title: Beslutning om situationen i det østlige Zaire

eurovoc_concepts:
Democratic Republic of the Congo
civil war
humanitarian aid
multinational force
refugee


title: Besluit over het ontwerp voor een besluit van de Raad betreffende de sluiting van de overeenkomst tot wijziging van de vierde ACS-EG- Overeenkomst van Lomé, ondertekend op 4 november 1995 op Mauritius (6075/96 - C4-0278/96 96/ 0023(AVC))

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
Council of the European Union
European Commission
decision (EU)
revision of an agreement


title: Resolution on the case of Frantisek Gaulieder, Member of the Slovak Parliament

eurovoc_concepts:
Member of Parliament
Slovakia
elective office
political rights
repression


title: FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING OM ET FLERÅRIGT EF-PROGRAM FOR AT FREMME INFORMATIONSSAMFUNDET I EUROPA ("INFORMATIONSSAMFUNDET")

eurovoc_concepts:
EU programme
information policy
information technology
job creation
new technology

formats: html pdf pdfa1b print

text: 1 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 12 12. 1996 KOM(96) 592 endelig udg. 96/0283 (CNS) FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING OM ET FLERÅRIGT EF-PROGRAM FOR AT FREMME INFORMATIONSSAMFUNDET I EUROPA ('INFORMATIONSSAMFUNDET') (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Kommissionen har besluttet, at der skal foreslås et retsgrundlag for en række budgetposter og har sendt en meddelelse herom til budgetmyndigheden (Meddelelse fra Kommissionen til budgetmyndigheden om retsgrundlag og maksimumbeløb, SEK (94) 1106, endelig udg. af 6. juli 1994). I overensstemmelse med den meddelelse fremsættes nærværende forslag til Rådets beslutning om et flerårigt EF-program for at fremme informationssamfundet i Europa ('Informationssamfundet') som retsgrundlag for budgetpost B5-722. under kraftig Informationssamfundet i Europa udvikler sig som følge af et løbende samspil mellem markedsmæssige, sociale og kulturelle kræfter, der påvirker den måde, folk lever, lærer og arbejder på. For mange er tilværelsen i samfundet og på arbejdspladsen over allerede informationssamfundsudviklingens for beskæftigelse, uddannelse og livs- og arbejdsform. Mange mennesker og virksomheder i Europa er endnu informations- og kommunikationsteknologier, og det kan hæmme Europas muligheder for at høste det potentielle udbytte af informationssamfundet i form af større økonomisk vækst, flere (omend andre) arbejdspladser og bedre livskvalitet. ikke tilstrækkelig forberedt på de nye stadig mere og mange forandring, bekymrede omfattende virkninger er Derfor må almindelige mennesker og virksomheder selv medvirke mere til at identificere deres behov, og bidrage til udviklingen af applikationer, der kan opfylde disse behov, og til styringen af informationssamfundsudviklingen i det hele taget. Det kan markedskræfterne ikke klare alene; de er nemlig tilbøjelige til at koncentrere opmærksomheden om det kortsigtede investeringsafkast, så ledsageforanstaltninger, der kan medføre samfundsmæssige fordele på længere sigt, lades ude af betragtning. I medlemsstaterne er der allerede taget initiativer, men uden ledsageforanstaltninger på EU-plan er der stor fare for, at bestræbelserne kommer til at overlappe hinanden, at synergivirkningerne udebliver, og at udviklingen kommer til at forløbe i flere hastigheder, hvad der yderligere vil i og mellem medlemsstaterne med hensyn til informationssamfundets tilgængelighed. skævhederne forværre En vellykket overgang til et modent informationssamfund forudsætter, at der ikke opstår hele befolkningsgrupper eller sociale eller økonomiske aktører, som skubbes udenfor eller stiller sig afvisende an. Men det vil sandsynligvis ske, hvis ikke der gøres en målrettet indsats for at fremme bred adgang og kendskab til informationstjenester og applikationer, der bliver stadig mere nyttige og relevante for både private og virksomheder. i EU er nødt til at bidrage til, at borgere, virksomheder og institutioner kan opnå en bedre forståelse af de spørgsmål, informationssamfundet rejser, og af dets muligheder og farer for på den måde at skabe tillid til fremskridtet og mobilisere folkelig støtte til informationssamfundet. Hidtil er der taget følgende skridt: I hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse - Udfordringer og veje ind i det 21. århundrede" (KOM (93) 700, endelig udg. ), der blev fremlagt den 5. december 1993, fastslår Kommissionen, at det er afgørende fremtid, at informationssamfundet virkeliggøres. I dokumentet understreges det, at informations- og kommunikationsteknologier og dermed forbundne tjenester kan medvirke til at skabe en støt og bæredygtig vækst, forbedre konkurrenceevnen, skabe nye jobmuligheder og forbedre europæernes livskvalitet. for Europas Det Europæiske Råd gennemgik hvidbogen ved sit møde i Bruxelles, den 10. og 11. december 1993. Rådet bakkede fuldt op om hvidbogen og henstillede, at en gruppe fremtrædende personer udarbejdede en rapport om informationssamfundet med forslag til konkrete tiltag. I rapporten "Europa og det globale informationssamfund - Anbefalinger til Det Europæiske Råd", som den højtstående gruppe fremlagde den 26. maj 1994, understreges det bl. a, hvor vigtigt det er, at man reagerer hurtigt på de nye udfordringer. *e>» Rapporten blev præsenteret for Det Europæiske Råd ved mødet på Korfu den 24. og 25. juni 1994. Rådet erkendte her, at Europa står over for en udfordring af rang og må kende sin besøgelsestid. Rådet anmodede Kommissionen om at udarbejde en handlingsplan med en række foranstaltninger, som EU og medlemsstaterne hurtigst muligt skal gennemføre, så informationssamfundet virkeliggøres i Europa på de bedst mulige vilkår. Kommissionen reagerede på denne anmodning med en meddelelse den 19. juli 1994 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om "Europa på vej mod informationssamfundet. En handlingsplan" (KOM (94) 347), endelig udg. ). Her understreges det, at skønt initiativet bør overlades til den private sektor, må medlemsstaterne og EU klart støtte bestræbelserne og videreføre det politiske incitament, som hvidbogen og Det Europæiske Råds møde på Korfu gav, ved at skabe pålidelige og stabile rammer og vise vejen inden for deres respektive ansvarsområder. forskellige politikker og På denne baggrund opstillede handlingsplanen de i fire hovedgrupper: lovfundamentet; net, basistjenester, applikationer foranstaltninger og og indhold; informationsvirksomhed. På dette grundlag er der taget en række første skridt. Kommissionen har udarbejdet en meddelelse om informationssamfundets virkninger for andre politikker, hvori der lægges vægt på behovet for en bred indfaldsvinkel til politikudviklingen for informationssamfundet. samfundsmæssige kulturelle forhold; sociale, og For at tilvejebringe bred enighed blandt alle aktører på det økonomiske, sociale, kulturelle og akademiske område har Kommissionen oprettet Forum for Informationssamfundet og gruppen af eksperter på højt niveau om sociale og samfundsmæssige aspekter ved informationssamfundet. Dette første udkast til en interimsrapport af januar 1996 fra gruppen af eksperter på højt niveau indeholder de indledende overvejelser med henblik på at forberede en endelig rapport. Dette forum anbefalede i sin første årsrapport I juni 1996 til Europa-Kommissionen, at Kommissionen iværksætter en EU-dækkende oplysningskampagne, gør en indsats for bedst muligt at fremme bedste praksis, fremmer brugen af ny teknologi, retter større opmærksomhed mod udforskning af informationssamfundets økonomiske og sociale virkninger og sikrer, at de handicappede ligestilles med hensyn til adgang til informationssamfundet. Europa Kommissionen vedtog den 24. juli 1996 en grønbog om "L/v og arbejde i informationssamfundet - mennesket i centrum", hvormed det er hensigten at skabe en bred samfundsdebat om de vigtigste aspekter af informationssamfundet. På baggrund af reaktionerne vil Kommissionen i 1997 fremlægge forslag til foranstaltninger. til udviklingslandene; behov På Midrand-konferencen i Sydafrika samledes repræsentanter for alle samfundslag (regeringer, erhvervsliv, fagbevægelse, akademiske institutioner og lokalsamfund) og påviste en række behov: behov for at knytte forbindelser fra europæiske initiativer og projekter register over informationssamfundsrelaterede initiativer i den tredje verden; behov for at skabe nationale og transnationale fora med henblik på informationsformidling, samordning og videnformidling om erfaringer og bedste fremgangsmåder. Formandens konklusioner på Midrand-konferencen understregede, at der bør lægges særlig vægt på udvikling af integrerede systemer, der opfylder folks grundlæggende behov, især i landområder. Applikationer for udviklingslande bør fokusere på universel adgang, lokalt indhold, styrkelse af små og mellemstore virksomheder, og man bør lægge lige mange kræfter i udviklingen af den fysiske infrastruktur og af de menneskelige ressourcer. for at udfærdige et en ved videreudvikling i Middelhavsområdet bør Rom-konferencen fremhævede, at informationssamfundet opbygges og uddannelsessystemerne samt ved at fremdyrke fælles initiativer som f. eks. workshops og uddannelse- og pilotprojekter. Samtidig blev det understreget, at der bør tages hensyn til behovene for ny informations- og kommunikationsteknologi, når regeringer, det videnskabelige samfund og Den Europæiske Union slår sig sammen om at udvikle informationssamfundsinitiativer. forskningsnettene tele- og af Det andet Forum for Informationssamfundet for EU og de øst- og centraleuropæiske lande, der blev hold i Prag, (en opfølgning af det første, der blev holdt i juni 1995 i Bruxelles) bekræftede behovet for at iværksætte oplysningskampagner vedrørende alle de spørgsmål (sociale, juridiske og politiske), der rejser sig under opbygningen af især i de europæiske lande, som er midt i en økonomisk informationssamfundet, H- reformperiode. Der blev samarbejdsprojekter på europæisk plan med henblik på videre forhandling. en handlingsplan forelagt for gennemførelse af ("Bangemann-rapporten"), handlingsplanen, den Kommissionens hvidbog om "Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse", rapporten fra første den højtstående gruppe årsrapport fra Forum for Informationssamfundet, konklusionerne fra Midrand-, Rom- og Prag-konferencerne, den stigende aktivitet over hele verden i forbindelse med informationssamfundet, navnlig de større undersøgelser, der er iværksat af OECD, og den interesse G7-landene har vist, har i høj grad udvidet rækkevidden af de aktiviteter, der indtil nu er indledt som led i udviklingen af telekommunikationspolitikken og de transeuropæiske informationsnet. i meddelelsen "Informationssamfundet: Fra Korfu Det udvidede begreb, "informationssamfundet", gør det således nødvendigt at udforske nye perspektiver og stimulere nye aktiviteter, navnlig af tværkulturel art. Som der er erkendt til Dublin. De nye prioriteringsområder" indebærer informationssamfundets mange facetter, at der er større behov for tværgående samordning af EF's politikker og af EF's forskellige styringsmidler og at finansieringsmekanismer. Dette betyder befolkningens viden om informationssamfundets mulige virkninger må øges, at der må iværksættes foranstaltninger til demonstration af bedste praksis og udveksling af erfaringer og viden mellem forskellige aktører i Europa, samt at der må sikres udveksling af erfaringer og bedste praksis på internationalt plan og hensyntagen til informationssamfundets globale dimension. ikke mindst, Forslagets aktiviteter er derfor samlet i tre indsatsområder: INDSATSOMRÅDER a) Foranstaltninger, der skal højne oplysningsniveauet:: - Formidling af oplysninger og fremme af foranstaltninger, der sigter mod at opnå en bedre forståelse af informationssamfundets muligheder, fordele og mulige farer, f. eks. rettet mod forskellige brugergrupper, faglige sammenslutninger osv. samt overvågning ved hjælp af regelmæssige undersøgelser af, hvordan befolkningens viden og holdninger udvikler sig. - Indsamling af viden om borgernes og brugernes behov og stimulering af industriens, især de små og mellemstores virksomheders, interesse for at tilbyde tjenester og applikationer, der kan opfylde disse behov, f. eks. gennem præsentation af EU's informationssamfundsaktiviteter, net, applikationer og konkrete muligheder for udnyttelse. - Demonstration af informationssamfundets mulige virkninger på regionalt plan, fremme af udvekslingen af relevante oplysninger mellem byer og regioner og synliggørelse overfor offentligheden af konkrete projekter, der gennemføres for at opfylde deres behov. S - Tilrettelæggelse og opfølgning af fora for informationssamfundet, der skal rådgive Kommissionen om, hvilke udfordringer der skal tages op. b) Foranstaltninger, der skal bidrage til virkeliggørelsen af informationssamfundet i Europa: Analyse af de tekniske, økonomiske, samfundsmæssige og forskriftsmæssige aspekter, vurdering af de udfordringer, som overgangen til informationssamfundet frembyder, samt fastlæggelse af, hvilke tiltag der er nødvendige for at opnå størst mulige samfundsøkonomiske fordele. - Vurdering af, hvilke muligheder og hindringer ugunstigt stillede samfundsgrupper, udkantsregioner og mindre gunstigt stillede regioner står over for, når de vil have adgang til og benytte informationssamfundets produkter og tjenester; undersøgelse af, hvad der kan gøres for at overvinde hindringerne og udnytte informationssamfundets fordele; fremme af informationssystemer og -tjenester, som er særligt rettet mod de ældres, de handicappedes og de arbejdsløses behov. Analyse af aktuelle europæiske og nationale initiativer vedrørende udbud af applikationer, blandt andet på grundlag af et fast register over projekter, der letter virkeliggørelsen af informationssamfundet. - Tilvejebringelse af åbenhed om aktuelle politikker og programmer på europæisk og nationalt plan, blandt andet på grundlag af et fast register. - På grundlag af de programmer og praksisser, som man har fundet frem til som de bedste, ydes der bidrag til, at vellykkede eksempler på informationssamfundspolitikker, -projekter og -tjenester finder udbredelse over hele Europa, f. eks. ved støtte til demonstrationsprojekter, ikke mindst i små lokalsamfund, der kan fungere som små, fleksible prøvebænke, hvor der kan eksperimenteres med nye fremgangsmåder med aktiv deltagelse af arbejdsmarkedets parter og frivillige foreninger. - Fremme af synergivirkninger og samarbejde mellem igangværende undersøgelser og aktiviteter på europæiske og nationalt plan, navnlig gennem stimulerende formidlingsaktiviteter, der kan hjælpe med til at etablere partnerskaber mellem interesserede organisationer og enkeltpersoner. - Undersøgelse af, hvilke finansieringsordninger der er brug for til udvikling af informationssamfundet, samt evaluering af disse, navnlig ordninger, der kan medvirke til at fremme partnerskaber mellem offentlige og private virksomheder med henblik på at indføre applikationer af almen interesse; - Undersøgelse af, hvad der hindrer det fungere på informationssamfundets område, og overvejelse af foranstaltninger, der kan sikre, at informationssamfundet i fuldt omfang kan drage fordel af dette område uden indre grænser under sin udvikling. indre marked i at - Undersøgelse af, hvad små og mellemstore virksomheder prioriterer højest, og hvad der hindrer deres brug af informationsteknologi; denne indsats samordnes nøje med Kommissionens bestræbelser for at mobilisere forskellige grupper af IT-brugere. c) Foranstaltninger, der skal inddrage og udbytte informationssamfundets globale dimension: - Øget synliggørelse af informationssamfundets globale dimension, navnlig gennem et register over initiativer i hele verden, udveksling af oplysninger med tredjelande, især med udviklingslande, og samarbejde om forberedelse af demonstrationsprojekter, enten bilateralt eller i samarbejde med internationale organisationer. Der bør ikke være overlapning med de eksisterende muligheder for handling, f. eks. inden for forskning og udvikling, transeuropæiske net, informationsindhold og standardisering. For at undgå overlapning, supplere andre initiativer og give dette program rådighed over større ekspertise, vil de relevante tjenester blive knyttet til udviklingen af aktiviteter. De vil blive opfordret til at deltage i fastlæggelsen af arbejdsprogrammet, der vil danne grundlag for indkaldelser af forslag, og i gennemgangen af resultaterne. I lyset af ovenstående opfordrer Kommissionen Rådet til at vedtage vedlagte beslutning i samråd med Europa-Parlamentet. Traktaten indeholder ikke anden hjemmel for vedtagelsen af denne beslutning end artikel 235. i- FORSLAG TIL RÅDETS BESLUTNING OM ET FLERÅRIGT EF-PROGRAM FOR AT FREMME INFORMATIONSSAMFUNDET I EUROPA ('INFORMATIONSSAMFUNDET') RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet1 \ og ud fra følgende betragtninger: Med virkeliggørelsen af informationssamfundet skabes der nye former for økonomiske, politiske og samfundsmæssige relationer, som kan gøre det nemmere for Fællesskab at tage det kommende århundredes udfordringer op, særlig med hensyn til jobskabelsen; dette blev fremhævet i hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse - udfordringer og veje ind i det 21. århundrede;" på Korfu-mødet den 24. og 25. juni 1994 noterede Det Europæiske Råd sig de anbefalinger, som den højtstående gruppe om informationssamfundet fremlagde i rapporten "Europa og det globale og Kommissionen udarbejdede derefter en handlingsplan, som indeholder konkrete foranstaltninger både på EF-plan og i medlemsstaterne; informationssamfund", på Firenze-mødet den 21. og 22 juni 1996 understregede Det Europæiske Råd informationssamfundets potentiale med hensyn til uddannelse, arbejdstilrettelæggelse og jobskabelse; hvor hurtigt informationssamfundet udvikler sig, vil i høj grad afhænge af borgernes og offentlige og private organisationers oplysningsniveau, forståelse og støtte, og af mulighederne for at udnytte de nye informations- og kommunikationsteknologier til at opfylde borgernes og erhvervslivets behov; virkeliggørelsen af forudsætter, at hver enkelt borger, virksomhed eller offentlig organisation i alle dele af Fællesskabet har adgang til enhver form for oplysninger, som de har brug for; informationssamfundet i) EFTnr. informationssamfundet vil efterhånden ændre karakteren og indholdet af menneskenes aktiviteter, og det vil også påvirke hidtil selvstændige aktivitetsområder på kryds og tværs af sektorgrænser; foranstaltningerne for at fremme informationssamfundet skal tage hensyn til den økonomiske og sociale samhørighed i EU og til det indre markeds fortsatte funktionsevne; for at fastlægge disse foranstaltninger må der gennemføres forundersøgelser, der tager sigte på at øge kendskabet til de forskellige områder, der kan blive påvirket af EF- foranstaltninger vedrørende informationssamfundet; dette første udkast til en interimsrapport af januar 1996 fra gruppen af eksperter på højt niveau om sociale og samfundsmæssige aspekter ved informationssamfundet indeholder de indledende overvejelser med henblik på at forberede en endelig rapport; i og juni 1996, Forum for Informationssamfundet's første årsrapport til Europa-Kommissionen blev afleveret lancerer oplysningskampagner over hele EU, fremmer de foranstaltninger, der egner sig bedst til at give de bedste fremgangsmåder større udbredelse, fremmer anvendelsen af nye teknologier, retter øget opmærksomhed mod udforskningen af informationssamfundets økonomiske og samfundsmæssige virkninger og sikrer, at handicappede ligestilles med hensyn til adgang til informationssamfundet; at Kommissionen anbefaler, den Europa Kommissionen vedtog den 24. juli 1996 en grønbog om "Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i centrum", hvormed det er hensigten at skabe en bred samfundsdebat om de vigtigste aspekter af informationssamfundet. På baggrund af reaktionerne vil Kommissionen i 1997 fremlægge forslag til foranstaltninger; foranstaltningerne informationssamfundets globale dimension; for at fremme informationssamfundet skal tage hensyn til på ministerkonferencen om informationssamfundet i Midrand, Sydafrika, fra den 13. til den 15. maj 1996 erkendte G7-landene, at "informationssamfundsmodellen" bør følges på en måde, som gavner udviklingslandene, medvirker til at imødekomme deres særlige behov og hjælper dem med at tage udfordringerne op, støtter deres bæredygtige elektronisk vækst og sikrer deres effektive deltagelse sammenkoblede verdensøkonomi; fremspirende i den på Rom-konferencen den 30. og 31. maj 1996 erkendtes det, at netop opbygningen af et virkelig åbent informationssamfund i Middelhavsområdet må være et af elementerne i den politiske dialog mellem Den Europæiske Fællesskab og de tolv lande, som er med i det Euro-Middelhavs-partnerskab, der blev lanceret på Barcelona-konferencen i som med hensyn til vækst, november 1995 - et åbent informationssamfund, industri og konkurrenceevne og beskæftigelse bliver tjenesteleverandører på det informations- og kommunikationsteknologiske område; for brugere, til gavn °[ det andet Forum for informationssamfundet med deltagelse fra Den Europæiske Union og de øst- og centraleuropæiske lande i Prag den 12. og 13. september 1996 bekræftede, at de spørgsmål, der rejses af informationssamfundets udvikling, er særlig vigtige for de europæiske lande, hvis økonomier er midt i en reformperiode, og understregede, at der er behov for platforme for informationsudveksling og diskussion; der bør ikke være overlapning med de eksisterende muligheder for handling, f. eks. inden informationsindhold, socialpolitik og standardisering; forskning og udvikling, transeuropæiske net, for dette programs forløb bør overvåges løbende og systematisk; ved afslutningen af dette program skal der foretages en endelig vurdering af de opnående resultater sammenholdt med målsætningerne i denne beslutning; det er nødvendigt at fastlægge varigheden af dette program; traktaten indeholder ikke anden hjemmel for vedtagelsen af denne beslutning end artikel 235 - VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1. Der vedtages hermed et program ('Informationssamfundet') med følgende mål: at øge befolkningens viden om og forståelse for informationssamfundets mulige virkninger og dets nye applikationer; - at bistå med at virkeliggøre informationssamfundet i Europa ved at fremme udbredt adgang til og fortrolighed med brugen af nye informationstjenester og applikationer; at reflektere over og udnytte informationssamfundets verdensomspændende dimension. 2. Programmet løber i perioden 1. januar 1997 til 31. december 2001. 3. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. 4. Der påtænkes tværsektorielle aktiviteter, som supplerer EF's indsats på andre områder. Ingen af disse bør overlappe det arbejde, der gennemføres på disse områder under andre EF-programmer. Artikel 2 \0 For at nå de i artikel 1 omhandlede mål gennemføres følgende foranstaltninger under Kommissionens ansvar: a) Foranstaltninger, der skal højne oplysningsniveauet: - Formidling af oplysninger og fremme af foranstaltninger, der sigter mod at opnå en bedre forståelse af informationssamfundets muligheder, fordele og mulige farer. - Indsamling af viden om borgernes og brugernes behov og stimulering af industriens, især de små og mellemstores virksomheders, interesse for at tilbyde tjenester og applikationer, der kan opfylde disse behov. - Demonstration af informationssamfundets mulige virkninger på regionalt plan, fremme af udvekslingen af relevante oplysninger mellem byer og regioner og synliggørelse overfor offentligheden af konkrete projekter, der gennemføres for at opfylde deres behov. - Tilrettelæggelse og opfølgning af fora for informationssamfundet, der skal rådgive Kommissionen om, hvilke udfordringer der skal tages op. b) Foranstaltninger, der skal bidrage til virkeliggørelsen af informationssamfundet i Europa: Analyse af de tekniske, økonomiske, samfundsmæssige og forskriftsmæssige informationssamfundet aspekter, vurdering af de udfordringer, som overgangen til frembyder, samt fastlæggelse af, hvilke tiltag der er nødvendige for at opnå størst mulige samfundsøkonomiske fordele. - Vurdering af, hvilke muligheder og hindringer ugunstigt stillede samfundsgrupper, udkantsregioner og mindre gunstigt stillede regioner står over for, når de vil have adgang til og benytte informationssamfundets produkter og tjenester; undersøgelse af, hvad der kan gøres for at overvinde hindringerne og udnytte informationssamfundets fordele. Analyse af aktuelle europæiske og nationale initiativer vedrørende udbud af applikationer, blandt andet på grundlag af et fast register over projekter, der letter virkeliggørelsen af informationssamfundet. - Tilvejebringelse af åbenhed om aktuelle politikker og programmer på europæisk og nationalt plan, blandt andet på grundlag af et fast register. - På grundlag af de programmer og praksisser, som man har fundet frem til som de bedste, ydes der bidrag til, at vellykkede eksempler på informationssamfundspolitikker, -projekter og -tjenester finder udbredelse over hele Europa. w - Fremme af synergivirkninger og samarbejde mellem igangværende undersøgelser og aktiviteter på europæiske og nationalt plan. - Undersøgelse af, hvilke finansieringsordninger der er brug for til udvikling af informationssamfundet, samt evaluering af disse, navnlig ordninger, der kan medvirke til at fremme partnerskaber mellem offentlige og private virksomheder med henblik på at indføre applikationer af almen interesse; - Undersøgelse af, hvad der hindrer det fungere på informationssamfundets område, og overvejelse af foranstaltninger, der kan sikre, at informationssamfundet i fuldt omfang kan drage fordel af dette område uden indre grænser under sin udvikling. indre marked i at - Undersøgelse af, hvad små og mellemstore virksomheder prioriterer højest, og hvad der hindrer deres brug af informationsteknologi; denne indsats samordnes nøje med Kommissionens bestræbelser for at mobilisere forskellige grupper af IT-brugere. c) Foranstaltninger, der skal inddrage og udbytte informationssamfundets globale dimension: - Øget synliggørelse af informationssamfundets globale dimension, navnlig gennem et register over initiativer i hele verden, udveksling af oplysninger med tredjelande, især med udviklingslande, og samarbejde om forberedelse af demonstrationsprojekter, enten bilateralt eller i samarbejde med internationale organisationer. Artikel 3 Kommissionen kan benytte ethvert formålstjenligt middel til at nå de mål, der er anført i artikel 1, og gennemføre de foranstaltninger, der er anført i artikel 2, heriblandt: - indgåelse af kontrakter om udførelse af analyseopgaver, forundersøgelser, detaljerede undersøgelser af særlige områder, gennemførelse af demonstrationsaktiviteter samt koordinering, evaluering og medfinansiering af aktiviteter; - tilrettelæggelse af, deltagelse i og støtteaktiviteter vedrørende ekspertmøder, konferencer, høring af personer eller grupper med fælles interesser, seminarer, offentliggørelse og formidling af information; - bidrag til internationale organisationers aktiviteter vedrørende informationssamfundet, navnlig aktiviteter med henblik på at fremme udviklingslandenes udnyttelse af mulighederne i informationssamfundet. 1. Kommissionen er ansvarlig for programmets iværksættelse. Artikel 4 a 2. Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Den i artikel 4, stk. 2, fastsatte procedure gælder: Artikel 5 - vedtagelse af arbejdsprogrammet - opdeling af udgifter - kriterierne for og indholdet af indkaldelser af forslag - vurderingen af foreslåede projekter I forbindelse med indkaldelser af forslag med henblik på fællesskabsfinansiering og det skønnede beløb for Fællesskabets bidrag til hvert projekt, hvis beløbet er på 200 000 ECU eller derover - foranstaltninger med henblik på programevaluering - deltagelse af juridiske personer fra tredjelande og internationale organisationer i projekter. Artikel 6 To år efter programmets iværksættelse forelægger Kommissionen en midtvejsrapport om de iværksatte aktiviteter og deres resultater for Europa-Parlamentet og Rådet. Ved programmets afslutning forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om, hvilke resultater der er opnået ved gennemførelsen af de foranstaltninger, der er anført i artikel 2. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 7 a Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 13 c\ FINANSIERINGSOVERSIGT 1 FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Informationssamfundet', flerårigt EF-program for at fremme informationssamfundet i Europa. 2. BUDGETPOST B5-722: Informationssamfundet 3. RETSGRUNDLAG Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, artikel 235 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1 Foranstaltningens generelle formål indsats omfatter Den planlagte fremme informationssamfundet i Europa. Aktiviteterne tager sigte på at oplyse befolkningen om informationssamfundet, hjælpe med til at virkeliggøre informationssamfundet i Europa og inddrage informationssamfundets globale dimension. aktiviteter med henblik på at 4. 2 Foranstaltningens varighed Retsgrundlaget gælder fra 1. januar 1997 til 31. december 2001. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE - Ikke-obligatoriske udgifter - Opdelte bevillinger ^ 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART - Op til 100% tilskud: - indgåelse af kontrakter om udførelse af analyseopgaver, forundersøgelser, detaljerede af særlige demonstrationsaktiviteter samt koordinering, evaluering og medfinansiering af aktiviteter; gennemførelse undersøgelser områder, af - tilrettelæggelse af, deltagelse i og støtteaktiviteter vedrørende ekspertmøder, konferencer, høring af personer eller grupper med fælles interesser, seminarer, offentliggørelse og formidling af information; bidrag til internationale organisationers aktiviteter informationssamfundet, navnlig aktiviteter med henblik på at udviklingslandenes udnyttelse af mulighederne i informationssamfundet; vedrørende fremme - Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere - indgåelse af kontrakter om samfinansiering af foranstaltninger; - undersøgelser, der bestilles af flere ordregivere i fællesskab. Indtægter kan overføres til budgettet for det følgende regnskabsår i overensstemmelse med artikel 27 i finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende Det Europæiske Fællesskabs almindelige budget (EFT nr. L 356 af 31. 12. 1977, s. 1) , senest ændret ved forordning (EKSF, EF, Euratom) nr. 2335/95 (EFT nr. L 240 af 7. 10. 1995, s. 12). 7. FINANSIELLE VIRKNINGER 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen Beløbene i nedenstående tabel er fastlagt på grundlag af finansielle parametre fra tidligere erfaringer og under hensyntagen til karakteren af de foranstaltninger, der foreslås gennemført for at nå de særlige mål, der er anført i punkt 9. 1. For at opnå en målelig virkning i de 15 medlemsstater af foranstaltningerne under programmets tre indsatsområder må man nå ud til en væsentlig del af målgrupperne. Ved fastlæggelsen af de beløb, der er angivet i nedenstående tabel er der taget hensyn til data om enhedsomkostninger og aktivitetsomfang, der er udledt af forvaltningen af budgetpost B5-722 i 1995 og 1996. For eksempel koster det 600. 000 ECU om året at arbejde med en stor konsensusdannende gruppe og dets undergrupper og at offentliggøre resultaterne af dette arbejde. Oplysningsprojekter koster gennemsnitligt 250-300. 000 ECU om året (f. eks. projektet "Skoler adopterer monumenter"). Oplysningskonferencer og udstillinger til fremvisning af de bedste Informationssamfundet som Forum for \S" by forvaltninger i i informationssamfundsapplikationer størrelsesordenen 200. 000 ECU til Barcelona-konferencen). En (f. eks. støtte oplysningsuge i alle 15 medlemsstater, som specielt var rettet mod små og mellemstore virksomheder og som fik støtte fra lokalmyndighederne, kræver omkring 150. 000 ECU. Hvis den slags foranstaltninger skal have nogen målelig virkning, skal de gentages flere gange på forskellige steder med særlige målgrupper. EF-tilskud kræver 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer Følgende tabel viser, hvorledes forpligtelsesbevillingerne fordeles på de forskellige indsatsområder (mio. ECU, løbende priser): Elementer Oplysning Bidrag til virkeliggørelse af infosamfundet Internationale aktiviteter TOTAL 1998 1999 2000 2001 1996- budgettet 3 6 1997 FBF 4 5 2 1 3 5 1 3 5 1 3 5 1 1997- 2001 15 25 5 45 2 5 1 8 9 * Omfatter ikke 1,2 mio. ECU, der er overført fra 1995-budgettet ir 10 9 9 7. 3 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne (i mio. ECU) Ar 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Forpligtelses bevillinger * Omfatter ikke 1,2 mio. ECU, der er overført fra 1995-budgettet 10 lf 9 9 9 8 lait 1997-2001 45 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) fører kontrol med betalingen tjenesteydelser og Kommissionen undersøgelser, før udbetalingerne finder sted, og under hensyntagen til kontraktlige forpligtelser, økonomiske principper og god finansiel eller anden administrativ praksis. Alle aftaler og kontrakter, der indgås af Kommissionen, og som involverer betaling for ydelser, vil indeholde bestemmelser om forholdsregler mod svig (overvågning, krav om rapportering os v. ). for bestilte OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe iu Programmet sigter mod at øge befolkningens viden om og for informationssamfundets mulige virkninger og dets nye applikationer, at bistå med at virkeliggøre informationssamfundet informationssamfundets verdensomspændende dimension. Disse mål skal nås gennem følgende foranstaltninger på tre områder: i Europa og at udnytte forståelse a) Foranstaltninger, der skal højne oplysningsniveauet: - Formidling af oplysninger og fremme af foranstaltninger, der sigter mod at opnå en bedre forståelse af informationssamfundets muligheder, fordele og mulige farer. - Indsamling af viden om borgernes og brugernes behov og stimulering af industriens, især de små og mellemstores virksomheders, interesse for at tilbyde tjenester og applikationer, der kan opfylde disse behov. - Demonstration af informationssamfundets mulige virkninger på regionalt plan, fremme af udvekslingen af relevante oplysninger mellem byer og regioner og synliggørelse overfor offentligheden af konkrete projekter, der gennemføres for at opfylde deres behov. - Tilrettelæggelse og opfølgning af fora for informationssamfundet, der skal rådgive Kommissionen om, hvilke udfordringer der skal tages op. b) Foranstaltninger, der skal bidrage til virkeliggørelsen af informationssamfundet i Europa: Analyse af de tekniske, økonomiske, samfundsmæssige og forskriftsmæssige informationssamfundet aspekter, vurdering af de udfordringer, som overgangen til frembyder, samt fastlæggelse af, hvilke tiltag der er nødvendige for at opnå størst mulige samfundsøkonomiske fordele. - Vurdering af, hvilke muligheder og hindringer ugunstigt stillede samfundsgrupper, udkantsregioner og mindre gunstigt stillede regioner står over for, når de vil have adgang til og benytte informationssamfundets produkter og tjenester; undersøgelse af, hvad der kan gøres for at overvinde hindringerne og udnytte informationssamfundets fordele. Analyse af aktuelle europæiske og nationale initiativer vedrørende udbud af applikationer, blandt andet på grundlag af et fast register over projekter, der letter virkeliggørelsen af informationssamfundet. - Tilvejebringelse af åbenhed om aktuelle politikker og programmer på europæisk og nationalt plan, blandt andet på grundlag af et fast register. - På grundlag af de programmer og praksisser, som man har fundet frem til som de bedste, ydes der bidrag til, at vellykkede eksempler på informationssamfundspolitikker, -projekter og -tjenester finder udbredelse over hele Europa. i> - Fremme af synergi virkninger og samarbejde mellem igangværende undersøgelser og aktiviteter på europæiske og nationalt plan. - Undersøgelse af, hvilke finansieringsordninger der er brug for til udvikling af informationssamfundet, samt evaluering af disse, navnlig ordninger, der kan medvirke til at fremme partnerskaber mellem offentlige og private virksomheder med henblik på at indføre applikationer af almen interesse; - Undersøgelse af, hvad der hindrer det fungere på informationssamfundets område, og overvejelse af foranstaltninger, der kan sikre, at informationssamfundet i fuldt omfang kan drage fordel af dette område uden indre grænser under sin udvikling. indre marked i at - Undersøgelse af, hvad små og mellemstore virksomheder prioriterer højest, og hvad der hindrer deres brug af informationsteknologi; denne indsats samordnes nøje med Kommissionens bestræbelser for at mobilisere forskellige grupper af IT-brugere. c) Foranstaltninger, der skal inddrage og udbytte informationssamfundets globale dimension: - Øget synliggørelse af informationssamfundets globale dimension, navnlig gennem et register over initiativer i hele verden, udveksling af oplysninger med tredjelande, især med udviklingslande, og samarbejde om forberedelse af demonstrationsprojekter, enten bilateralt eller i samarbejde med internationale organisationer. Støtteaktiviteterne omfatter analyser og undersøgelser; tilrettelæggelse af og medvirken ved ekspertmøder, seminarer, konferencer og høringer; demonstrationsaktiviteter; koordinering, evaluering og medfinansiering af aktiviteter; offentliggørelse og formidling internationale til af organisationer. relevante aktiviteter information; bidrag i Målgruppe: Brugere, virksomheder, nationale, regionale og lokale administrationer, arbejdsmarkedets parter, frivillige organisationer. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen - Behovet for EF-støtte De politiske myndigheder har erkendt, at EF bør spille en fremtrædende rolle i virkeliggørelsen af informationssamfundet. Den stigende aktivitet over hele verden vedrørende informationssamfundet, navnlig de større undersøgelser, der er iværksat af OECD, og den interesse G7-landene har vist, har i høj grad udvidet rækkevidden af de aktiviteter, indledt telekommunikationspolitikken og de transeuropæiske informationsnet. Det udvidede begreb, "informationssamfundet", globaliseringen af indsatsen for at virkeliggøre i udviklingen indtil som der led nu af er is informationssamfundet, der navnlig betragtes som et middel til at bekæmpe arbejdsløsheden, gør det nødvendigt at udforske nye perspektiver og stimulere nye aktiviteter. De planlagte foranstaltninger bygger på princippet om subsidiaritet mellem EF og medlemsstaterne og mellem den offentlige og den private sektor. I overensstemmelse med artikel 3 B i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab er foranstaltningerne kun rettet mod de områder, hvor en indsats på EF-plan skaber merværdi. Ud over at yde økonomisk støtte til bestemte aktiviteter med en europæisk dimension vil Kommissionen tilskynde til samarbejde mellem forskellige organisationer om fælles demonstrationsaktiviteter. For at sikre, at foranstaltningerne passer ind i den globale sammenhæng, vil der blive lagt særlig vægt på at knytte forbindelser til G7-initiativerne og til de relevante aktiviteter inden for internationale organisationer såsom OECD. - Valg af støtteform Erfaringerne fra forvaltningen af budgetpost B5-722 i 1995 og 1996 har vist, at de under punkt 6 anførte styringsmidler må anses for de mest effektive til de med dette program påtænkte synlighed og multiplikatorvirkning. f. eks. med hensyn foranstaltninger, til 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Kommissionen vil forelægge en midtvejsrapport om evaluering af de iværksatte aktiviteter og de opnåede resultater for Europa-Parlamentet og Rådet efter de første to år af programmets løbetid. Når programmet er gennemført vil Kommissionen forlægge Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om de ved gennemførelsesaktiviteterne opnåede resultater. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION Hvordan de administrative ressourcer anvendes i praksis fastlægges i forbindelse med Kommissionens årlige ressourceallokering, idet der tages hensyn til, hvor meget personale og hvor stort et tillægsbudget der er afsat af budgetmyndigheden. Hvis der stilles midler til rådighed, ansætter GD III og GD XIII yderligere personale i løbet af 1997 og 1998, og dette personale vil blive for Informationssamfundet, der ledes af GD III og GD XIII i fællesskab. Selvom der ikke bevilges supplerende midler, vil programmet måske stadig kunne forvaltes, men man må være klar over, at ikke alle målene i så fald kan nås. tilknyttet Aktivitetscentret n 10. 1 Personalemæssige konsekvenser Ansættelsesforhold Nødvendigt personale heraf permanent midlertidigt eksisterende personale yderligere personale Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte A B C 14 4 5 Andet personale 10A 2B 4C 4A 2B IC 70. 2 Ekstra personale Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte Beløb Beregningsmetode (pr. år) 4Â 2B IC X 112. 000 ECU = 448. 000 X 71. 000 ECU = 142. 000 X 46. 000 ECU = 46. 000 I alt I 7 | 636. 000 ECU lo 10. 3 Udgifter til administration Budgetpost Årlige beløb Beregningsmetode A-1300 (tjenesterejser) A-1701 (repræsentation A-l 178 (evalueringer) A-2510 (udvalg) A-2550 (konferencer) A-5 A-34 " 7 tjenesterejser x 14A x 1. 200 ECU 117. 600 5. 000 52. 500 15 eksterne eksperter x 10 dage x 350 ECU/dag 135. 000 30. 000 2 x 15 eksterne eksperter x 5 møder x 900 ECU 145. 000 30. 000 I alt | 515. 100 1 1\ BUDGETPOST B5-722 EVALUERING I 1995 og 1996 blev der forsøgsvis iværksat nogle foranstaltninger under budgetpost B5-722 (Informationssamfundet) på følgende områder: analyse af igangværende udviklingslinjer oplysningskampagner demonstrationsprojekter og erfaringsudveksling informationsudveksling med tredjelande. Disse foranstaltninger gav mulighed for at drage følgende konklusioner: ved noget den betydelige mangel Der må gøres informationssamfundets virkninger, farer og muligheder. Pilot- og demonstrationsprojekter kan faktisk styrke brugernes selvtillid og hjælpe dem med at give udtryk for deres behov, hvad der vil øge efterspørgslen efter informationssamfundets tjenester og applikationer. Udveksling af informationer med tredjelande bekræftede, at der findes en verdensomspændende interesse i at udvikle informationssamfundet, og at EU har muligheder for at spille en ledende rolle i denne udvikling. viden om på Skal der iværksættes flere EU-aktiviteter af denne art, så må de omfatte alle 15 medlemsstater og alle lag i samfundet, hvis de skal have nogen målelig virkning. Oplysninger om omkostninger og aktivitetsniveauer fra forvaltningen af budgetpost B5- 722 i 1995 og 1996 er brugt som grundlag for fastlæggelsen af beløbene i finansieringsoversigten. Driften af en stor konsensusdannende gruppe med undergrupper som Forum for Informationssamfundet og offentliggørelsen af dens resultater koster 600. 000 ECU om året. Større oplysningskonferencer og udstillinger med deltagelse af delegerede og organisationer fra hele Europa, f. eks. for at indsamle synspunkterne hos organisationer af IT-brugere eller for at fremvise de bedste IT-applikationer i byforvaltninger, kræver EF-støtte i størrelsesordenen 200. 000 ECU (f. eks. støtten til Barcelonakonferencen). Der bør holdes 3-4 større konferencer om året. Dertil kommer et behov for mindre, lokale arrangementer, der kan gentages flere gange forskellige steder (mere end én pr. medlemsstat, især i de større stater) med særlige målgrupper, f. eks. små og mellemstore virksomheder, skoler, husmødre, faglige sammenslutninger, lokalsamfund osv. En oplysningsuge i alle 15 medlemsstater som den, der blev gennemført i 1996, specielt fra lokalmyndighederne, kræver omkring 150. 000 ECU. små og mellemstore virksomheder med rettet mod støtte 21 Oplysnings- og demonstrationsprojekter, der omfatter mindst to parter i forskellige medlemsstater, kræver en gennemsnitlig EU-støtte på 250-500. 000 ECU (f. eks. 'skoler adopterer monumenter'-projektet). Hvis sådanne projekter skal have nogen væsentlig, sammenhængende virkning og synlighed over hele EU og få andre til at følge eksemplet, så skal der skønsmæssigt sættes 12-15 af dem i gang om året i EU, og de skal knyttes sammen med oplysningsaktiviteter, som kan give resultaterne større udbredelse. Endelig turde der være behov for op til 200. 000 ECU om året til begrænsede og målrettede undersøgelser, der skal analysere udviklingslinjerne eller samle feedback, bedømme og måle virkningen af ovennævnte aktiviteter (f. eks. koster en Eurobarometer-undersøgelse om informationssamfundet ca. 50. 000 ECU om året). 2i ISSN 0254-1459 KOM(96) 592 endelig udg. DOKUMENTER DA 16 01 Katalognummer : CB-CO-96-590-DA-C ISBN 92-78-11635-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg h


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3563/96 του Antoinette SPAAK προς την Επ τροπή. Γλώσσες εργασίας της Επιτροπής

eurovoc_concepts:
European Commission
conference proceedings
information technology
interpreting
official language


title: WRITTEN QUESTION No. 3540/96 by Bryan CASSIDY to the Commission. 1995 fraud cases involving the United Kingdom

eurovoc_concepts:
United Kingdom
confidentiality
fraud
fraud against the EU

formats: html print


title: Résolution sur la situation dans l'est du Zaïre


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3546/96 do Deputado Jesús CABEZÓN ALONSO ao Conselho. Sara Ocidental

eurovoc_concepts:
UN resolution
Western Sahara
decolonisation
international conference
peacekeeping
referendum
self-determination


title: Beslutning om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 1997, Sektion III - Kommissionen, modificeret af Rådet

eurovoc_concepts:
European Commission
budgetary amendment
draft budget
general budget (EU)


title: Resolution on the draft notice from the Commission on the application of the competition rules to the postal sector and in particular on the assessment of certain State measures relating to postal services (SEC(95)0830 C4-0551/ 95)

eurovoc_concepts:
State aid
competition law
liberalisation of the market
postal service


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2367/96 DA COMISSÃO de 12 de Dezembro de 1996 relativo à emissão de certificados de exportação sem prefixação da restituição no sector da fruta e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
fruit
quantitative restriction
vegetable


Impatto ed efficacia del mercato unico : Comunicazione della Commissione al Parlamento europeo e al Consiglio.


title: Règlement (CE) nº 2368/96 de la Commission du 12 décembre 1996 dérogeant au et modifiant le règlement (CEE) nº 2456/93 portant modalités d'application du règlement (CEE) nº 805/68 du Conseil en ce qui concerne l'intervention publique

eurovoc_concepts:
United Kingdom
award of contract
beef
carcase
derogation from EU law
intervention policy

formats: html pdfa1b print


title: Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Aufteilung der Fangquoten für in den Gewässern Islands fischende Fischereifahrzeuge auf die Mitgliedstaaten (1997)

eurovoc_concepts:
EU Member State
Iceland
catch quota
fishing area
fishing vessel

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN it*it it k it it it £ Brüssel, den 12. 12. 1996 KOM(96)658 cndg. Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG^ DES RATES zur Aufteilung der Fangquoten für in den Gewässern Islands fischende Fischereifahrzeuge auf die Mitgliedstaaten (1997) (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Am 18. Oktober 1996 fanden in Brüssel Konsultationen zwischen der Gemeinschaft und Island statt, die zu einer gegenseitigen Fischereivereinbarung für 1997 geführt haben. Diese Vereinbarung betrifft u. a. Fangquoten für die Fischereifahrzeuge der Gemeinschaft in der isländischen Fischereizone. Mit der Vereinbarung wird auch eine Vergrößerung des Fanggebiets um rund 1. 000 Quadratmeilen im Südosten beibehalten. Mit dem beiliegenden Vorschlag für eine Verordnung sollen die Fangquoten, die den Fischereifahrzeugen der Gemeinschaft nach der oben erwähnten Vereinbarung 1997 in den Gewässern Islands zur Verfügung stehen, auf die Mitgliedstaaten aufgeteilt werden. Z. Vorschlag für eine VERORDNUNG EG Nr. /96 vom. Dezember 1996 zur Aufteilung der Fangquoten für in den Gewässern Islands fischende Fischereifahrzeuge auf die Mitgliedstaaten (1997) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 des Rates vom 20. Dezember 1992 zur Einführung einer gemeinschaftlichen Regelung für die Fischerei und die Aquakultur*1*, geändert durch die Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands und Schwedens, insbesondere auf Artikel 8 Absatz 4, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: Nach dem im Abkommen über die Fischereibeziehungen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Island(2), insbesondere in Artikel 4, vorgesehenen Verfahren haben die Gemeinschaft und Island Konsultationen über die gegenseitigen Fischereirechte für 1997 und über die Bewirtschaftung ihrer gemeinsamen Fischereiressourcen geführt. Bei diesen Konsultationen sind die Delegationen übereingekommen, ihren jeweiligen Behörden zu empfehlen, für die Fischereifahrzeuge der anderen Vertragspartei bestimmte Fangquoten für 1997 festzulegen. Im Rahmen dieser Konsultationen sind die Delegationen übereingekommen, die Anpassung des Fanggebiets, das der Gemeinschaft in den isländischen Gewässern zugewiesen ist, beizubehalten. Es sind die erforderlichen Maßnahmen zu ergreifen, um dem Ergebnis der für 1997 zwischen den Delegationen der Gemeinschaft und Islands geführten Konsultationen Rechnung zu tragen. Um eine reibungslose Bewirtschaftung der verfügbaren Fangmöglichkeiten in den Gewässern Islands zu gewährleisten, sind diese gemäß Artikel 8 der Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 des Rates durch Quoten auf die Mitgliedstaaten aufzuteilen. Für die Fangtätigkeiten nach der vorliegenden Verordnung gelten die Kontrollmaßnahmen der Verordnung (EWG) Nr. 2847/93 des Rates vom 12. Oktober 1993 zur Einführung einer Kontrollregelung für die Gemeinsame Fischereipolitik(3). ( i) (2) (3) ABl. Nr. L 389 vom 31. 12. 1992, S. 1. ABl. Nr. L 161 vom 2. 7. 1993, S. 1. ABL. Nr. L 261 vom 20. 10. 1993, S. 1. 3 Island wurde keine Übereinkunft über zusätzliche Bestimmungen Mit für die jahresübergfeifende Verwaltung der TACs und Quoten gemäß Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 847/96 des Rates(4) erzielt - HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Fischereifahrzeuge unter der Flagge eines Mitgliedstaats dürfen vom 1. Januar bis zum 31. Dezember 1997 in den der Fischereihoheit Islands unterstehenden Gewässern Fänge im Rahmen der im Anhang aufgeführten Quoten tätigen. Die den Mitgliedstaaten zugeteilten Fangquoten werden in den Gebieten der ausschließlichen Wirtschaftszone Islands gefischt, die durch folgende Koordinaten begrenzt sind: Südwestliches Gebiet 63°12'Nund23o05'W 62°58'N und 22°25'W 63°06'N und 21°30'W 63°03'N und 21°00'W Südöstliches Gebiet 63°14'Nund 10°40'W 63°14'Nund 11°23'W 63°35'Nund 12°21'W 64°00'N und 12°30'W 63°53'N und 13°30'W 63°36'N und 14°30'W 63°10'N und 17°00'W 1. 2. 3. 4. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. über 62°00'N und 26°00'W von da 180°00'S von da 180°00' S Artikel 2 Die im Anhang genannten Bestände fallen nicht unter die Bestimmungen der Artikel 2, 3 und 5 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 847/96 des Rates. Diese Verordnung tritt am 1. Januar 1997 in Kraft. Artikel 3 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Brüssel am. Dezember 1996. Im Namen des Rates Der Präsident (4) ABl. Nr. L 115 vom 9. 5. 1996, S. 3. ^ ANHANG Aufteilung der Fangquoten der Gemeinschaft in den Gewässern Islands für 1997 (in Tonnen Fanggewicht) Arten * j ICES? Fangquoten der O^mfilnschaft Pen Mitgüedsraatcn mg&étte Qmtm Rotbarsch Va 3. 000(1) Deutschland Vereinigtes Königreich Belgien Frankreich 1. 690 1. 160 100 50 (1) Einschließlich unvermeidbarer Beifange (kein Kabeljau). r ISSN 0254-1467 KOM(96) 658 endg. DOKUMENTE DE 03 11 Katalognummer : CB-CO-96-671-DE-C ISBN 92-78-13307-8 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg €


eurovoc_concepts:
Poland
catch quota
fishery management
fishing area
fishing vessel

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 12. 12. 1996 KOM(96)662 endg. Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG^ DES RATES über Maßnahmen zur Erhaltung und Bewirtschaftung der Fischbestände für Fischereifahrzeuge unter der Flagge Polens (1997) (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Nach den Bestimmungen der Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands, und Schwedens wird die Verwaltung der von diesen Ländern mit Drittländern geschlossenen Fischereiabkommen von der Gemeinschaft wahrgenommen. Auf der Grundlage des bilateralen Fischereiabkommens zwischen Polen und Schweden von 1978 hat die Gemeinschaft im Namen Schwedens Konsultationen mit Polen geführt, aus denen gegenseitige Fangvereinbarungen für 1997 hervorgegangen sind. Ziel dieses Vorschlags für eine Verordnung ist es, polnischen Fischereifahrzeugen zu gestatten, die ihnen im Rahmen der obigen gegenseitigen Vereinbarungen für 1997 in Gemeinschaftsgewässern zugeteilten Quoten zu fischen. £ Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES über Maßnahmen zur Erhaltung und Bewirtschaftung der Fischbestände für Fischereifahrzeuge unter der Flagge Polens (1997) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 des Rates vom 20. Dezember 1992 zur Einfuhrung einer gemeinschaftlichen Regelung für die Fischerei und die Aquakultur0 \ zuletzt geändert durch die Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands und Schwedens, insbesondere auf Artikel 8 Absatz 4, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: Nach den Bestimmungen von Artikel 124 der Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands und Schwedens werden die vom Königreich Schweden mit Drittländern geschlossenen Fischereiabkommen von der Gemeinschaft verwaltet. Im Einklang mit dem Verfahren nach dem Fischereiabkommen vom 1. Februar 1978 haben die Gemeinschaft im Namen des Königreichs Schweden und die Republik Polen Konsultationen über ihre gegenseitigen Fischereirechte für 1997 gefuhrt. Bei diesen Konsultationen sind die Delegationen übereingekommen, ihren jeweiligen Behörden zu empfehlen, für die Fischereifahrzeuge der anderen Vertragspartei bestimmte Fangquoten für 1997 festzulegen. Es sind die erforderlichen Maßnahmen zu ergreifen, um dem Ergebnis der für das Jahr 1997 mit Polen geführten Konsultationen Rechnung zu tragen. Es obliegt dem Rat, die besonderen Bedingungen für die Fangtätigkeit von Fischereifahrzeugen unter der Flagge Polens festzulegen. Für die Fangtätigkeiten nach dieser Verordnung gelten die Kontrollmaßnahmen der Verordnung (EWG) Nr. 2847/93 des Rates vom 12. Oktober 1993 zur Einführung einer Kontrollregelung für die Gemeinsame Fischereipolitik(2). (i) ABl. Nr. L 389 vom 31. 12. 1992, S. 1. (2) ABl. Nr. L 261 vom 20. 10. 1993, S. 1. Nach Artikel 3 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1381/87 der Kommission vom 20. Mai 1987 zur Festlegung der Einzelheiten für die Kennzeichnung und die Dokumente an Bord von Fischereifahrzeugen(3) müssen alle Fahrzeuge mit Seewasserkühltanks ein von einer zuständigen Behörde beglaubigtes Dokument mitfuhren, aus dem hervorgeht, welcher Füllmenge in Kubikmetern die am Tank in Abständen von 10 cm markierte Füllhöhe entspricht - HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 1. 2. 3. 4. 1. 2. 3. Vom 1. Januar bis zum 31. Dezember 1997 dürfen Fischereifahrzeuge unter der Flagge Polens in der 200-Seemeilen-Fischereizone der Mitgliedstaaten in der Ostsee die in Anhang I aufgeführten Arten innerhalb der in diesem Anhang festgelegten geographischen und mengenmäßigen Grenzen entsprechend den Bedingungen dieser Verordnung fangen. Die Kabeljaufischerei in der Ostsee und dem Belt und Sund is untersagt vom 10. Juni bis 20. August 1997 einschließlich. Die nach Absatz 1 gestattete Fangtätigkeit ist auf diejenigen Teile der 200- Seemeilen-Fischereizone beschränkt, die seewärts mehr als 12 Seemeilen von der Basislinie entfernt liegen, von der aus die Fischereizonen der Mitgliedstaaten gemessen werden. Ungeachtet des Absatzes 1 sind unvermeidbare Beifange von Arten, für die in einem Gebiet keine Quote festgelegt ist, innerhalb der Grenzen zulässig, die in den in den betreffenden Gebieten geltenden Erhaltungsmaßnahmen festgelegt, sind. In einem Gebiet getätigte Beifange von Arten, für die eine Quote in diesem Gebiet festgelegt ist, werden auf diese Quote angerechnet. Artikel 2 Fischereifahrzeuge, die im Rahmen der Quotenregelung des Artikels 1 fischen, haben in Artikel 1 genannten Gebieten die Erhaltungs- und Kontrollmaßnahmen und alle sonstigen Vorschriften über die Fischereitätigkeit. in den Die Fischereifahrzeuge führen ein Fischereilogbuch, in das die in Anhang II genannten Angaben einzutragen sind. Die Fischereifahrzeuge übermitteln der Kommission nach den Bestimmungen von Anhang III die dort genannten Angaben. (3) ABl. Nr. L 132 vom 21. 5. 1987, S. 9. U 4. 5. 1. 2. 3. 4. 5. Fischereifahrzeuge mit Seewasserkühltanks führen an Bord ein von einer zuständigen Behörde beglaubigtes Dokument mit, aus dem hervorgeht, welcher Füllmenge in Kubikmetern die am Tank in Abständen von 10 cm markierte Füllhöhe entspricht. Die Kennbuchstaben und -Ziffern der in Absatz 1 bezeichneten Fischereifahrzeuge müssen auf beiden Seiten des Bugs deutlich sichtbar angebracht werden. Artikel 3 Fischfang ist im Rahmen der in Artikel 1 festgesetzten Quote nur zulässig, wenn von der Kommission auf Ersuchen der polnischen Behörden im Namen der Gemeinschaft eine Lizenz und eine spezielle Fangerlaubnis erteilt wurden und die in den Anhängen II und III genannten Bedingungen eingehalten werden. Abschriften dieser Anhänge sowie die Lizenz und die spezielle Fangerlaubnis sind an Bord eines jeden Fischereifahrzeugs mitzuführen. Die Fischereifahrzeuge, für die für einen bestimmten Monat eine Lizenz zum Fischfang in der EG-Zone erteilt werden soll, sind spätestens am 10. Tag des vorangehenden Monats mitzuteilen. Die Gemeinschaft bearbeitet Anträge auf Änderung einer laufenden monatlichen Liste unverzüglich. Wird bei der Kommission ein Antrag auf Erteilung einer Lizenz gestellt, so sind folgende Angaben vorzulegen: a) b) c) d) e) f) g) h) i) j) k) 1) Name des Schiffes, Registriernummer, außen angebrachte Kennbuchstaben und -nummem, Registrierhafen, Name und Anschrift des Eigners bzw. Befrachters, Bruttoraumzahl und Länge über alles, Motorleistung, Rufzeichen und Wellenfrequenz, vorgesehene Fangmethode, vorgesehenes Fanggebiet, Arten, die gefangen werden sollen, Zeitraum, für den die Lizenz beantragt wird. Die Erteilung von Lizenzen und speziellen Fangerlaubnissen wird davon abhängig gemacht, daß die Zahl der in einem bestimmten Monat oder Jahr gültigen Lizenzen und speziellen Fangerlaubnisse die in Anhang I genannten Zahlen nicht übersteigt. Lizenzen werden nur für Schiffe unter 47 m Länge erteilt. Jede Lizenz und spezielle Fangerlaubnis gilt nur für ein Schiff. Sind mehrere Schiffe an einem Fangeinsatz beteiligt, so muß jedes eine Lizenz und spezielle Fangerlaubnis besitzen. -6 6. 7. 8. 9. Die Lizenzen und speziellen Fangerlaubnisse können im Hinblick auf die Ausgabe neuer Lizenzen und spezieller Fangerlaubnisse aufgehoben werden. Die Aufhebung wird am Tag vor der Ausgabe der neuen Lizenzen und speziellen Fangerlaubnisse durch die Kommission wirksam. Die neuen Lizenzen und speziellen Fangerlaubnisse gelten ab dem Ausgabetag. Die Lizenzen und speziellen Fangerlaubnisse werden vor Ablauf ihrer Geltungs dauer ganz oder teilweise zurückgenommen, wenn die jeweiligen in Artikel 1 festgesetzten Quoten ausgeschöpft sind. Bei Nichteinhaltung der sich aus dieser Verordnung ergebenden Verpflichtungen werden die Lizenzen und speziellen Fangerlaubnisse entzogen. Für Fischereifahrzeuge, bei deren Einsatz die sich aus dieser Verordnung ergebenden Verpflichtungen nicht eingehalten wurden, wird für einen Zeitraum von längstens 12 Monaten keine Lizenz und spezielle Fangerlaubnis erteilt. 10. Die Kommission teilt Polen seitens der Gemeinschaft Namen und Kennzeichnung der Fischereifahrzeuge mit, die im darauffolgenden Monat bzw. in den darauffolgenden Monaten wegen eines Verstoßes gegen die Gemeinschafts bestimmungen nicht in der Fischereizone der Gemeinschaft fischen dürfen. Artikel 4 Fischereifahrzeuge, die am 31. Dezember zum Fischfang berechtigt sind, dürfen die Fischerei zu Beginn des folgenden Jahres fortsetzen, bis die Listen der in besagtem Jahr fangberechtigten Schiffe der Kommission vorgelegt und von ihr im Namen der Gemeinschaft genehmigt worden sind. Diese Verordnung tritt am 1. Januar 1997 in Kraft. Artikel 5 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Brüssel am Dezember 1996 Im Namen des Rates Der Präsident ANHANG I Fangquoten Polens 1997 Fischereizone Schwedens (1) Art Hering Sprotte Gebiet, in dem der Fischfang erlaubt ist ICES Illd ICES Illd Menge (Tonnen) 10 000 3 000 Anzahl Lizenzen J 50 (2) ' Schwedische Ostseegewässer südlich von 59° 30' nördlicher Breite. (_) Gleichzeitig eingesetzt werden dürfen außerdem maximal drei nichtfischende Mutterschiffe. * ANHANG 11 Beim Fischfang innerhalb der 200-Seemeilen-Zone vor den Küsten der Mitgliedstaaten, in der die Fischereivorschriften der Gemeinschaft Anwendung finden, sind unmittelbar nach dem jeweiligen Vorgang die folgenden Angaben in das Fischereilogbuch einzutragen: 1. Nach jedem Hol: 1. 1 die Fangmengen nach Arten (in kg Fanggewicht); 1. 2 Datum und Uhrzeit des Hols; 1. 3 die Position, bei der die Fänge getätigt wurden; 1. 4 die verwendete Fangmethode; 2. nach jedem Umladen auf ein anderes oder von einem anderen Schiff: 2. 1 der Hinweis "übernommen von" oder "umgeladen auf; 2. 2 die umgeladene Menge nach Arten (in kg Fanggewicht); 2. 3 Name sowie außen angebrachte Kennbuchstaben und -Ziffern des Schiffes, auf das bzw. von dem die Umladung erfolgt ist; 2. 4 Kabeljau darf nicht umgeladen werden; 3. nach jeder Anlandung in einem Hafen der Gemeinschaft: 3. 1 Name des Hafens; 3. 2 die angelandete Menge nach Arten (in kg Fanggewicht); 4. nach jeder Übermittlung von Angaben an die Kommission der Europäischen Gemeinschaften: 4. 1 Datum und Uhrzeit der Übermittlung; 4. 2 Art der Meldung: IN, OUT, ICES, WKL oder 2 WKL; 4. 3 bei Funkmeldungen: Name der Funkstation. (D ANHANG HI 1. Der Kommission der Europäischen Gemeinschaften sind folgende Angaben wie folgt zu übermitteln: 1. 1 Bei jeder Einfahrt in die 200-Seemeilen-Fischereizonen der Mitgliedstaaten, in denen die Fischereivorschriften der Gemeinschaft gelten: a) Die Angaben nach Ziffer 1. 5; b) die in den Laderäumen befindlichen Fangmengen nach Arten (in kg Fanggewicht); c) das Datum und der ICES-Bereich, in dem der Kapitän mit dem Fischfang zu beginnen beabsichtigt. Erfordern die Fangtätigkeiten an einem bestimmten Tag mehr als eine Einfahrt in die oben genannte Zone, so genügt eine einzige Mitteilung bei der ersten Einfahrt. 1. 2 Bei jeder Ausfahrt aus der unter Ziffer 1. 1 bezeichneten Zone: a) Die Angaben nach Ziffer 1. 5; b) die in den Laderäumen befindlichen Fangmengen nach Arten (in kg Fanggewicht); c) die seit der vorangegangenen Meldung gefangenen Mengen nach Arten (in kg Fanggewicht); d) der ICES-Bereich, in dem die Fänge getätigt worden sind; e) die seit Einfahrt in die Zone auf andere Schiffe umgeladenen Mengen nach Arten (in kg Fanggewicht) und die Kennbuchstaben des Schiffes, auf das umgeladen wurde; f) die nach der Einfahrt in die Zone in einem Hafen der Gemeinschaft angelandeten Mengen nach Arten (in kg Fanggewicht). Erfordern die Fangtätigkeiten an einem bestimmten Tag mehr als eine Einfahrt in die unter 1. 1 bezeichneten Zonen, so genügt eine einzige Mitteilung bei der letzten Ausfahrt. 1. 3 Bei der Fischerei auf Hering und Makrele alle drei Tage ab dem dritten Tag nach der ersten Einfahrt in die unter Ziffer 1. 1 genannten Zonen und bei der Fischerei auf andere Arten als Hering und Makrele wöchentlich ab dem siebten Tag nach der ersten Einfahrt in die unter Ziffer 1. 1 genannten Zonen: a) Die Angaben nach Ziffer 1. 5; b) die seit der vorangegangenen Meldung gefangenen Mengen nach Arten (in kg Fanggewicht); c) der ICES-Bereich, in dem die Fänge getätigt worden sind. 1. 4 Bei jedem Wechsel des Schiffes von einem ICES-Bereich in einen anderen: a) Die Angaben nach Ziffer 1. 5; b) die seit der vorangegangenen Meldung gefangenen Mengen nach Arten (in kg Fanggewicht); c) der ICES-Bereich, in dem die Fänge getätigt worden sind. 3 1. 5 a) Name, Rufzeichen, Kennbuchstaben und -Ziffern des Schiffes und Name des Kapitäns; laufende Nummer der Meldung während der betreffenden Fangreise; b) Lizenznummer, wenn das Schiff lizenzierten Fischfang betreibt; c) d) Kennzeichnung der Art der Meldung; e) Datum, Uhrzeit und Position des Schiffes. 2. 1 Die Angaben nach Ziffer 1 sind der Kommission der Europäischen Gemeinschaften in Brüssel (Fernschreibanschrift: 24189 FISEU-B) über eine der unter Ziffer 3 aufgeführten Funkstationen in der unter Ziffer 4 angegebenen Form zu übermitteln. 2. 2 Kann das Schiff die Meldung aus Gründen höherer Gewalt nicht selbst übermitteln, so kann diese im Namen des Schiffes von einem anderen Schiff durchgegeben werden. 3. Name der Funkstation Rufzeichen der Funkstation Blâvand Norddeich Scheveningen Ostende North Foreland Humber Cullercoats Wick Portpatrick Anglesey Ilfracombe Niton Stonehaven Portishead Land's End Valentia Malin Head Boulogne Brest Saint-Nazaire Bordeaux-Arcachon Stockholm Gryt Göteborg R0ime Maarianhamina Helsinki OXB DAF DAK DAH DAL DAIDAM DAJ DAN PCH OST GNF GKZ GCC GKR GPK GLV GIL GNI GND GKA GKB GKC GLD EJK EJM FFB FFU FFO FFC SOJ (kein Rufzeichen) SOG OYE OHM OHG AX) 4. Form der Mitteilungen Die Angaben nach Ziffer 1 müssen wie folgt in der angegebenen Reihenfolge durchgegeben werden: - Name des Schiffes, - Rufzeichen, - außen angebrachte Kennbuchstaben und -Ziffern, - - Art der Meldung nach folgenden Kodes: laufende Nummer der Meldung für die jeweilige Fangreise, Meldung bei der Einfahrt in eine der unter Ziffer 1. 1 bezeichneten Zonen: „IN", Meldung bei der Ausfahrt aus einer der unter Ziffer 1. 1 bezeichneten Zonen: „OUT", Meldung bei Wechsel von einem ICES- Bereich in einen anderen: „ICES", wöchentliche Meldung: „WKL", dreitägliche Meldung: „2 WKL", - - Datum, Uhrzeit und Position, - der ICES-Bereich, in dem die Fischerei beginnen soll, - das Datum, an dem die Fischerei beginnen soll, - die in den Laderäumen befindlichen Fangmengen nach Arten (in kg Fanggewicht) unter Verwendung der unter Ziffer 5 angegebenen Kodes, - die seit der vorangegangenen Meldung gefangenen Mengen nach Arten (in kg Fanggewicht) unter Verwendung der unter Ziffer 5 angegebenen Kodes, - der ICES-Bereich, in dem die Fänge getätigt wurden, - die seit der vorangegangenen Meldung von anderen Schiffen bzw. auf andere Schiffe umgeladenen Mengen nach Arten (in kg Fanggewicht), - Name und Rufzeichen des Schiffes, auf das/von dem umgeladen worden ist, - die seit der vorangegangenen Meldung in einem Hafen der Gemeinschaft angelandeten Mengen nach Arten (in kg Fanggewicht), - Name des Kapitäns. 5. Für die Angabe der an Bord befindlichen Arten in der unter Ziffer 4 vorgesehenen Form ist folgender Kode zu verwenden: COD - - SAL - HER SPR - WHB - - OTH - POK Kabeljau (Gadus morhua), Lachs (Salmo salar), Hering (Clupea harengus), Sprotte (Sprattus sprattus), Blauer Wittling (Micromesistius poutassou), Andere, Köhler (Pollachius vir ens). AA ISSN 0254-1467 KOM(96) 662 endg. DOKUMENTE DE 03 11 15 Katalognummer : CB-CO-96-674-DE-C ISBN 92-78- 13340-X Amt fur amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg M


title: Resolution on the progress made in 1996 in the implementation of cooperation in the fields of justice and home affairs pursuant to Title VI of the Treaty on European Union

eurovoc_concepts:
drug traffic
fight against crime
free movement of persons
institutional cooperation
migration policy
political asylum


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3557/96 af Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , María SORNOSA MARTÍNEZ , Abdelkader MOHAMED ALI til Kommissionen. Byprojekter i området omkring Doñana i Spanien

eurovoc_concepts:
Andalusia
EU investment
ecology
environmental protection
national park
nature reserve
protected area
town-planning scheme


eurovoc_concepts:
electrical energy
energy policy
liberalisation of the market
single market

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES •it £. • Brussels, 12 12. 1996 COM(96) 710 final - COD 384 OPINION OF THE COMMISSION pursuant to Article 189b (2) (a) of the EC Treaty on the European Parliament's second reading of the Council's Common Position for a EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DIRECTIVE concerning common rules for the internal market in electricity EXPLANATORY MEMORANDUM The present proposal for a Directive is based on Article 57 (2), Article 66 and Article 100a of the EC Treaty. Article 100a requires the co-decision procedure of Article 189b of the Treaty. The Commission presents its Opinion on the second reading of the European Parliament. 1. STATE OF THE PROCEDURE The proposal for a Council Directive concerning common rules for the internal market in electricity was presented by the Commission on 21 February 1992 (COM(91) 548 final - SYN384). The European Parliament gave its opinion in first reading on 17 November 1993. It proposed numerous amendments. The Economic and Social Committee gave its opinion on 27 January 1993. The Commission presented an amended proposal for a European Parliament and Council Directive on 7 December 1993 (COM(93)643 final -COD 384). The Commission presented two working papers, the first on the Organisation of the Internal Electricity Market of 22 March 1995 (SEC(95)464 final) and the second on Small and very small electricity systems in the Internal Electricity Market of 10 May 1995(SEC(95) 685 final). The European Parliament commented on the second working paper of 10 May 1995 in its report of 7 February 1996 (PE 215. 270/def). The Council of the European Union has adopted a Common Position on 25 July 1996 (Doc. 8811/96 ENER 105). The Commission accepted this common position on 26 July 1996 (SEC(96) 1409 final -COD 384), and informed the European Parliament of its opinion. The European Parliament voted on the second reading on 11 December 1996, adopting a favourable resolution which included no amendments to the common position. 2. FIELD OF APPLICATION The present proposal for a Directive applies to the production, transmission and distribution of electricity. It aims at ensuring the introduction of competition to the electricity sector, creating more efficiency, strengthening security of supply and providing equal access for all producers and eligible customers to this sector. The proposal is part of the second phase of the effort of the Commission to establish the internal energy market and as such represents an intermediate phase towards full liberalisation of the electricity sector. It will be followed by further measures promoting market opening. 3. THE COMMISSION'S OPINION ON THE EUROPEAN PARLIAMENTS SECOND READING The Commission welcomes the fact that the European Parliament did not adopt any amendments on the common position of the Council in its second reading of 11 December 1996. The Commission invites the Council to definitively adopt the Directive in question in accordance with the common position. ISSN 0254-1475 COM(96) 710 final DOCUMENTS EN 10 12 Catalogue number : CB-CO-96-722-EN-C ISBN 92-78-13937-8 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg k


eurovoc_concepts:
EU Member State
Latvia
catch quota
fishing area
fishing vessel

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 12. 12. 1996 KOM(96) 660 cndg. Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Aufteilung der Fangquoten für in den Gewässern Lettlands fischende Fischereifahrzeuge auf die Mitgliedstaaten (1997) (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Die Konsultationen /wischen der Gemeinschaft und Lettland, die am 7. und X. November 1996 in Brüssel stattfanden, führten zu gegenseitigen Fischereivereinbarungen für 1997. Diese Konsultationen wurden auf der Grundlage des neuen Rahmenabkommens über die Fischereibeziehungen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Lettland geführt, das am geschlossen worden ist. Mit seinem Inkrafttreten wird dieses neue Abkommen die bisherigen Fischereiabkommen ersetzen, die Lettland mit der Gemeinschaft vor ihrer letzten Erweiterung sowie mit Schweden und Finnland geschlossen hatte. In Anbetracht der Tatsache, daß die jährlichen Konsultationen vor der endgültigen Ratifizierung des Abkommens über die Fischereibeziehungen erfolgten, werden die Fischereivereinbarungen fur 1997 erst mit Inkrafttreten dieses Abkommens durchgeführt. Die Fischereivereinbarungen für 1997 sehen unter anderem im Rahmen des Austausches von für Fangmöglichkeiten und gegenseitigen Zugangsquoten bestimmte Fangquoten Gemeinschaftsschiffe in der Fischereizone Lettlands vor. Ziel dieses Vorschlags für eine Verordnung ist es, die den Gemeinschaftsschiffen nach den oben genannten Vereinbarungen für 1997 in der Fischereizone Lettlands zustehenden Fangquoten auf die Mitgliedstaaten aufzuteilen. Die Fischereivereinbarungen mit Lettland für 1997 wurden im Namen der erweiterten Gemeinschaft ausgehandelt. Die der erweiterten Gemeinschaft eingeräumten Fangmöglichkeiten werden auf der Grundlage der traditionellen Fischereimuster - die vor Inkrafttreten des neuen Abkommens in der Ostsee galten, als Dänemark, Finnland, Deutschland und Schweden die einzigen Mitgliedstaaten mit Fangrechten in dieser Region waren - auf die Mitgliedstaaten aufgeteilt. Diese Fangmöglichkeiten können somit nicht als "neu" im Sinne von Artikel 8 der Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 angesehen werden, da sie eine Zusammenfassung der bestehenden Fangmöglichkeiten nach den bisherigen Fischereiabkommen darstellen, die Lettland mit der Gemeinschaft vor ihrer Erweiterung sowie mit Schweden und Finnland geschlossen hatte. Im Zuge der Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands und Schwedens zur Europäischen Union, insbesondere Artikel 121 Absatz 1 Anmerkung 9 der Tabelle, wurden die Mitgliedstaaten der Gemeinschaft in ihrer Zusammensetzung vor der Erweiterung für ihren niedrigeren Anteil am Kabeljaubestand bis zu der in der Ratserklärung geforderten Höhe entschädigt. Lettland erhält gemäß Artikel 4 des Abkommens über die Fischereibeziehungen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Lettland als Ausgleich für die in seinen Gewässern eingeräumten Quoten einen finanziellen Betrag in Höhe von 534. 300 ECU. iL Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) Nr DES RATES vom. zur Aufteilung der Fangquoten für in den Gewässern Lettlands fischende Fischereifahrzeuge auf die Mitgliedstaaten (1997) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 des Rates vom 20. Dezember 1992 zur Einführung einer gemeinschaftlichen Regelung für die Fischerei und die Aquakultur*l}, geändert durch die Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands und Schwedens, insbesondere auf Artikel 8 Absatz 4, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: Nach dem im Abkommen über die Fischereibeziehungen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Lettland(2), das am geschlossen wurde, insbesondere in den Artikeln 3 und 6, vorgesehenen Verfahren haben die Gemeinschaft und Lettland Konsultationen über die gegenseitigen Fischereirechte für 1997 und über die Bewirtschaftung der gemeinsamen Fischereiressourcen geführt. Bei diesen Konsultationen sind die Delegationen übereingekommen, ihren jeweiligen Behörden zu empfehlen, für die Fischereifahrzeuge der anderen Vertragspartei bestimmte Fangquoten für 1997 festzulegen. Es sind die erforderlichen Maßnahmen zu ergreifen, um dem Ergebnis der für 1997 mit Lettland geführten Konsultationen Rechnung zu tragen. Um eine reibungslose Bewirtschaftung der verfügbaren Fangmöglichkeiten in den Gewässern Lettlands zu gewährleisten, sind gemäß Artikel 8 der Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 des Rates Quoten auf die Mitgliedstaaten aufzuteilen. Für die Fangtätigkeiten nach dieser Verordnung gelten die Kontrollmaßnahmen der Verordnung (EWG) Nr. 2847/93 des Rates vom 12. Oktober 1993 zur Einführung einer Kontrollregelung für die Gemeinsame Fischereipolitik(3). (i) (2) (3) ABl. Nr. L 389 vom 31. 12. 1992, S. 1. ABl. Nr. C 276 vom 21. 9. 1996, S. 8. ABl. Nr. L 261 vom 20. 10. 1993, S. 1. 3 Mit Lettland wurde keine Übereinkunft über zusätzliche Bestimmungen für die jahresübergreifende Verwaltung der TAC und Quoten gemäß Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 847/96 des Rates(4) erzielt - HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Fischereifahrzeuge unter der Flagge eines Mitgliedstaats dürfen vom 1. Januar bis zum 31. Dezember 1997 in den der Fischereihoheit Lettlands unterstehenden Gewässern die im Anhang festgesetzten Fänge tätigen. Artikel 2 Der in Artikel 4 des Abkommens über die Fischereibeziehungen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Lettland vorgesehene finanzielle Beitrag wird fur den in Artikel 1 genannten Zeitraum auf 534. 300 ECU festgesetzt und ist auf ein von Lettland bestimmtes Konto zu zahlen. Artikel 3 Die im Anhang genannten Bestände fallen nicht unter die Bestimmungen der Artikel 2, 3 und 5 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 847/96 des Rates. Diese Verordnung tritt am 1. Januar 1997 in Kraft. Artikel 4 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Brüssel am Im Namen des Rates Der Präsident (4) ABI. Nr. L 115 vom 9. 5. 1996, S. 3. k ANHANG Aufteilung der Fangquoten der Gemeinschaft in den Gewässern Lettlands für 1997 (in Tonnen Fanggewicht; Lachs: Anzahl Msche) Arten ICES- Abteilung Fangquoten der Gemeinschaft Den Mitgliedstaaten zugeteilte Quoten Kabeljau Illd 1. 073 Hering II kl 1. 200 Lachs Illd 6. 000(l) Sprotte Illd 19. 500 Dänemark Finnland Deutschland Schweden Dänemark Finnland Deutschland Schweden Dänemark Finnland Deutschland Schweden Dänemark Finnland Deutschland Schweden (480) (25) (210) (358) (300) ( 150) (230) (520) (1. 625)(,) (2. 025)(,) (180)(l) (2. 170)(,) (6. 170) (2. 500) (1. 640) (9. 190) ( I) Anzahl Fische. FINANZBOGEN 1. BEZEICHNUNG DER MASSNAHME: Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur Aufteilung der Fangquoten für in den Gewässern Lettlands fischende Fischereifahrzeuge auf die Mitgliedstaatcn (1997). 2. HAUSHALTSLINIE: B7-800 3. RECHTSGRUNDLAGE: Artikel 8 Absatz 4 der Ratsverordnung (EWG) Nr. 3760/92 4. BESCHREIBUNG DER MASSNAHME: 4. 1 Allgemeines Ziel: • • • Fortsetzung und Ausbau der Gemeinschaftsfischern in lettischen Gewässern; Versorgung des Gemeinschaftsmarktes; und Reduzierung des Fischereiaufwands in Gemeinschaftsgewässern. traditionellen Fangtätigkeit von 4. 2 Dauer der Maßnahme: Zwölf Monate (1997) 5. EINSTUFUNG DER AUSGABEN: 5. 1 OA 5. 2 GM 6. ART DER AUSGABEN: Finanzieller Ausgleich für die eingeräumten Fangmöglichkeiten Gewässern. in lettischen 7. FINANZIELLE AUSWIRKUNGEN: 534. 300 ECU Der finanzielle Ausgleich gemäß Artikel 4 des Abkommens wurde auf der Grundlage der durchschnittlichen Anlandepreise 1995 in Ostseehäfen der Gemeinschaft ausgehandelt. Die geschätzten Betriebskosten für die in unterschiedlichen Fischereien eingesetzten Fahrzeuge wurden abgezogen. 7. 1 ßcrcchnungswcise; KABELJAU LACHS HERING SPROTTE Umgeräumte Quote (in Tonnen) 1. 200 30 (6. 000 Tiere) 1. 200 19. 500 Gewogene durchschnittliche Anlandepreise 1995 (ECU/Tonne) 967 2. 906 152,74 81,83 Marktwert (in ECU) Ausgehandelter Prozentsatz In ECU 1. 160. 400 25% 290. 100 87. 180 25% 21. 795 183. 288 1. 595. 685 12,5% 22. 908 12,5% 199. 485 Finanzieller Ausgleich insgesamt (Artikel 4): 534. 300 ECU Durchschnittspreis ECU/Tonne: 24,36 VORGESEHENE BETRUGSBEKÄMPFUNGSMASSNAHMEN: Der finanzielle Ausgleich der Gemeinschaft wird von Lettland zur Entwicklung der bilateralen und multilateralen Zusammenarbeit in der Fischerei gemäß Artikel 4 des Abkommens verwendet werden. Der Betrag wird von der Fischereibehörde des Landwirtschaftsministeriums der Republik Lettland verwaltet. 9. ANGABEN ZUR KOSTEN-NUTZEN-ANALYSE: Die Ostseeflotte der Gemeinschaft hat mit einem ernsten Rückgang der Fangmöglichkeiten zu kämpfen, wofür hauptsächlich biologische Faktoren (geringer Salzgehalt des Wassers, M-74-Krankheit) und die Wasserverschmutzung verantwortlich sind. Jede Erweiterung der Fangmöglichkeiten über das derzeit kritische Niveau der Fangerträge hinaus trägt dazu bei, einen Zusammenbruch der Flotte sowie der angeschlossenen Gewerbezweige an Land zu verhindern. Außerdem werden auch in gewissem Umfang Zahlungen und Sozialprogrammen vermieden. im Rahmen von Überliegeregelungen Der finanzielle Ausgleich, der Lettland 1996 für die eingeräumten Fangmöglichkeiten gezahlt worden ist, wurde hauptsächlich darauf verwendet, die Fischereiforschung zu verbessern und Fischereimanager zu schulen. Dies wird bessere wissenschaftliche Bestandsabschätzungen und Kontrollen in der Fischereizone Estlands nach sich ziehen und so zu einer rationelleren Nutzung der Bestände zugunsten aller Ostseeanrainer und -fischer beitragen. Die veranschlagten Ausgaben sind im Haushaltsentwurf für den betreffenden Zeitraum vorgesehen. 10. VERWALTUNGSAUSGABEN: Die Maßnahme erfordert keine Erhöhung des Personalbestands der Kommission und bringt keine zusätzlichen Verwaltungskosten mit sich. ISSN 0254-1467 KOM(96) 660 endg. DOKUMENTE DE 03 11 01 Katalognummer : CB-C0-96-672-DE-C ISBN 92-78-13318-3 Amt fur amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg £


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2372/96 DER KOMMISSION vom 12. Dezember 1996 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3546/96 del Jesús CABEZÓN ALONSO al Consejo. Sáhara Occidental


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3531/96 von Philippe DE COENE an die Kommission. Rumänische Rechtsvorschriften im Zusammenhang mit der Homosexualität

eurovoc_concepts:
European convention
Romania
accession to the European Union
human rights
sexual discrimination
sexual minority


title: 97/4/CE: Decisione della Commissione del 12 dicembre 1996 che fissa gli elenchi provvisori di stabilimenti di paesi terzi dai quali gli Stati membri autorizzano le importazioni di carni fresche di pollame (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
fresh meat
health certificate
import (EU)
poultry
poultrymeat
third country
veterinary inspection


Intrastat : Συνδυασμένη ονοματολογία 1997.