenovanih za izvajanje postopkov iz člena 10, skupaj s posebnimi nalogami, za katerih izvajanje so bili ti priglašeni organi imenovani, in identifikacijskimi številkami, ki jim jih je vnaprej dodelila Komisija. Vsaka organizacija predloži državi članici, ki jo namerava imenovati, popolne informacije in dokaze o izpolnjevanju meril iz Priloge C. 2. Vsaj enkrat na dve leti vsaka država članica opravi revi- zijo dolžnosti, ki jih opravljajo njihovi priglašeni organi v nje- nem imenu, izvede pa jo uprava ali neodvisna zunanja organi- zacija, ki jo imenuje uprava. Ta revizija zagotovi, da vsak pri- glašeni organ še naprej izpolnjuje merila iz Priloge C. Če vrsto opreme izdelujejo posamično ali v majhnih koli- je postopek ugotavljanja 3. činah in ne v serijah ali množično, skladnosti lahko ES-overjanje enote (modul G). 4. Komisija vodi ažuriran seznam odobrene opreme in umaknjenih ali zavrnjenih vlog ter ga da na voljo zainteresira- nim strankam. Člen 11 1. Oprema iz Priloge A. 1, ki je v skladu z ustreznimi med- narodnimi instrumenti in izdelana v skladu s postopki ugotav- ljanja skladnosti, ima znak, ki ga pritrdi proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti. še Znaku sledi številka priglašenega identifikacijska 2. organa, ki je izvedel postopek ugotavljanja skladnosti, če je ta in zadnji števki organ vključen v fazo kontrole proizvodnje, številke leta, v katerem je bil znak pritrjen. Identifikacijsko številko priglašenega organa pritrdi pod njegovo odgovornostjo bodisi organ sam bodisi proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti. 3. Država članica, ki je imenovala organ, mora imenovanje umakniti, če ugotovi, da organ več ne izpolnjuje meril iz Pri- loge C. O tem takoj obvestiti Komisijo in ostale države članice. Oblika znaka, ki 3. Prilogi D. jo je treba uporabiti, je določena v 8 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 3 Znak je pritrjen na opremo ali na njeno ploščico s pod- 4. atki tako, da je viden, čitljiv in neizbrisen ves čas predvidene uporabnosti opreme. Kadar pa to zaradi narave kosa opreme ni mogoče ali ni zagotovljeno, je pritrjen na embalaži proiz- voda, etiketi ali prilogi. obvesti druge države članice in Komisijo in navede razloge za svojo odločitev, zlasti, če je vzrok neskladnosti s to direktivo: (a) neupoštevanje člena 5(1) in (2); 5. Pritrjeni ne smejo biti nobeni drugi znaki ali navodila, ki bi lahko zavajali tretje osebe v smislu grafične oblike znaka iz te direktive. (b) nepravilna uporaba standardov preskušanja iz člena 5(1) in (2); ali (c) pomanjkljivosti v samih standardih preskušanja. 6. Znak se pritrdi na koncu faze proizvodnje. Komisija se čimprej posvetuje z zadevnimi strankami. Če 2. Komisija po takem posvetovanju ugotovi, da: Člen 12 — so ukrepi upravičeni, o tem nemudoma obvesti državo čla- nico, ki je dala pobudo, in druge države članice; če so raz- log odločitve iz odstavka 1 pomanjkljivosti v standardih preskušanja, Komisija po posvetovanju z zadevnimi stran- kami zadevo predloži pred odbor iz člena 18, v dveh mese- cih, če namerava država članica, ki je sprejela odločitev, pri njej vztrajati, in sproži postopek iz člena 18, 1. Ne glede na člen 6 vsaka država članica sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev izvajanja preverjanja vzorcev označene opreme, ki je na njenem trgu in še ni bila nameščena na krov, da bi zagotovila njeno skladnost s to direktivo. Preverjanja vzorcev, ki niso predvideni v modulih za ugotavljanje sklad- nosti v Prilogi B, se opravijo na stroške države članice. Ne glede na člen 6 lahko po namestitvi opreme, ki je v 2. skladu s to direktivo, na krov ladje Skupnosti uprava države zastave dovoli ocenjevanje opreme, ko mednarodni instrumenti zaradi varnosti in/ali preprečevanja onesnaženja zahtevajo pre- skušanje delovanja na krovu, pod pogojem, da ne podvajajo že opravljenih postopkov ugotavljanja skladnosti. Uprava države zastave lahko od proizvajalca opreme, njegovega pooblašče- nega zastopnika s sedežem v Skupnosti ali osebe, odgovorne za trženje opreme znotraj Skupnosti, zahteva predložitev poro- čil o inšpekcijskih pregledih/preskusih. Člen 13 1. Če država članica z inšpekcijskim pregledom ali na kak drug način ugotovi, da lahko kos opreme iz Priloge A. 1, ne glede na dejstvo, da ima znak, ob pravilni namestitvi, vzdrževa- nju in predvideni uporabi ogrozi zdravje in/ali življenje posadke, potnikov ali po potrebi drugih oseb ali neugodno vpliva na morsko okolje, sprejme vse potrebne začasne ukrepe, da ta kos umakne s trga ali prepove ali omeji njegovo dajanje na trg ali uporabo na krovu ladje, za katero izdaja varnostno spričevalo. O takšnem ukrepu država članica nemudoma — so ukrepi neupravičeni, o tem nemudoma obvesti državo in proizvajalca ali njegovega članico, ki pooblaščenega zastopnika s sedežem v Skupnosti. je dala pobudo, Če ima kos opreme, ki ni v skladu s to direktivo, znak, 3. sprejme ustrezne ukrepe država članica, ki ima nadzor nad tistim, ki je znak pritrdil; navedena država članica o sprejetih ukrepih obvesti Komisijo in ostale države članice. Komisija zagotovi, da so države članice obveščene o 4. poteku in izidu tega postopka. Člen 14 1. Ne glede na določbe člena 5 lahko v izjemnih okoliščinah tehnične inovativnosti uprava države zastave dovoli, da se na krovu ladje Skupnosti namesti oprema, ki ni v skladu s postop- kom ugotavljanja skladnosti, če se je v preskusu ali kako dru- gače uprava države zastave dovolj prepričala, da je taka oprema vsaj tako učinkovita kakor oprema, ki je v skladu s postopkom ugotavljanja skladnosti. V primeru naprav za radijske zveze uprava države zastave zahteva, da taka naprava ne vpliva neugodno na zahteve radio- frekvenčnega razpona. Takšni postopki preskusa nikakor ne smejo razlikovati in opremo, izdelano v državi članici zastave, 2. med opremo, izdelano v drugih državah. 07/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 9 Opremi, ki jo ureja ta člen, država članica zastave izda 3. potrdilo, ki je ves čas ob opremi ter državi članici zastave dovoljuje namestitev opreme na krovu ladje in nalaga kakršne koli omejitve ali določa kakršne koli določbe za uporabo te opreme. 4. Če država članica dovoli namestitev opreme, ki jo ureja ta člen, na krovu ladje Skupnosti, navedena država članica nemudoma sporoči Komisiji in ostalim državam članicam vse podrobnosti, skupaj s poročili o vseh zadevnih preskusih, oce- nah in postopkih ugotavljanja skladnosti. Oprema iz odstavka 1 se doda Prilogi A. 2 v skladu s 5. postopku iz člena 18. 6. Če ladjo, ki ima na krovu opremo, urejeno z odstavkom 1, prevzame druga država članica, lahko prevzemna država čla- nica zastave sprejme potrebne ukrepe, ki lahko vključujejo pre- skušanja in praktične predstavitve za zagotovitev, da je oprema vsaj tako učinkovita kakor oprema, ki je v skladu s postopki ugotavljanja skladnosti. Člen 16 1. Če je opremo treba nadomestiti v pristanišču zunaj Sku- pnosti in v izjemnih okoliščinah, ki jih je treba pred upravo države zastave ustrezno upravičiti, če ni izvedljivo v razumnem času, brez zamude ali stroškov namestitve opreme, ki ima odo- bren ES-pregled tipa, se lahko po naslednjem postopku na krovu namesti druga oprema: (a) opremi je priložena dokumentacija, ki jo je izdala priznana organizacija, enakovredna priglašenemu organu, če je bil sklenjen sporazum o priznavanju med Skupnostjo in tretjo državo o vzajemnem priznavanju takšne organizacije; (b) če ni mogoče upoštevati določila točke (a), se lahko ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 na krov namesti oprema, ki ima priloženo dokumentacijo, ki jo je izdala država članica IMO, ki in potrjuje skladnost z ustreznimi zahtevami IMO. je podpisnica ustreznih konvencij, Uprava države zastave je takoj obveščena o naravi 2. karakteristikah take druge opreme. in Člen 15 3. Uprava države zastave, kolikor hitro je mogoče, zagotovi, da oprema iz odstavka 1, skupaj z dokumentacijo o preskuša- nju, izpolnjuje ustrezne zahteve mednarodnih instrumentov in te direktive. 1. Ne glede na člen 5 lahko uprava države zastave dovoli namestitev opreme, ki ni v skladu s postopki ugotavljanja skladnosti ali je ne ureja člen 14, na krov ladje Skupnosti zaradi preskušanja ali ocenjevanja, ampak samo, če so izpol- njeni naslednji pogoji: 4. V primeru naprav za radijske zveze uprava države zastave zahteva, da taka naprava ne vpliva neugodno na zahteve radio-frekvenčnega razpona. (a) država članica zastave mora izdati spričevalo za opremo, ki mora biti ves čas ob opremi ter državi članici zastave dovoljuje namestitev opreme na krovu ladje Skupnosti in nalaga kakršne koli omejitve ali določa kakršne koli določbe za uporabo te opreme; Člen 17 Ta direktiva se lahko spremeni po postopku, določenem v členu 18, zato da: (b) dovoljenje mora biti omejeno na krajše obdobje; mentov za namene te direktive, — se uporabijo naknadne spremembe mednarodnih instru- (c) oprema se ne sme uporabljati namesto opreme, ki izpol- njuje zahteve te direktive, take opreme, ki mora ostati na krovu ladje Skupnosti v delujo- čem stanju in pripravljena za takojšnjo uporabo. in ne sme nadomeščati — se ažurira Priloga A, z vnosom nove opreme ter prenosom opreme iz Priloge A. 2 v Prilogo A. 1 in obratno, — se doda možnost uporabe modulov B + C in modula H za opremo, našteto v Prilogi A. 1, 2. V primeru naprav za radijske zveze uprava države zastave zahteva, da taka naprava ne vpliva neugodno na zahteve radio-frekvenčnega razpona. — se vključijo druge organizacije za standardizacijo v oprede- litev „standardov preskušanja“ v členu 2. 10 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 3 Člen 18 Člen 20 1. Komisiji po postopku iz tega člena pomaga odbor, usta- novljen s členom 12 Direktive Sveta 93/75/EGS z dne 13. sep- tembra 1993 o minimalnih zahtevah za plovila, ki plujejo v pristanišča Skupnosti ali iz njih in prevažajo nevarno ali okolju škodljivo blago (1). 2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Mnenje se sprejme z večino, ki jo določa člen 148(2) Pogodbe za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje. 3. (a) Komisija sprejme predlagane ukrepe, če so v skladu z mnenjem odbora. (b) Če predlagani ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo dano, Komisija brez odlašanja predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo. Svet odloča s kvalificirano večino. Če Svet ne odloči v dveh mesecih po prejemu predloga, predlagane ukrepe sprejme Komisija. Člen 19 Države članice si nudijo medsebojno pomoč zaradi učinkovi- tega izvajanja in izvrševanja te direktive. 1. Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. junija 1998. Ti predpisi se uporabljajo od 1. januarja 1999. Države članice se v sprejetih predpisih iz prvega pododstavka sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. 2. Države članice takoj predložijo Komisiji besedila predpi- sov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Komisija o tem obvesti ostale države članice. Člen 21 Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 22 Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Bruslju, 20. decembra 1996 Za Svet Predsednik S. BARRETT (1) UL L 247, 5. 10. 1993, str. 19. 07/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 11 PRILOGA A Priloga A. 1: Oprema, za katero v mednarodnih instrumentih že obstajajo podrobni standardi preskušanja Direktiva Komisije 2002/75/ES, UL L 254, 23. 9. 2002, str. 3. 12 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 3 Priloga A. 2: Oprema, za katero v mednarodnih konvencijah ni podrobnih standardov preskušanja Direktiva Komisije 2002/75/ES, UL L 254, 23. 9. 2002, str. 35. 07/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 13 PRILOGA B I. Moduli za ocenjevanje skladnosti ES-PREGLED TIPA (MODUL B) 1. 2. Priglašeni organ mora ugotoviti in potrditi, da vzorec, reprezentančni kos načrtovane proizvodnje, ustreza določ- bam mednarodnih instrumentov, ki zanj veljajo. Vlogo za ES-tipski pregled tipa mora vložiti proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pri priglašenem organu po njegovi izbiri. Vloga mora vsebovati: — ime in naslov proizvajalca in če vlogo vloži njegov pooblaščeni zastopnik, tudi njegovo ime in naslov, — pisno izjavo, da enake vloge ni vložil hkrati še pri kakšnem drugem priglašenem organu, — tehnično dokumentacijo, kakor je opisano v točki 3. Vlagatelj mora priglašenemu organu dati na voljo vzorec, reprezentančni kos načrtovane proizvodnje in v nadalj- njem besedilu imenovan „tip“ (1). Priglašeni organ lahko zahteva nove vzorce, če jih potrebuje za program pre- skusov. 3. Tehnična dokumentacija mora omogočiti oceno, ali izdelek izpolnjuje zahteve ustreznih mednarodnih instru- mentov. V kolikor je to nujno za takšno oceno, morajo biti oblika, standard izdelave, proizvodnja, namestitev in delovanje izdelka v skladu z opisom v tehnični dokumentaciji, kakor jo določa Dodatek k tej prilogi. 4. Priglašeni organ mora: 4. 1 pregledati tehnično dokumentacijo in preveriti, ali je tip izdelan v skladu s tehnično dokumentacijo; 4. 2 izvesti ustrezne preglede in potrebne preskuse ali jih dati izvesti zaradi preverjanja, ali so izpolnjene zahteve ustreznih mednarodnih instrumentov; 4. 3 z vlagateljem dogovoriti lokacijo, na kateri bodo izvedeni pregledi in potrebni preskusi. 5. Če tip izpolnjuje določbe ustreznih mednarodnih instrumentov, mora priglašeni organ vlagatelju izdati ES-spriče- valo o tipskem pregledu tipa. Na spričevalu morajo biti ime in naslov proizvajalca, podrobnosti o opremi, izsledki pregleda, pogoji njegove veljavnosti in potrebni podatki za identifikacijo certificiranega vzorca. Spisek ustreznih delov tehnične dokumentacije mora biti priložen spričevalu, kopijo obdrži priglašeni organ. Če je proizvajalcu izdaja spričevala zavrnjena, mora priglašeni organ podati podrobne razloge zavrnitve. Če proizvajalec ponovno vloži vlogo za odobritev tipa za opremo, za katero je bila zavrnjena izdaja spričevala o tipu, mora ta predložitev priglašenemu organu vsebovati vso ustrezno dokumentacijo, vključno s prvotnimi poročili preskušanj, podrobnimi razlogi za prejšnjo zavrnitev in podrobnosti o vseh izboljšavah, izvedenih na opremi. (1) Tip lahko pokriva več izvedenk izdelka, če razlike med izvedenkami ne vplivajo na varnost ali druge zahteve glede uporabnosti izdelka. 14 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 3 6. 7. 8. 9. 1. 2. 3. 1. 2. Vlagatelj mora priglašeni organ, ki ima v lasti vso dokumentacijo glede ES-spričevala o pregledu tipa, obveščati o vseh spremembah odobrenega izdelka, ki morajo pridobiti dodatno odobritev, če bi te spremembe lahko vpli- vale na usklajenost z zahtevami predpisanih pogojev za uporabo izdelka. Takšna dodatna odobritev mora biti dana v obliki dodatka originalnemu ES-spričevalu o pregledu tipa. Vsak priglašeni organ mora na zahtevo upravam države članice zastave in drugim priglašenim organom omogo- čiti dostop do ustreznih informacij glede ES-spričeval o pregledu tipa ter izdanih in umaknjenih dodatkov. Drugi priglašeni organi lahko dobijo kopije ES-spričeval o pregledu tipa in/ali njihovih dodatkov. Priloge k spri- čevalom morajo biti na voljo drugim priglašenim organom. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora skupaj s tehnično dokumentacijo hra- niti tudi kopije ES-spričeval o pregledu tipa in njihovih dodatkov vsaj 10 let po izdelavi zadnjega izdelka. SKLADNOST S TIPOM (MODUL C) Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora zagotoviti in izjaviti, da so zadevni izdelki usklajeni s tipom, kakor je opisano v ES-spričevalu o pregledu tipa, in da izpolnjujejo zahteve mednarod- nih instrumentov, ki veljajo zanje. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora pritrditi znak na vsak izdelek in sestaviti pisno izjavo o skladnosti. Proizvajalec mora sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da proizvodni proces zagotavlja skladnost proiz- vedenih izdelkov s tipom, kakor je opisan v ES-spričevalu o pregledu tipa, in da izpolnjuje zahteve mednarodnih instrumentov, ki veljajo zanj. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora hraniti kopijo izjave o skladnosti še vsaj 10 let po izdelavi zadnjega izdelka. ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI PROIZVODNJE (MODUL D) Proizvajalec, ki izpolnjuje obveznosti iz točke 2, mora zagotoviti in izjaviti, da so zadevni izdelki usklajeni s tipom, kakor je opisano v ES-spričevalu o pregledu tipa. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora pritrditi znak na vsak izdelek in sestaviti pisno izjavo o skladnosti. Ob znaku mora biti še identifikacijski simbol priglašenega organa, pristojnega za nadzor, kakor določa točka 4. Proizvajalec mora izvajati odobren sistem kakovosti pri proizvodnji, pregled in preskušanje končnih izdelkov, kakor je določeno v točki 3, in mora biti podvržen nadzoru, kakor ga določa točka 4. 3. Sistem kakovosti 3. 1 Proizvajalec mora vložiti vlogo za oceno njegovega sistema kakovosti za zadevne izdelke pri priglašenem organu po lastni izbiri. 07/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 15 Vloga mora vključevati: — vse ustrezne informacije za načrtovano kategorijo izdelkov, — dokumentacijo o sistemu kakovosti, — tehnično dokumentacijo certificiranega vzorca in kopijo ES-spričevala o pregledu tipa. 3. 2 Sistem kakovosti mora zagotoviti, da so izdelki usklajeni s tipom, kakor je opisan v ES-spričevalu o pregledu tipa. Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih prevzame proizvajalec, morajo biti dokumentirani sistematično in ure- jeno v obliki pisnih strategij, postopkov in navodil. Dokumentacija sistema kakovosti mora dovoljevati dosledno razumevanje programov kakovosti, načrtov, navodil in evidenc. Zlasti mora zajemati ustrezni opis: — zahtev glede kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in zmožnosti vodstva glede kakovosti izdel- kov, — proizvodnje, tehnike za preverjanje in zagotavljanje kakovosti, postopke in sistematična dejanja, ki bodo uporabljeni, — pregledov in preskusov, ki bodo izvedeni pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostosti njihovega izvajanja, — zapisov kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanju, poročila o izur- jenosti udeleženih delavcev ipd. , — sredstev za nadzor nad doseganjem želene kakovosti izdelka in učinkovite postopke za sistem kakovosti. 3. 3 Priglašeni organ mora oceniti sistem kakovosti in ugotoviti, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3. 2. Predvidevati mora usklajenost s temi zahtevami glede sistema kakovosti, ki uporablja ustrezen harmonizirani standard. Skupina za presojo mora imeti vsaj enega člana z izkušnjami pri ocenjevanju v zadevni proizvodni tehnologiji. Postopek ocenjevanja mora vključevati obisk v proizvajalčevih prostorih. Proizvajalec mora biti o odločitvi obveščen. Uradno obvestilo mora vsebovati izsledke pregleda in obrazloženo odločitev ocenjevanja. 3. 4 Proizvajalec mora storiti vse, da izpolni obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kakor je bil odobren, in ga mora vzdrževati tako, da ostane ustrezen in učinkovit. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora priglašeni organ, ki je sistem kako- vosti odobril, obveščati o vsaki nameravani posodobitvi tega sistema kakovosti. Priglašeni organ mora oceniti predlagane spremembe in odločiti, ali bo spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjeval zahteve iz točke 3. 2 ali je potrebna nova ocena. Proizvajalec mora biti o njegovi odločitvi obveščen. Uradno obvestilo mora vsebovati izsledke pregleda in obraz- loženo odločitev ocenjevanja. 4. Nadzor, ki ga izvaja priglašeni organ 4. 1 Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti. 4. 2 Proizvajalec mora priglašenemu organu dovoliti dostop za namene presoj na območjih proizvodnje, pregledov in preskusov in skladiščenja ter mu dati na voljo vse potrebne informacije, zlasti: — dokumentacijo sistema kakovosti, — zapise kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanju, poročila o izurje- nosti zadevnega osebja ipd. 4. 3 Priglašeni organ mora redno izvajati presoje za zagotovitev, da proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kako- vosti, ter proizvajalcu predložiti poročilo o presoji. 16 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 3 4. 4 Dodatno lahko priglašeni organ nenapovedano obišče proizvajalca. Med takšnimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi izvede preskuse ali da nalog za izvedbo preskusov, da ugotovi, ali sistem kakovosti pravilno deluje. Priglašeni organ mora proizvajalcu predložiti poročilo o obisku in poročilo o preskusu, če je bil preskus izve- den. 5. Proizvajalec mora vsaj 10 let po izdelavi zadnjega izdelka hraniti na voljo nacionalnim organom: — dokumentacijo iz druge alinee drugega odstavka točke 3. 1, — posodobitve iz drugega odstavka točke 3. 4, — odločitev in poročila priglašenega organa iz zadnjega odstavka točke 3. 4, točke 4. 3 in točke 4. 4. Vsak pri- glašeni organ mora na zahtevo upravi države članice zastave in drugim priglašenim organom predložiti ustrezne informacije glede izdanih in umaknjenih odobritev sistema kakovosti. 6. Vsak priglašeni organ mora na zahtevo upravi države članice zastave in drugim priglašenim organom predložiti ustrezne informacije glede izdanih in umaknjenih odobritev sistema kakovosti. ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI IZDELKA (MODUL E) Proizvajalec, ki izpolnjuje obveznosti iz točke 2, zagotavlja in izjavlja, da so zadevni izdelki usklajeni s tipom, opisanim v ES-spričevalu o pregledu tipa. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora pritrditi znak na vsak izdelek in sestaviti pisno izjavo o skladnosti. Ob znaku mora biti še identifikacijski simbol priglašenega organa, pristojnega za nadzor, kakor ga določa točka 4. Proizvajalec mora izvajati odobren sistem kakovosti pri pregledu končnih izdelkov in preskušanju, kakor je dolo- čeno v točki 3, in mora biti podvržen nadzoru, kakor ga določa točka 4. Sistem kakovosti 1. 2. 3. 3. 1 Proizvajalec mora vložiti vlogo za oceno njegovega sistema kakovosti za zadevne izdelke pri priglašenem organu po lastni izbiri. Vloga mora vključevati: — vse ustrezne informacije za načrtovano kategorijo izdelkov, — dokumentacijo o sistemu kakovosti, — tehnično dokumentacijo certificiranega vzorca in kopijo ES-spričevala o pregledu tipa. 3. 2 Po sistemu kakovosti mora biti vsak izdelek pregledan in opravljeni morajo biti primerni preskusi, da bi zagoto- vili skladnost z ustreznimi zahtevami mednarodnih instrumentov. Vsi elementi, zahteve in določila, ki jih pre- vzame proizvajalec, morajo biti dokumentirani sistematično in urejeno v obliki pisnih strategij, postopkov in navodil. Ta dokumentacija sistema kakovosti mora zagotavljati splošno razumevanje programov kakovosti, načr- tov, navodil in evidenc. Zlasti mora zajemati ustrezen opis: — zahtev glede kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in zmožnosti vodstva glede kakovosti izdel- kov, — pregledov in preskusov, ki bodo izvedeni po proizvodnji, — sredstev za nadzor nad učinkovitimi postopki za sistem kakovosti, — zapisov kakovosti, kot so poročila o pregledih in podatki o preskusih, podatki o umerjanju, poročila o izur- jenosti zadevnega osebja ipd. 07/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 17 3. 3 Priglašeni organ mora oceniti sistem kakovosti in ugotoviti, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3. 2. Predvidevati mora usklajenost s temi zahtevami glede sistema kakovosti, ki izvaja ustrezen harmonizirani standard. Skupina za presojo mora imeti vsaj enega člana z izkušnjami pri ocenjevanju v zadevni proizvodni tehnologiji. Postopek ocenjevanja mora vključevati obisk v proizvajalčevih prostorih. Proizvajalec mora biti o odločitvi obveščen. Uradno obvestilo mora vsebovati izsledke pregleda in obrazloženo odločitev ocenjevanja. 3. 4 Proizvajalec mora storiti vse, da izpolni obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kakor je bil odobren in ga mora vzdrževati, da ostane ustrezen in učinkovit. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora priglašeni organ, ki je odobril sistem kakovosti, obveščati o vsaki nameravani posodobitvi tega sistema kakovosti. Priglašeni organ mora oceniti predlagane spremembe in odločiti, ali bo spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjeval zahteve iz točke 3. 2 ali je potrebna nova ocena. Proizvajalec mora biti o njegovi odločitvi obveščen. Uradno obvestilo mora vsebovati izsledke pregleda in obraz- loženo odločitev ocenjevanja. 4. Nadzor, ki ga izvaja priglašeni organ 4. 1 Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti. 4. 2 Proizvajalec mora priglašenemu organu dovoliti dostop za namene presoj na območjih pregledov, preskusov in skladiščenja in mu dati na voljo vse potrebne informacije, zlasti: — dokumentacijo sistema kakovosti, — tehnično dokumentacijo, 4. 3 4. 4 — zapise kakovosti, kot so poročila o preverjanju in podatki o preskusih, podatki o umerjanju, poročila o izur- jenosti zadevnega osebja ipd. Priglašeni organ mora redno izvajati presoje za zagotovitev, da proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kako- vosti, in mora proizvajalcu predložiti poročilo o presoji. Poleg tega lahko priglašeni organ nenapovedano obišče proizvajalca. Med takšnimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi izvede preskuse ali da nalog za izvedbo preskusov, da ugotovi, ali sistem kakovosti pravilno deluje. Priglašeni organ mora proizvajalcu predložiti poročilo o obisku in poročilo o preskusu, če je bil preskus izve- den. 5. Proizvajalec mora vsaj 10 let po izdelavi zadnjega izdelka hraniti na voljo nacionalnim organom: — dokumentacijo iz druge alinee drugega odstavka točke 3. 1, — posodobitve iz drugega odstavka točke 3. 4, — odločitev in poročila priglašenega organa iz zadnjega odstavka točke 3. 4, točke 4. 3 in točke 4. 4. 6. Vsak priglašeni organ mora na zahtevo upravi države članice zastave in drugim priglašenim organom predložiti ustrezne informacije glede izdanih in umaknjenih odobritev sistema kakovosti. 18 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 3 1. 2. 3. 3a. 4. 4. 1 4. 2 4. 3 5. 5. 1 5. 2 5. 3 PREVERJANJE IZDELKA (MODUL F) Proizvajalec ali njegov pooblačeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora preveriti in potrditi, da so izdelki, za katere se uporablja točka 3, usklajeni s tipom, kakor je opisano v ES-spričevalu o pregledu tipa. Proizvajalec mora sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da proizvodni proces zagotavlja skladnost izdel- kov s tipom, kakor je opisan v ES-spričevalu o pregledu tipa. Na vsak izdelek mora pritrditi znak in sestaviti pisno izjavo o skladnosti. Priglašeni organ mora izvesti ustrezne preglede in preskuse, da preveri, ali so izpolnjene zahteve ustreznih med- narodnih instrumentov bodisi s pregledovanjem in preskušanjem vsakega izdelka, kakor določa točka 4, bodisi s pregledom in preskušanjem izdelkov na statistični podlagi, kakor določa točka 5, po izbiri proizvajalca. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora hraniti kopijo izjave o skladnosti še vsaj 10 let po izdelavi zadnjega izdelka. Preverjanje s pregledovanjem in preskušanjem vsakega izdelka Vse izdelke je treba posamično pregledati in izvesti ustrezne preskuse, da bi potrdili njihovo skladnost s tipom, kakor je opisan v ES-spričevalu o pregledu tipa. Priglašeni organ mora namestiti identifikacijski simbol ali izdati nalog za njegovo namestitev na vsak odobren izdelek in sestaviti pisno spričevalo o skladnosti v zvezi z izvedenimi preskusi. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora zagotoviti, da je sposoben spričevalo priglašenega organa na zahtevo predložiti upravi države članice zastave. Statistično preverjanje Proizvajalec mora svoje izdelke predstaviti v obliki homogenih serij in izvesti vse potrebne ukrepe za zagotovi- tev, da proizvodni proces zagotavlja homogenost vsake proizvedene serije. Vsi izdelki morajo biti za preverjanje na voljo v obliki homogenih serij. Naključni vzorec mora biti vzet iz vsake serije. Izdelki v vzorcih morajo biti posamično pregledani in izvedeni morajo biti ustrezni preskusi, da se zago- tovi njihova skladnost z zahtevami mednarodnih instrumentov, ki veljajo zanje, in določi, ali je serija sprejeta ali zavrnjena. V primeru sprejetih serij mora priglašeni organ na vsak izdelek namestiti identifikacijski simbol ali izdati nalog za njegovo namestitev in sestaviti pisno spričevalo o skladnosti v zvezi z izvedenimi preskusi. Na tržišče se lahko pošljejo vsi izdelki iz serije, razen tistih v vzorcu, za katere je bilo ugotovljeno, da niso skladni. Če je serija zavrnjena, mora priglašeni organ ali pristojni organ izvesti ustrezne ukrepe, da prepreči pojav te serije na tržišču. V primeru pogostih zavrnitev serij lahko priglašeni organ prekliče statistično preverjanje. Proizvajalec lahko pod odgovornostjo priglašenega organa namesti identifikacijski simbol priglašenega organa med proizvodnim procesom. 5. 4 Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora zagotoviti, da je sposoben spričevalo priglašenega organa na zahtevo predložiti upravi države članice zastave. 07/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 19 KOSOVNO PREVERJANJE (MODUL G) 1. 2. Proizvajalec mora zagotoviti in izjaviti, da zadevni izdelek, ki je pridobil spričevalo iz točke 2, izpolnjuje zahteve mednarodnih instrumentov, ki veljajo zanj. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora na izdelek pritrditi znak in sestaviti izjavo o skladnosti. Priglašeni organ mora pregledati posamični izdelek in izvesti ustrezne preskuse za zagotavljanje njegove sklad- nosti z ustreznimi zahtevami mednarodnih instrumentov. Priglašeni organ mora namestiti identifikacijski simbol ali izdati nalog za njegovo namestitev na odobren izdelek in sestaviti spričevalo o skladnosti v zvezi z izvedenimi preskusi. 3. Namen tehnične dokumentacije je omogočiti skladnost z zahtevami mednarodnih instrumentov pri ocenjevanju, pa tudi razumevanje oblike, proizvodnje in delovanja izdelka. CELOVITO ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI (MODUL H) 1. 2. Proizvajalec, ki izpolnjuje obveznosti iz odstavka 2, mora zagotoviti izdelki ustrezajo zahtevam mednarodnih instrumentov, ki veljajo zanje. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora pritditi znak na vsak izdelek in sestaviti pisno izjavo o skladnosti. Ob znaku mora biti še identi- fikacijski simbol priglašenega organa, pristojnega za nadzor, kakor določa točka 4. in izjaviti, da zadevni Proizvajalec mora vzdrževati odobren sistem kakovosti glede oblike, proizvodnje, pregledovanja in preskušanja končnih izdelkov, kakor določa točka 3, in biti podvržen nadzoru, kakor ga določa točka 4. 3. Sistem kakovosti 3. 1 Proizvajalec mora vložiti vlogo za oceno njegovega sistema kakovosti pri priglašenem organu. Vloga mora vključevati: — vse ustrezne informacije za načrtovano kategorijo izdelkov, in — dokumentacijo o sistemu kakovosti. 3. 2 Sistem kakovosti mora zagotoviti, da izdelki ustrezajo zahtevam mednarodnih inštrumentov, ki veljajo zanje. Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih prevzame proizvajalec, morajo biti dokumentirani sistematično in ure- jeno v obliki pisnih strategij, postopkov in navodil. Dokumentacija sistema kakovosti mora zagotavljati splošno razumevanje kakovostnih strategij in postopkov, kot so programi kakovosti, načrti, navodila in evidence. Zlasti mora zajemati ustrezen opis: — zahtev glede kakovosti in organizacijske strukture, odgovornosti in zmožnosti vodstva glede kakovosti izdel- kov, — specifikacije tehničnega načrta, vključno s standardi, ki bodo uporabljeni in zagotovilo, da bodo izpolnjene bistvene zahteve mednarodnih inštrumentov, ki veljajo za izdelke, 20 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 3 — tehnik, postopkov in sistematičnih ukrepov preverjanja in odobritev oblike, ki bodo uporabljeni pri obliki izdelkov, povezanih z zajeto skupino izdelkov, — ustrezne proizvodnje ter tehnik, postopkov in sistematičnih ukrepov preverjanja kakovosti in zagotavljanja kakovosti, ki bodo uporabljeni, — pregledov in preskusov, ki bodo izvedeni pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostosti njihovega izvajanja, — zapisov kakovosti, kot so poročila o preverjanju in podatki o preskusih, podatki o umerjanju, poročila o izurjenosti zadevnega osebja ipd. , — sredstev za nadzor nad doseganjem želene kakovosti izdelka in učinkovite postopke za sistem kakovosti. 3. 3 Priglašeni organ mora oceniti sistem kakovosti in ugotoviti, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3. 2. Predvidevati mora skladnost s temi zahtevami glede sistema kakovosti, ki izvaja ustrezen harmonizirani standard. Skupina za presojo mora imeti vsaj enega člana z izkušnjami pri ocenjevanju v zadevni proizvodni tehnologiji. Postopek ocenjevanja mora vključevati obisk v proizvajalčevih prostorih. Proizvajalec mora biti o odločitvi obveščen. Uradno obvestilo mora vsebovati izsledke pregleda in obrazloženo odločitev ocenjevanja. 3. 4 Proizvajalec mora storiti vse, da izpolni obveznosti, ki izhajajo iz sistema kakovosti, kakor je bil odobren, in ga mora vzdrževati tako, da ostane ustrezen in učinkovit. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora priglašeni organ, ki je sistem kako- vosti odobril, obveščati o vsaki nameravani posodobitvi tega sistema kakovosti. Priglašeni organ mora oceniti predlagane spremembe in odločiti, ali bo spremenjen sistem kakovosti še vedno izpolnjeval zahteve iz točke 3. 2 ali je potrebna nova ocena. Proizvajalec mora biti o njegovi odločitvi obveščen. Uradno obvestilo mora vsebovati izsledke pregleda in obraz- loženo odločitev ocenjevanja. 4. ES nadzor, ki ga izvaja priglašeni organ 4. 1 Namen nadzora je zagotoviti, da proizvajalec izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti. 4. 2 Proizvajalec mora priglašenemu organu dovoliti dostop za namene presoj na območjih oblikovanja, proizvodnje, pregledov in preskusov ter skladiščenja in mu dati na voljo vse potrebne informacije, zlasti: — dokumentacijo sistema kakovosti, — zapise kakovosti, kakor so predvideni pri postopku oblikovanja v sistemu kakovosti, na primer rezultati ana- liz, izračunov, preskusov ipd. , — zapise kakovosti, kakor so predvideni pri proizvodnem postopku v sistemu kakovosti, na primer poročila o preverjanju in podatki o preskusih, podatki o umerjanju, poročila o izurjenosti zadevnega osebja ipd. , Priglašeni organ mora redno izvajati presoje za zagotovitev, da proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kako- vosti, in mora proizvajalcu predložiti poročilo o presoji. Poleg tega lahko priglašeni organ nenapovedano obišče proizvajalca. Med takšnimi obiski lahko priglašeni organ po potrebi izvede preskuse ali da nalog za izvedbo preskusov, da ugotovi, ali sistem kakovosti pravilno deluje. Priglašeni organ mora proizvajalcu predložiti poročilo o obisku in poročilo o preskusu, če je bil preskus izve- den. 4. 3 4. 4 5. Proizvajalec mora vsaj 10 let po izdelavi zadnjega izdelka hraniti na voljo nacionalnim organom: — dokumentacijo iz druge alinee drugega odstavka točke 3. 1, 07/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 21 — posodobitve iz drugega odstavka točke 3. 4, — odločitev in poročila priglašenega organa iz zadnjega odstavka točke 3. 4, točke 4. 3 in točke 4. 4. Vsak priglašeni organ mora na zahtevo upravi države članice zastave in drugim priglašenim organom predložiti ustrezne informacije glede izdanih in umaknjenih odobritev sistema kakovosti. Pregled oblike 6. 7. 7. 1 Proizvajalec mora vložiti vlogo za pregled oblike pri enem samem priglašenem organu. 7. 2 Vloga mora omogočiti razumevanje oblike, proizvodnje in delovanja izdelka ter oceno skladnosti z zahtevami mednarodnih inštrumentov. Vsebovati mora: — specifikacije tehničnega oblikovanja, vključno z uporabljenimi standardi, in — potrebne dodatne dokaze o njegovi ustreznosti, zlasti če standardi, opredeljeni v členu 5, niso bili dosledno uporabljeni. Takšni dodatni dokazi morajo vsebovati rezultate preskusov, ki jih je izvedel ustrezen proizva- jalčev laboratorij ali drug laboratorij v njegovem imenu. 7. 3 7. 4 Priglašeni organ mora preučiti vlogo in, kadar oblika izpolnjuje določbe mednarodnih instrumentov, vlagatelju izdati ES spričevalo-spričevalo o pregledu oblike. Spričevalo mora zajemati izsledke pregleda, pogoje njegove veljavnosti, podatke, potrebne za identifikacijo odobrene oblike in po potrebi opis delovanja izdelka. Vlagatelj mora priglašeni organ, ki je izdal ES -spričevalo o pregledu oblike, obveščati o vseh spremembah odo- brene oblike. Spremembe odobrene oblike morajo pridobiti dodatno odobritev priglašenega organa, ki je izdalo ES-spričevalo o pregledu oblike, če bi lahko te spremembe vplivale na skladnost z ustreznimi zahtevami medna- rodnih inštrumentov ali predpisanimi pogoji za uporabo izdelka. Takšna dodatna odobritev mora biti podana v obliki dodatka k originalnemu ES-spričevalu o pregledu oblike. 7. 5 Priglašeni organ mora na zahtevo upravi države članice zastave in drugim priglašenim organom dati na voljo ustrezne informacije v zvezi z: — ES-spričevali o pregledu oblike in izdanimi dodatki, ter — ES-odobritvami oblike in umaknjenimi dodatnimi odobritvami. 22 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 3 Dodatek k Prilogi B Tehnična dokumentacija, ki jo mora proizvajalec predložiti priglašenemu organu Določbe iz tega dodatka veljajo za vse module Priloge B. Tehnična dokumentacija iz Priloge B mora vključevati vse ustrezne podatke in načine, ki jih proizvajalec uporablja, da zagotovi skladnost opreme z osnovnimi zahtevami v zvezi z njimi. Tehnična dokumentacija mora omogočiti razumevanje oblikovanja, proizvodnje in delovanja izdelka ter oceno sklad- nosti z zahtevami ustreznih mednarodnih inštrumentov. Dokumentacija mora, kolikor so povezani z oceno, vključevati: — splošni opis tipa, — razvojno zasnovo, standarde izgradnje in risbe za proizvodnjo ter skice komponent, montažne dele, napeljave ipd. , — opise in razlage, potrebne za razumevanje teh risb in skic, vključno z delovanjem izdelka, — rezultate izdelanih izračunov oblike, izvedenih nepristranskih pregledov ipd. , — poročila nepristranskih preskusov, — navodila za namestitev, uporabo in vzdrževanje. Po potrebi mora dokumentacija o obliki vsebovati naslednje: — atestiranja, povezana z opremo, vključeno v napravo, — atestiranja in spričevala, povezana z metodami proizvodnje in/ali presoje in/ali nadzora naprave, — vsak drug dokument, ki priglašenemu organu omogoča boljše ocenjevanje. 07/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 23 PRILOGA C Minimalna merila, ki jih morajo države članice upoštevati pri imenovanju organov 1. Priglašeni organi morajo izpolnjevati zahteve ustreznih serij EN 45000. 2. Priglašeni organ mora biti neodvisen in ga ne smejo nadzorovati proizvajalci ali dobavitelji. 3. Priglašeni organ mora biti ustanovljen znotraj območja Skupnosti. 4. Kadar priglašeni organ v imenu države članice izdaja odobritve tipov, mora država članica zagotoviti, da so uspo- sobljenost, tehnična izkušenost in kadrovska zasedba priglašenega organa takšne, da bodo omogočile izdajanje odo- britev tipov, ki ustrezajo zahtevam te direktive in zagotavljajo visoko stopnjo varnosti. 5. Priglašeni organ mora biti sposoben dajati strokovna mnenja na področju pomorstva. Priglašeni organ ima pravico izvajati postopke za ugotavljanje skladnosti za katerikoli gospodarski subjekt s sedežem znotraj Skupnosti ali zunaj nje. Priglašeni organ lahko izvaja postopke za ugotavljanje skladnosti v katerikoli državi članici ali državi zunaj Skupnosti ter uporabi bodisi svoja domača sredstva in osebje bodisi tista iz svojega pomožnega organa v tujini. Če izvede postopek za ugotavljanje skladnosti pomožni organ priglašenega organa, morajo vse dokumente, povezane s postopki za ugotavljanje skladnosti, izdati priglašeni organ in v njegovem imenu in ne v imenu pomožnega organa. Pomožni organ priglašenega organa s sedežem v drugi državi članici pa lahko izda dokumente, povezane s postopki za ugotavljanje skladnosti, če ga o tem uradno obvesti navedena država članica. 24 SL Uradni list Evropske unije 07/Zv. 3 PRILOGA D Znak skladnosti Znak skladnosti mora imeti naslednjo obliko: Če je znak povečan ali pomanjšan, morajo biti upoštevana razmerja iz zgoraj dane risbe. Različne komponente znaka morajo imeti v bistvu enake navpične dimenzije, ki ne smejo biti manjše od 5 mm. Te minimalne dimenzija so lahko opuščene pri manjših napravah


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 2471/96, annettu 20 päivänä joulukuuta 1996, tiettyjä kalastustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hoidosta (1996) annetun asetuksen (EY) N:o 789/96 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
CCT duties
fishery product
sea fish
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: Neuvoston direktiivi N:o 96/98/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1996, laivavarusteista


title: WIPOn tekijänoikeussopimus (WCT)

eurovoc_concepts: World Intellectual Property Organisation

formats: html pdf print

text: L 89/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 4. 2000 (KÄÄNNÖS) WIPON TEKIJÄNOIKEUSSOPIMUS (WCT) Geneve (1996) Sisällysluettelo Johdanto 1 artikla 2 artikla 3 artikla 4 artikla 5 artikla 6 artikla 7 artikla 8 artikla 9 artikla Suhde Bernin yleissopimukseen Tekijänoikeussuojan laajuus Bernin yleissopimuksen 2—6 artiklan soveltaminen Tietokoneohjelmat Tietojen kokoelmat (tietokannat) Levitysoikeus Vuokrausoikeus Oikeus yleisölle välittämiseen Valokuvateosten suojan voimassaoloaika 10 artikla Rajoitukset ja poikkeukset 11 artikla Teknisiä suojakeinoja koskevat velvoitteet 12 artikla Oikeuksien hallinnointitietoja koskevat velvoitteet 13 artikla Ajallinen soveltaminen 14 artikla Oikeuksien täytäntöönpanoa koskevat määräykset 15 artikla Sopimuspuolten kokous 16 artikla Kansainvälinen toimisto 17 artikla Kelpoisuus liittyä sopimukseen 18 artikla Sopimuksen mukaiset oikeudet ja velvoitteet 19 artikla Sopimuksen allekirjoittaminen 20 artikla Sopimuksen voimaantulo 21 artikla Ajankohta, josta alkaen sopimus sitoo siihen liittynyttä 22 artikla Ei sopimusvaraumia 23 artikla Sopimuksen irtisanominen 24 artikla Sopimuksen kielet 25 artikla Tallettaja 11. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 89/9 JOHDANTO SOPIMUSPUOLET, HALUTEN kehittää ja ylläpitää tekijöiden kirjallisiin ja taiteellisiin teoksiin kohdistuvien oikeuksien suojaa mahdolli- simman tehokkaasti ja yhdenmukaisesti, TUNNUSTAEN tarpeen luoda uusia kansainvälisiä sääntöjä ja selkeyttää tiettyjen olemassa olevien sääntöjen tulkintaa sopivien ratkaisujen löytämiseksi uuden taloudellisen, sosiaalisen, kulttuurisen ja teknisen kehityksen esiin nostamiin kysymyksiin, TUNNUSTAEN informaatio- ja tietoliikenneteknologioiden kehityksen ja yhdentymisen syvällekäyvän vaikutuksen kirjal- listen ja taiteellisten teosten luomiseen ja käyttämiseen, KOROSTAEN tekijänoikeussuojan huomattavaa merkitystä kirjallisen ja taiteellisen luomistyön kannustimena, TUNNUSTAEN tarpeen säilyttää tasapaino tekijöiden oikeuksien ja laajemman yleisen edun, erityisesti opetuksen, tutki- muksen ja tiedonsaannin, välillä Bernin yleissopimuksesta ilmenevällä tavalla, OVAT SOPINEET seuraavaa: 1 artikla Suhde Bernin yleissopimukseen 1. Tämä sopimus on kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamista koskevan Bernin yleissopimuksen 20 artiklassa tarkoitettu erityissopimus niiden sopimuspuolten suhteen, jotka ovat kyseisellä sopimuksella luodun liiton liittomaita. Tällä sopimuksella ei ole yhteyttä muihin sopimuksiin kuin Bernin yleissopimukseen, eikä se vaikuta muista sopimuksista johtu- viin oikeuksiin ja velvoitteisiin. 2. Mikään tässä sopimuksessa ei vähennä olemassa olevia velvoitteita, joita sopimuspuolilla on toisiaan kohtaan kirjal- listen ja taiteellisten teosten suojaamista koskevan Bernin yleis- sopimuksen perusteella. 3. ’Bernin yleissopimuksella’ tarkoitetaan jäljempänä kirjal- listen ja taiteellisten teosten suojaamista koskevan Bernin yleis- sopimuksen Pariisin sopimuskirjaa 24 päivältä heinäkuuta 1971. Sopimuspuolten tulee noudattaa Bernin yleissopimuksen 4. 1—21 artiklaa ja sen liitettä. 2 artikla Tekijänoikeussuojan laajuus Tekijänoikeussuoja ulottuu ilmauksiin; se ei ulotu ideoihin, menettelytapoihin, toimintamenetelmiin tai matemaattisiin käsitteisiin sellaisenaan. 3 artikla Bernin yleissopimuksen 2—6 artiklan soveltaminen Sopimuspuolten tulee soveltaa Bernin yleissopimuksen 2—6 artiklan määräyksiä soveltuvin osin tämän sopimuksen mukai- seen suojaan. neohjelmiin niiden ilmaisutavasta tai ilmaisumuodosta riippu- matta. 5 artikla Tietojen kokoelmat (tietokannat) Missä tahansa muodossa olevia tietojen tai muun aineiston kokoelmia, jotka aineiston valinnan tai järjestämisen perusteella muodostavat henkisen luomuksen, suojataan sellaisenaan. Tämä suoja ei ulotu itse tietoon tai aineistoon eikä rajoita kokoelman sisältämään tietoon tai aineistoon kohdistuvia teki- jänoikeuksia. 6 artikla Levitysoikeus 1. Kirjallisten ja taiteellisten teosten tekijöillä on yksinoikeus sallia alkuperäisten teostensa ja niiden kopioiden saattaminen yleisön saataville myymällä tai luovuttamalla omistusoikeus muulla tavoin. 2. Mikään tässä sopimuksessa ei vaikuta sopimuspuolten vapauteen päättää mahdollisista edellytyksistä, joiden vallitessa 1 kappaleessa mainittu oikeus raukeaa, kun alkuperäinen teos tai sen kopio tekijän luvalla ensimmäisen kerran myydään tai sen omistusoikeus luovutetaan muulla tavoin. 7 artikla Vuokrausoikeus 1. i) Tietokoneohjelmien tekijöillä; ii) elokuvateosten tekijöillä; ja 4 artikla Tietokoneohjelmat iii) äänitteille tallennettujen teosten tekijöillä, siten kuin sopimuspuolten kansallisissa laeissa on määrätty, Tietokoneohjelmia suojataan Bernin yleissopimuksen 2 artiklan mukaisina kirjallisina teoksina. Tämä suoja ulottuu tietoko- on yksinoikeus sallia alkuperäisten teostensa ja niiden kopi- oiden kaupallinen vuokraus yleisölle. L 89/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 4. 2000 2. Edellä olevaa 1 kappaletta ei sovelleta: i) tietokoneohjelmiin, jos ohjelma sellaisenaan ei ole vuok- rauksen pääasiallinen kohde; ja ellei ii) elokuvateoksiin, kaupallinen vuokraus kyseisessä tapauksessa ole johtanut laajamittaiseen kopiointiin, joka olennaisesti heikentää yksinoikeutta kappaleiden valmista- miseen. Edellä olevan 1 kappaleen määräyksistä poiketen sopi- 3. muspuoli, jolla 15 päivänä huhtikuuta 1994 oli ja jolla edelleen on voimassa äänitteille tallennettujen teosten kaupallisesta vuokrauksesta kohtuullisen korvauksen tekijöille takaava järjes- telmä, voi säilyttää tämän järjestelmän edellyttäen, ettei äänit- teille tallennettujen teosten kaupallinen vuokraus aiheuta tilan- netta, jossa tekijöiden yksinomainen reprodusointioikeus olen- naisesti heikkenisi. 8 artikla Oikeus yleisölle välittämiseen Kirjallisten ja taiteellisten teosten tekijöillä on, tämän kuiten- kaan rajoittamatta Bernin yleissopimuksen 11 artiklan 1 kappa- leen ii kohdan, 11 bis artiklan 1 kappaleen i ja ii kohdan, 11 ter artiklan 1 kappaleen ii kohdan, 14 artiklan 1 kappaleen ii kohdan sekä 14 bis artiklan 1 kappaleen soveltamista, yksinoi- keus sallia teostensa mikä tahansa välittäminen yleisölle johti- mitse tai ilman johdinta, mukaan lukien teostensa yleisön saataville saattaminen siten, että yleisöön kuuluvilla henkilöillä on mahdollisuus saada nämä teokset saatavilleen yksilöllisesti valitsemaansa paikkaan ja valitsemanaan aikana. 9 artikla Valokuvateosten suojan voimassaoloaika Sopimuspuolet eivät sovella Bernin yleissopimuksen 7 artiklan 4 kappaletta valokuvateoksiin. 10 artikla Rajoitukset ja poikkeukset 1. Sopimuspuolet voivat säätää kansallisessa lainsäädännös- sään rajoituksia tai poikkeuksia tällä sopimuksella kirjallisten ja taiteellisten teosten tekijöille myönnettyihin oikeuksiin tietyissä erityistapauksissa, jotka eivät ole ristiriidassa teosten tavan- omaisen hyväksikäytön kanssa eivätkä kohtuuttomasti loukkaa tekijän oikeutettuja etuja. 2. Bernin yleissopimusta soveltaessaan sopimuspuolten tulee rajoittaa siinä säädettyjen oikeuksien rajoitukset ja poikkeukset tiettyihin erityistapauksiin, jotka eivät ole ristiriidassa teosten tavanomaisen hyväksikäytön kanssa eivätkä kohtuuttomasti loukkaa tekijän oikeutettuja etuja. 11 artikla Teknisiä suojakeinoja koskevat velvoitteet Sopimuspuolten tulee säätää riittävästä oikeudellisesta suojasta joilla vastustetaan sellaisten ja tehokkaista oikeuskeinoista, joita tekijät tehokkaiden teknisten suojakeinojen kiertämistä, tämän sopimuksen tai Bernin yleissopimuksen käyttävät mukaisten oikeuksiensa käyttämisen yhteydessä ja jotka rajoit- tavat mahdollisuuksia ryhtyä heidän teostensa suhteen sellaisiin toimenpiteisiin, joita kyseiset tekijät eivät ole sallineet tai jotka lain säännöksen nojalla eivät ole sallittuja. 12 artikla Oikeuksien hallinnointitietoja koskevat velvoitteet 1. Sopimuspuolten tulee säätää riittävistä ja tehokkaista oikeuskeinoista sellaisia henkilöitä vastaan, jotka tekevät jonkin seuraavista teoista tietäen tai joilla siviilioikeudellisten oikeus- keinojen kyseessä ollessa on perusteltu syy teon tehdessään tietää, että teko aiheuttaa, mahdollistaa, helpottaa tai salaa tähän sopimukseen tai Bernin yleissopimukseen sisältyvän oikeuden rikkomisen: i) ilman lupaa tapahtuva oikeuksien sähköisten hallinnointitie- tojen poistaminen tai muuttaminen; ii) ilman lupaa tapahtuva teosten tai teosten kopioiden levittä- minen, maahantuonti jakelua varten, yleisradioiminen tai yleisölle välittäminen tietäen, että oikeuksien sähköiset hallinnointitiedot on niistä poistettu tai että tietoja on muutettu ilman lupaa. 2. ’Oikeuksien hallinnointitiedoilla’ tarkoitetaan tässä artik- lassa teoksen, teoksen tekijän tai teokseen liittyvän oikeuden haltijan tunnistetietoja, tai tietoa teoksen käyttörajoituksista ja käyttöehdoista, sekä sellaista tietoa tarkoittavia numeroita tai koodeja, kun joku näistä tiedoista on sisällytetty teoskappalee- seen tai ilmenee teoksen yleisölle välittämisen yhteydessä. 13 artikla Ajallinen soveltaminen Sopimuspuolten tulee soveltaa Bernin yleissopimuksen 18 artiklan määräyksiä kaikkeen tämän sopimuksen mukaiseen suojaan. 14 artikla Oikeuksien täytäntöönpanoa koskevat määräykset 1. Sopimuspuolet sitoutuvat miensä mukaisesti ne toimenpiteet, jotka ovat tämän sopimuksen soveltamisen varmistamiseksi. toteuttamaan oikeusjärjestel- tarpeellisia 2. Sopimuspuolten tulee varmistaa, että täytäntöönpanoon liittyvät menettelytavat ovat käytettävissä sopimuspuolten lain- säädännön mukaisesti siten, että ne mahdollistavat tehokkaat tässä sopimuksessa tarkoitettujen oikeuksien louk- toimet kauksia vastaan, mukaan lukien joutuisat oikeuskeinot louk- kausten torjumiseksi samoin kuin oikeuskeinot myöhempien loukkausten ehkäisemiseksi. 15 artikla Sopimuspuolten kokous 1. a) Sopimuspuolilla on sopimuspuolten kokous. 11. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 89/11 b) Jokaista sopimuspuolta edustaa yksi valtuutettu, jolla voi olla apunaan varavaltuutettuja, neuvonantajia ja asian- tuntijoita. suhteen, järjestöllä on näissä asioissa oma, kaikkia jäsenvaltioita sitova lainsäädäntö ja järjestö on sisäisten sääntöjensä mukai- sesti oikeutettu liittymään sopimukseen. c) Valtuuskunnan kustannuksista vastaa valtuuskunnan sopimuspuoli. Sopimuspuolten kokous voi asettanut pyytää Maailman henkisen omaisuuden järjestöä (jäljem- pänä ’WIPO’) myöntämään taloudellista avustusta, jolla mahdollistetaan kehitysmaina Yhdistyneiden kansakun- tien vakiintuneen käytännön mukaisesti pidettävien sopimuspuolten tai markkinatalouteen siirtymässä olevien valtioiden valtuus- kuntien osallistuminen. yleiskokouksen noudattaman 2. a) Sopimuspuolten kokous käsittelee asiat, jotka koskevat tämän sopimuksen ylläpitämistä ja kehittämistä sekä sopimuksen soveltamista ja vaikutuksia. b) Sopimuspuolten kokous suorittaa sille 17 artiklan 2 kappaleessa annetun tehtävän hyväksyä tiettyjen hallitus- tenvälisten järjestöjen liittyminen tähän sopimukseen. c) Sopimuspuolten kokous päättää diplomaattikokouksen koolle kutsumisesta tämän sopimuksen tarkistamiseksi ja antaa WIPOn pääjohtajalle tarpeelliset ohjeet sellaisen diplomaattikokouksen valmistelemiseksi. 3. a) Jokaisella sopimuspuolena olevalla valtiolla on yksi ääni, ja jokainen sopimuspuolena oleva valtio äänestää vain omasta puolestaan. b) Jokainen oleva sopimuspuolena hallitustenvälinen järjestö saa osallistua jäsenvaltioidensa sijasta äänestyk- seen sillä äänimäärällä, joka vastaa sen jäsenvaltioista tähän sopimukseen liittyneiden valtioiden lukumäärää. Hallitustenvälinen järjestö ei osallistu äänestykseen, jos jokin sen jäsenvaltioista käyttää äänioikeuttaan ja päin- vastoin. Sopimuspuolten kokous kokoontuu WIPOn pääjohtajan 4. kutsusta varsinaiseen istuntoon kahden vuoden välein. 5. Sopimuspuolten kokous hyväksyy itselleen menettelyta- pasäännöt, mukaan lukien säännöt ylimääräisten istuntojen koolle kutsumisesta, päätösvaltaisuuden edellytyksistä sekä tämän erityyppisiltä päätöksiltä vaadittavasta enemmistöstä. sopimuksen määräysten mukaisesti 16 artikla Kansainvälinen toimisto WIPOn Kansainvälinen toimisto hoitaa sopimusta koskevat hallinnolliset tehtävät. 17 artikla Kelpoisuus liittyä sopimukseen 1. Jokainen WIPOn jäsenvaltio voi liittyä sopimukseen. Euroopan yhteisö, joka on tämän sopimuksen hyväksy- 3. neessä kokouksessa antanut edellisessä kappaleessa tarkoitetun liittyä tähän sopimukseen. ilmoituksen, voi 18 artikla Sopimuksen mukaiset oikeudet ja velvoitteet tämän sopimuksen vastaisista erityisistä määräyksistä Jollei muuta johdu, jokaisella sopimuspuolella on kaikki tämän sopi- muksen mukaiset oikeudet ja jokainen sopimuspuoli on sitou- tunut kaikkiin siitä aiheutuviin velvoitteisiin. 19 artikla Sopimuksen allekirjoittaminen Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten WIPOn jäsenvaltioille ja Euroopan yhteisölle 31 päivään joulukuuta 1997 asti. 20 artikla Sopimuksen voimaantulo Tämä sopimus tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun kolmenkymmenen valtion ratifioimis- tai liittymisasiakirjat on talletettu WIPOn pääjohtajan haltuun. 21 artikla Ajankohta, josta alkaen sopimus sitoo siihen liittynyttä Tämä sopimus sitoo i) edellä 20 artiklassa mainittua kolmeakymmentä valtiota jolloin tämä sopimus on tullut siitä päivästä lähtien, voimaan; ii) jokaista muuta valtiota, kun on kulunut kolme kuukautta jolloin valtio on tallettanut asiakirjansa siitä päivästä, WIPOn pääjohtajan haltuun; tai iii) Euroopan yhteisöä, kun on kulunut kolme kuukautta sen ratifioimis- jos liittymisasiakirjan kyseinen asiakirja on talletettu tämän sopimuksen 20 artiklan mukaisen sopimuksen voimaantulon jälkeen, tai kun on kulunut kolme kuukautta tämän sopimuksen voimaantulosta, jos kyseinen asiakirja on talletettu ennen tämän sopimuksen voimaantuloa; tallettamisesta, 2. Sopimuspuolten kokous voi päättää hyväksyä hallitusten- välisen järjestön liittymisen sopimukseen, jos järjestö ilmoittaa olevansa toimivaltainen tämän sopimuksen kattamien asioiden iv) jokaista muuta hallitustenvälistä järjestöä, joka on hyväk- sytty liittymään sopimukseen, kun on kulunut kolme kuukautta sen liittymisasiakirjan tallettamisesta. L 89/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 4. 2000 22 artikla Ei sopimusvaraumia Sopimukseen ei saa tehdä varaumia. 23 artikla Sopimuksen irtisanominen Sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen WIPOn pääjoh- tajalle osoitettavalla ilmoituksella. Irtisanominen tulee voimaan yhden vuoden kuluttua siitä päivästä, jolloin WIPOn pääjohtaja on vastaanottanut ilmoituksen. lisenä kappaleena, ja kaikilla näillä kielillä olevat versiot ovat yhtä todistusvoimaisia. 2. Muilla kuin 1 kappaleessa mainituilla kielillä olevat viral- liset tekstit valmistuttaa WIPOn pääjohtaja kiinnostuksen osoit- tavan osapuolen pyynnöstä neuvoteltuaan kaikkien kiinnos- tuksen osoittavien osapuolten kanssa. ’Kiinnostuksen osoitta- valla osapuolella’ tarkoitetaan tässä kappaleessa jokaista WIPOn jäsenvaltiota, jonka virallisesta kielestä tai jonka jostakin viralli- sesta kielestä on kysymys, ja Euroopan yhteisöä, sekä jokaista liittyä tähän sopi- muuta hallitustenvälistä järjestöä, mukseen, jos kysymys on jostakin sen virallisesta kielestä. joka voi 24 artikla Sopimuksen kielet 25 artikla Tallettaja 1. Tämä sopimus on allekirjoitettu yhtenä alkuperäisenä englannin-, arabian-, kiinan-, ranskan-, venäjän- ja espanjankie- WIPOn pääjohtaja on tämän sopimuksen tallettaja. 11. 4. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 89/13 1 artiklan 4 kappaletta koskeva julkilausuma Julkilausumat Bernin yleissopimuksen 9 artiklan mukainen reprodusointioikeus ja sen mukaisesti sallitut poikkeukset ovat täysin sovellettavissa digitaalisessa ympäristössä, erityisesti digitaalisessa muodossa olevien teosten käyttämi- seen. On selvää, että digitaalisessa muodossa olevan suojatun teoksen tallentaminen sähköiseen välineeseen merkitsee Bernin yleissopimuksen 9 artiklassa tarkoitettua reprodusoimista. 3 artiklaa koskeva julkilausuma On selvää, että tämän sopimuksen 3 artiklaa sovellettaessa Bernin yleissopimuksen 2—6 artiklassa olevalla ilmauksella ’liittomaa’ tarkoitetaan tämän sopimuksen sopimuspuolta, kun mainittuja Bernin yleissopi- muksen artikloja sovelletaan tämän sopimuksen mukaiseen suojaan. Lisäksi on selvää, että kyseisissä Bernin yleissopimuksen artikloissa olevalla ilmauksella ’liittoon kuulumaton maa’ tarkoitetaan samojen olosuh- teiden vallitessa valtiota, joka ei ole tämän sopimuksen sopimuspuoli, ja että ’tällä yleissopimuksella’ Bernin yleissopimuksen 2 artiklan 8 kappaleessa, 2 bis artiklan 2 kappaleessa sekä 3, 4 ja 5 artiklassa tarkoitetaan Bernin yleissopimusta ja tätä sopimusta. Lopuksi on selvää, että Bernin yleissopimuksen 3—6 artiklassa olevalla viittauksella ’liittomaan kansalainen’ tarkoitetaan kyseisiä artikloja tähän sopimukseen sovellet- taessa, kun hallitustenvälinen järjestö on tämän sopimuksen sopimuspuoli, kyseisen järjestön jonkun jäsenvaltion kansalaisia. 4 artiklaa koskeva julkilausuma Tämän sopimuksen 4 artiklan, kun se luetaan yhdessä 2 artiklan kanssa, mukaisen tietokoneohjelmia koskevan suojan laajuus on yhdenmukainen Bernin yleissopimuksen 2 artiklan mukaisen suojan kanssa ja vastaa TRIPS-sopimuksen vastaavia määräyksiä. 5 artiklaa koskeva julkilausuma Tämän sopimuksen 5 artiklan, kun se luetaan yhdessä 2 artiklan kanssa, mukaisen tietojen kokoelmia (tietokantoja) koskevan suojan laajuus on yhdenmukainen Bernin yleissopimuksen 2 artiklan mukaisen suojan kanssa ja vastaa TRIPS-sopimuksen vastaavia määräyksiä. 6 ja 7 artiklaa koskeva julkilausuma jotka kyseisissä artikloissa ovat levitysoikeuden ja Ilmauksilla ’kopio’ vuokrausoikeuden kohteina, tarkoitetaan näissä artikloissa ainoastaan alustalle tallennettuja teosten ko- pioita, joita voidaan levittää aineellisina esineinä. ja ’alkuperäinen teos ja kopio’, 7 artiklaa koskeva julkilausuma On selvää, ettei 7 artiklan 1 kappaleen mukainen velvoite vaadi sopimuspuolta myöntämään yksinoikeutta joille kyseisen sopimuspuolen lain mukaan ei myönnetä kaupalliseen vuokraukseen sellaisille tekijöille, äänitteisiin kohdistuvia oikeuksia. On selvää, että tämä velvoite on yhdenmukainen TRIPS-sopimuksen 14 artiklan 4 kappaleen kanssa. 8 artiklaa koskeva julkilausuma On selvää, ettei pelkkien välittämisen mahdollistavien tai aikaansaavien fyysisten apuvälineiden toimitta- minen itsessään merkitse tässä sopimuksessa tai Bernin yleissopimuksessa tarkoitettua välittämistä. Lisäksi on selvää, ettei mikään 8 artiklassa estä sopimuspuolta soveltamasta 11 bis artiklan 2 kappaletta. L 89/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 4. 2000 10 artiklaa koskeva julkilausuma On selvää, että 10 artiklan määräykset sallivat sopimuspuolten säilyttää kansallisissa laeissaan olevat Bernin yleissopimuksen mukaan sallituiksi katsotut rajoitukset ja poikkeukset sekä tarkoituksenmukaisella tavalla laajentaa ne koskemaan digitaalista ympäristöä. Vastaavasti tulisi olla selvää, että nämä määräykset sallivat sopimuspuolten muotoilla uusia digitaaliseen verkkoympäristöön soveltuvia poikkeuksia ja rajoituksia. On myös selvää, ettei 10 artiklan 2 kappale rajoita eikä laajenna Bernin yleissopimuksen mukaan sallittujen rajoitusten ja poikkeusten soveltamisalaa. 12 artiklaa koskeva julkilausuma On selvää, että viittaus ”tämän sopimuksen tai Bernin yleissopimuksen takaaman oikeuden rikkominen” kattaa sekä yksinoikeudet että korvausoikeudet. Lisäksi on selvää, etteivät sopimuspuolet käytä tätä artiklaa muotoillakseen tai toteuttaakseen sellaisia jotka oikeuksien hallinnointijärjestelmiä, Bernin yleissopimuksen tai tämän sopimuksen mukaan eivät ole sallittuja, estääkseen tavaroiden vapaata liikkumista tai haitatakseen tämän sopimuksen mukaisten oikeuksien nauttimista. jotka edellyttäisivät sellaisten muodollisuuksien noudattamista,


title: Συμπεράσματα του Συμβουλίου της 20ής Δεκεμβρίου 1996 σχετικά με την αποτελεσματικότητα του Σχολείου: αρχές και στρατηγικές για την προώθηση της σχολικής επιτυχίας

eurovoc_concepts:
backwardness at school
education
educational system
school results
teaching
teaching curriculum


title: Directiva 96/98/CE do Conselho de 20 de Dezembro de 1996 relativa aos equipamentos marítimos


title: Rådets förordning (Euratom, EKSG, EG) nr 2485/96 av den 20 december 1996 om anpassning med verkan från och med den 1 juli 1996 av löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och de korrigeringskoefficienter som tillämpas på dessa löner och pensioner

eurovoc_concepts:
European official
pay
pension scheme
servant (EU)
wage determination


title: 97/7/EG: Beschikking van de Raad van 20 december 1996 houdende intrekking van Richtlijn 75/339/EEG houdende verplichting voor de Lid-Staten om minimumvoorraden fossiele brandstoffen aan te houden bij thermische elektriciteitscentrales

eurovoc_concepts:
electrical energy
energy crisis
fossil fuel
minimum stock
power plant
security of supply