title: Ehdotus neuvoston päätökseksi sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön sekä Tsekin tasavallan, Puolan tasavallan ja Slovakian tasavallan välillä sisävesillä tapahtuvan tavara- ja henkilöliikenteen edellytyksistä

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
agreement (EU)
carriage of goods
carriage of passengers
maritime transport

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 13. 12. 1996 KOM(96) 634 lopull. 96/0301 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön sekä TSekin tasavallan, Puolan tasavallan ja Slovakian tasavallan välillä sisävesillä tapahtuvan tavara- ja henkilöliikenteen edellytyksistä (komission esittämä) YHTEENVETO jolla komissio valtuutettiin neuvottelemaan Tämä ehdotus neuvoston päätökseksi sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön sekä Tsekin tasavallan, Puolan ja Slovakian välillä sisävesillä tapahtuvan tavara- ja henkilöliikenteen edellytyksistä on laadittu neuvoston tehtyä 7 päivänä joulukuuta 1992 tällaisesta sopimuksesta päätöksen, kolmansien valtioiden kanssa. Tarve tällaisen sopimuksen tekemiseen johtuu idän ja lännen välisen kaupan lisääntymisestä Euroopassa vuoden 1989 jälkeen ja Rein-Main- Tonava -kanavan aukaisemisesta liikenteelle vuonna 1992. Ehdotettavassa sopimuksessa vahvistettaisiin sisävesiliikennettä koskevat yhteiset säännöt yhteisön ja muiden sopimuspuolien välillä ja sillä on tarkoitus edistää tätä turvallista ja ympäristöystävällistä liikennemuotoa samoin kuin asianomaisten valtioiden yhdentymistä Euroopan yhteisöön. ja Tällä sopimuksella perustettaisiin vapaat vesiliikenteen markkinat yhteisön asianomaisten kolmansien maiden välillä, ja Saksaan sovellettaisiin siirtymäkauden markkinajärjestelyä vuoteen 2000. Sopimuksella korvattaisiin ja kyseisten kolmansien maiden väliset mahdolliset kahdenväliset sopimukset. jäsenvaltioiden Komission mielestä yhteisö voi hyväksyä sopimusluonnoksen, ja se ehdottaa, että neuvosto (i) hyväksyisi neuvottelujen tulokset, (ii) päättäisi allekirjoittaa sopimuksen ja (iii) käynnistäisi menettelyn sopimuksen tekemiseksi. A. YLEINEN TAUSTA PERUSTELUT 1. Kokouksessaan 7 päivänä joulukuuta 1992 neuvosto komission esityksestä valtuutti komission neuvottelemaan sopimuksen Euroopan talousyhteisön ja kolmansien maiden välillä tavara- ja matkustajaliikenteen säännöistä sisävesillä kyseisten maiden välillä. Kyseeseen tulevat kolmannet maat olivat Puola, Tonavan yleissopimuksen sopimusvaltiot (jotka olivat silloin Itävalta, Bulgaria, Tsekkoslovakia, Unkari, Romania, entinen Neuvostoliitto ja entinen Jugoslavia). 2. Maaliskuussa ja syyskuussa 1993 pidettiin kyseisten kolmansien maiden kanssa tunnustelevia kokouksia, joissa tutkittiin, voitaisiinko tehdä yksi monenvälinen sopimus. Tonavan alueella käynnissä olevien poliittisten ja talouselämän muutosten ja erityisesti entisessä Jugoslaviassa puhjenneen sotilaallisen selkkauksen taustaa vasten kokouksissa kävi ilmi, että olisi vaikeaa päästä nopeasti monenväliseen sopimukseen kaikkien Tonavan alueen valtioiden, Tsekkoslovakian ja Puolan kanssa. Huhtikuussa 1994 neuvosto hyväksyi tiettyjen Keski-Euroopan valtioiden (Tsekin tasavalta, Unkari, Puola, Slovakia) käymiensä kahdenvälisten epävirallisten keskustelujen jälkeen komission aikomuksen keskittyä neuvotteluihin näiden valtioiden kanssa. Näiden maiden kanssa tehtävän sopimuksen katsottiin olevan alku, johon muiden Tonavan alueen maiden kanssa käytävät myöhemmät neuvottelut voisivat perustua. päätöksen yhteydessä 3. Näiden neljän maan kanssa pidettiin kolme neuvottelukokousta Brysselissä 10. 3. 1995, 20. 10. 1995 ja 28. 3. 1996. Lisäksi epävirallinen suunnittelukomitea tapasi kahdesti, Prahassa toukokuussa 1995 ja Bratislavassa tammikuussa 1996. Neuvoston 7. 12. 1992 tekemän koskevan herrasmiessopimuksen mukaisesti jäsenvaltiot osallistuivat huomioitsijoina kaikkiin neuvottelukokouksiin, ja komissio on tiedottanut neuvostolle kaikista neuvottelun vaiheista. Kutakin keskustelu jäsenvaltioiden kanssa. Komissio toimitti sopimusluonnoksen käännökset kaikissa vaiheissa neuvoston näitä neuvotteluja varten perustetulle erityiskomitealle ja kävi myös epävirallisia kahdenvälisiä keskusteluja joidenkin jäsenvaltioiden kanssa, joita asia koskee. edelsi neuvostossa käyty neuvottelumenettelyä neuvottelukokousta tehdyn 4. Vaikka Unkari ilmaisi varaumia Tonavan ja Reinin epätasapainoiseksi katsomansa liikenteen suhteen (esimerkiksi se, että Tonavan laivaliikenteessä voimassa olevia alusten päälliköiden pätevyystodistuksia ja alusten teknisiä todistuksia ei hyväksytä Reinin laivaliikenteessä), viimeksi 26. 3. 1996 pidetyssä neuvottelukokouksessa neljän Keski- Euroopan maan kanssa allekirjoitettiin hyväksytty pöytäkirja, jonka mukaan neuvottelut oli saatu päätökseen muutamia pieniä yksityiskohtia lukuunottamatta. 5. Kun nämä yksityiskohdat oli selvitetty, järjestettiin kokous Brysselissä 12. 6. 1996 sopimuksen parafoimista varten. Teksti toimitettiin neuvostolle etukäteen ja neuvoston erityiskomitean puheenjohtaja kutsuttiin kokoukseen. Puola ei ollut kuitenkaan pystynyt saattamaan sisäisiä menettelyjään päätökseen 12. 6. mennessä ja Unkari, joka toisti edellä mainitut vastalauseensa, ilmoitti komissiolle, ettei se ollut vieläkään tyytyväinen näiden kysymysten ratkaisuun ja halusi jatkaa neuvotteluja. Tämän vuoksi tekstin viittaukset Unkariin poistettiin ja järjestettiin toinen kokous parafoimista varten, tällä kertaa yhteisön ja muiden kolmen valtuuskunnan kesken, Prahassa 5. 8. Neuvostolle tiedotettiin näistä tapahtumista välittömästi ja neuvoston erityiskomitean puheenjohtaja kutsuttiin uudelleen kokoukseen. 6. Prahassa pidetyssä kokouksessa osapuolien valtuuskuntien johtajat parafoivat asianmukaisesti yhteisön, Tsekin tasavallan, Puolan ja Slovakian välillä tehtävän sopimusehdotuksen. Asianomaisten valtuuskuntien johtajat parafoivat myös kolme sopimukseen liitettävää julistusta. Hyväksyttiin ja allekirjoitettiin pöytäkirja, jonka mukaan neuvottelut on saatettu päätökseen, ja sopimusteksti olisi nyt esitettävä asianomaisille hallituksille ja Euroopan unionin ministerineuvostolle hyväksymistä ja allekirjoittamista varten. B. YHDENMUKAISUUS MUIDEN YHTEISÖN POLITIIKKOJEN KANSSA 7. Sisävesiliikenteen, joka on halpa, turvallinen ja erittäin ympäristöystävällinen liikennemuoto, edistäminen on keskeinen osa yhteisön yhteistä liikennepolitiikkaa. Sisävesiliikenteen yhteismarkkinat ovat nyt tosiasia seuraavien säädösten ansiosta: neuvoston vastavuoroisesta tunnustamisesta, direktiivi 76/135/ETY sisävesialusten purjehduskelpoisuuslupien direktiivi 82/714/ETY sisävesialusten teknisistä vaatimuksista, neuvoston asetus (ETY) N:o 2919/85 Reinin vesiliikenteestä tehdyssä tarkistetussa yleissopimuksessa tarkoitettuihin järjestelyihin pääsyn edellytyksistä Reinin navigaatioon kuuluvien alusten osalta, direktiivi 87/540/ETY vesiväylien kansallisen ja kansainvälisen tavaraliikenteen harjoittajan ammattiin pääsystä sekä tutkintotodistusten, todistusten ja muiden tähän ammattiin muodollista vastavuoroisesta tunnustamisesta, kelpoisuutta asiakirjojen osoittavien neuvoston asetus (ETY) N:o 3921/91, muita kuin jäsenvaltiosta olevia liikenteenharjoittajia koskevista edellytyksistä siellä sisävesiväylien tavara- tai henkilöliikennettä, saada harjoittaa neuvoston asetus (ETY) N:o 1356/96 jäsenvaltioiden väliseen sisävesiväylien tavara- ja matkustajaliikenteeseen sovellettavista yhteisistä säännöistä palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamiseksi tällaisessa liikenteessä, direktiivi neuvoston matkustajaliikenteen yhteisössä. 96/50(EY) sisävesiväylien kansallisten pätevyyskirjojen tavara- ja harmonisoinnista teknisiä sisävesialusten Komission yksiköissä laaditaan parhaillaan direktiivin 82/714 tarkistusta, jossa säännöt yhdenmukaistetaan Reinillä voimassa olevien viimeisimpien standardien kanssa EY:n edelleen. laativat myös parhaillaan ehdotusta neuvoston Komission yksiköt direktiiviksi aineiden kuljettamista koskevien jäsenvaltioiden lakien lähentämisestä. vesiliikennemarkkinoiden sisävesiliikenteessä yhtenäistämiseksi vaatimuksia vaarallisten tapahtuvaa koskevat 8. Yhteisön vesiliikenteellä on myös ulkoinen ulottuvuus. Entisen kommunistiblokin hajoamisesta Keski- ja Itä-Euroopassa ja sen jälkeen tapahtuneesta idän ja lännen välisen kaupan huomattavasta kasvusta on seurannut tarve toteuttaa tehokas yleiseurooppalainen vesiliikennejärjestelmä. Vesiliikenteellä olisi huomattava merkitys ylikuormitettujen idän ja lännen välisten kuljetus verkkojen kuormituksen vähentämiseksi, erityisesti sen jälkeen kun Rein-Main-Tonava -kanava avattiin vuonna 1992. Tällä hetkellä yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden välisessä vesiliikenteessä vallitsee useita jäsenvaltioiden ja kyseisten maiden välisiä kahdenvälisiä järjestelmiä, vaikka yhteisön sisämarkkinat on toteutettu. Yli 20 tällaista kahdenvälistä sopimusta on voimassa, ja niissä on erilaiset ehdot ja määräykset. Esimerkiksi joissakin kahdenvälisissä sopimuksissa on määräyksiä yhtä suurista lasteista ja kiinteistä maksuista, kun taas toiset sopimukset ovat vapaampia. Usein ei ole minkäänlaista sopimusta kahdenvälisestä liikenteestä jäsenvaltioiden ja EU:hun kuulumattomien maiden välillä Keski-Euroopassa. ja avointa Niinpä vesiliikennejärjestelmää yhteisön jäsenvaltioiden ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden välillä. Tämä jarruttaa kansainvälisen vesiliikenteen kehittymistä. tällä hetkellä ei ole olemassa yhdenmukaista 9. Arvioitaessa ehdotetun sopimuksen yhdenmukaisuutta muiden yhteisön politiikkojen kanssa on ehkä tärkeintä tarkastella sitä niiden Eurooppa- sopimusten poliittisten, taloudellisten ja oikeudellisten puitteiden yhteydessä, joilla assosioitiin yhteisö ja sen jäsenvaltiot sekä kukin tämän sopimuksen kolmesta osapuolesta. Eräs Eurooppa-sopimusten päätavoitteista on toteuttaa yhteisön säädösten perusteella vapaakauppa-alue yhteisön ja assosioituneiden maiden välillä ja luoda perusta niiden yhdentymiseksi yhteisöön. Ehdotettu sopimus on osa tätä prosessia ja täyttää kussakin Eurooppa-sopimuksessa olevan velvoitteen (Tsekin tasavallan ja Slovakian kanssa tehtyjen Eurooppa- sopimusten 57 artiklan 3 kohta ja Puolan kanssa tehdyn Eurooppa- sopimuksen 56 artiklan 3 kohta), joka kuuluu: "Osapuolten välisen liikenteen yhteensovitetun kehittämisen ja asteittaisen vapauttamisen niiden on mukautettu tarpeisiin, sovitaan molemminpuolista molemminpuolisiin kaupallisiin markkinoille pääsyä ilma- ja sisävesiliikenteessä koskevista edellytyksistä erityisissä sopimuksissa, joista osapuolet neuvottelevat. " varmistamiseksi, jotka esimerkiksi 10. Koska Eurooppa-sopimusten, jotka muodostavat yhteisesti hyväksytyn perustan liikkumiselle, maksuille ja pääoman liikkumiselle sekä kilpailuoloille, soveltamisala on laaja, voidaan tässä ehdotettu sopimus laatia yksinkertaisemmaksi kuin olemassa olevat kahdenväliset vesiliikennettä koskevat sopimukset. tullimenettelyille, työntekijöiden 11. Mitä tulee tulevaisuuteen ja komission valtuuksiin neuvotella sopimus muiden sisävesiteitse yhteisöön yhteydessä olevien maiden (eli Tonavan alueen valtiot) kuin Tsekin tasavallan, Puolan ja Slovakian kanssa, on asia, joka vaatii ja asianomaisten maiden kanssa. Olisiko paras pyrkiä yhteen ainoaan sopimukseen kaikkien Tonavan alueen valtioiden kanssa vai noudattaa kaksivaiheista strategiaa, jossa keskitytään ensin assosioituneisiin Tonavan maihin (Bulgaria, Unkari, Romania), on kysymys, josta päättäminen vaatii ja analysointia yhdessä jäsenvaltioiden lisäharkintaa 5 vielä analysointia ja keskustelua. Tätä sopimusta käytetään mallina ja perustana neuvottelujen jatkamiseksi muiden Tonavan maiden kanssa. C. EHDOTETUN SOPIMUKSEN SISÄLTÖ X artikla 12. Ei huomautuksia. 2_ariikla 13. Tämä artikla perustuu voimassa olevissa kahdenvälisissä sopimuksissa oleviin määräyksiin. 3. artikla 14. Tämä artikla on itsestään selvä. Se on sisällytetty sopimukseen komission neuvotteluvaltuuksiin liittyvien neuvotteluohjeiden erityisvaatimuksesta. 4 artikla 15. Tämä artikla perustuu myös voimassa olevien kahdenvälisten sopimuksien määräyksiin. 5 artikla 16. Sisävesiliikenteessä on tullut yhä yleisemmäksi, että Keski-Euroopan maihin sijoittautuneet toimijat liisaavat aluksia yhteisön kuljetusliikkeiltä ja päin vastoin. Tärkeä tekijä tällöin on toimijan eikä aluksen alkuperämaa. Muuten keskieurooppalaiset toimijat voisivat liisata yhteisöstä olevan aluksen ja sitten harjoittaa rajoittamatonta kabotaasiliikennettä yhteisön alueella. Tämä artikla on tarpeen myös sopimuksen 10 artiklalla käyttöön otettavan väliaikaisen markkinajärjestelyn vuoksi, jossa määrätään lastin jakamisesta Saksan ja muiden sopimuspuolten välisissä kuljetusoperaatioissa vuoteen 2000. yleissopimuksessa 17. Tämä periaate on jo vahvistettu Reinin vesiliikenteestä tehdyssä tarkistetussa pääsyn edellytyksistä Reinin navigaatioon kuuluvien alusten osalta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2919/85. Tämä asetus sallii kaikkien yhteisön jäsenvaltioiden aluksille pääsyn Reinille, edellyttäen että tällaisen tarkoitettuihin järjestelyihin aluksen liikennöijä on sijoittautunut johonkin jäsenvaltioon. Tämä periaate vahvistetaan uudelleen neuvoston asetuksessa (EY) 1356/96 (katso näiden perustelujen kohta 7). Ehdotetun sopimuksen 5 artiklassa varmistetaan, ettei alusta voi pitää yhteisön aluksena, ellei sen liikennöijällä ole todellista yhteyttä ja se vastaa siten asianomaisissa jäsenvaltioissa nykyisin noudatettavaa käytäntöä. jäsenvaltioon, johonkin 6 artikla 18. Tällä artiklalla perustetaan yhdessä 9 artiklan kanssa vesiliikenteen vapaamarkkinat yhteisön ja kunkin kolmen sopimuspuolen välillä. Tietyt liikennelajit toimivaltaisten viranomaisten lupaa. asianomaisten edellyttävät kuitenkin 7 artikla 19. Ei huomautuksia. 8_ariikla ja alusten alueella yhteisön 20. Tässä artiklassa kielletään muiden sopimuspuolten kabotaasiliikenne yhteisön kabotaasiliikenne muiden sopimuspuolten alueella. Kuitenkin artiklan 1 kohdassa on tsekkiläisiä aluksia koskeva määräys, joka sisältyy olemassa olevaan Tsekkoslovakian ja Saksan kahdenväliseen liittyvien neuvotteluohjeiden mukaisesti toisen sopimuspuolen alukset voivat 2 kohdan mukaan tehdä yksittäisen kabotaasimatkan yhteisön alueella suoralla paluumatkallaan, kuitenkin ainoastaan kahden jäsenvaltion välillä eikä tietenkään Reinillä. Huomattakoon, että nykyinen Saksan ja Puolan kahdenvälinen sopimus sallii jo puolalaisten alusten tehdä tällaisia matkoja, kun ne purkavat lastia Saksan alueella. sopimukseen. Neuvotteluvaltuuksiin 21. Yhteisön aluksille myönnetään samat kabotaasioikeudet muiden sopimuspuolten alueella. 9 artikla 22. Ei huomautuksia 10 artikla jossa artiklan tarkoitus sovelletaan on ottaa käyttöön edelleen Saksan väliaikainen 23. Tämän ja muiden markkinajärjestely, sopimuspuolten välisten voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjä lastin jakamista ja kiinteitä maksuja koskevia kohtia vuoteen 2000. Tämä on tarpeen, jotta Saksan liikennöijät, joilla on nykyään vaikea taloudellinen tilanne, saisivat enemmän aikaa sopeutuakseen rajan yli tapahtuvan liikenteen vapaisiin markkinoihin. Voimassa olevat lastin jakamista ja kiinteitä maksuja koskevat järjestelyt voivat siksi olla voimassa vuoteen 2000. Artiklan 2 kohdassa oleva tsekkiläisiä aluksia koskeva poikkeus perustuu suoraan voimassa olevan Tsekin tasavallan ja Saksan välisen kahdenvälisen sopimuksen määräykseen. 24. Ainoa muutos verrattuna nykyiseen tilanteeseen on se, että tämän sopimuksen tultua voimaan kaikki yhteisön liikenteenharjoittajat voivat liikennöidä Saksan satamien ja muissa sopimusmaissa olevien satamien välillä. Tämä heijastaa yhteisön sisäisiä lakeja, joiden mukaan vesiliikenteen liikennöitsijät voivat toimia sekä kaikissa jäsenvaltioissa että kaikkien liikennöitsijöiden oikeus harjoittaa jäsenvaltioiden välillä; yhteisön kabotaasiliikennettä johon ne eivät ole sijoittautuneet, taattiin neuvoston asetuksessa (ETY) 3921/91 ja kaikkien yhteisön liikennöitsijöiden oikeus suorittaa kuljetuksia jäsenvaltioiden välillä taataan neuvoston asetuksella (ETY) 1356/96. jäsenvaltiossa, sellaisessa 11 artikla tällä sekakomitea voisi sopimuksella perustettu ja ehdottaa parannuksia seurata 25. Jotta markkinoiden kehitystä tämän sopimuksen soveltamiseen ja hallinnoimiseen, aluksen päällikön on yhteisön ulkorajan lomakkeella. ylittäessään esitettävä Lomake helpottaa myös toimivaltaisten viranomaisten valvontamenettelyjä sen varmistamiseksi, että sopimuksen ehtoja noudatetaan. Lisätietoja annetaan kohdassa "Liite 2". liitteessä 2 annetulla tilastotietoja M artikla 26. Voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten mukaan alukset, miehistön jäsenet, matkustajat ja lastit ovat sillä vesiväylällä voimassa olevien säännösten alaisia, jossa liikennettä harjoitetaan. 12 artiklassa vahvistetaan sama tilanne lukuun ottamatta alusten teknisiä todistuksia ja pätevyyskirjoja, joista on olemassa EY- laki. Näiden kahden todistuksen suhteen Reinillä sellaisina kuin Reinin navigaation voimassa olevat vaatimukset, yhteisön eroavat muilla vahvistanut, keskuskomissio vesiliikenneväylillä voimassa olevista. Siksi 12 artikla sallii Reinillä käytössä olevien käytäntöjen jatkamisen, mutta kaikkien muiden kyseeseen tulevien vesiväylien suhteen sovelletaan EY:n lakeja. Tässä yhteydessä on myös huomattava, että muiden sopimuspuolien edellytetään joka tapauksessa lähentävän assosiaatiosopimusten perusteella, jotka ne ovat tehneet yhteisön ja sen jäsenvaltioiden kanssa. lakejaan yhteisön lakeihin niiden on ne 27. Artiklan 2 kohdassa viitataan voimassa oleviin vaatimuksiin vaarallisten aineiden kuljettamisesta Reinillä (ADNR), joka on ainoa sitova säädös vaarallisten aineiden kansainvälisestä kuljetuksesta sisävesiväylillä; siinä sovelletaan kuitenkin korkeimpia turvastandardeja. 13 artikla 28. Tämä artikla perustuu voimassa olevissa kahdenvälisissä sopimuksissa olevaan vakiolausekkeeseen ja on itsestään selvä. 14 artikla 29. Myös tämä artikla perustuu voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten yhteisiin määräyksiin ja on itsestään selvä. Se selvittää vastuun jakautumista onnettomuuden tapahtuessa. 15 artikla tavalla kuin 30. Samalla tehdään voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten ja muita aloja koskevien kansainvälisten liikennesopimuksien mukaan perustetaan sekakomitea valvomaan sopimuksen noudattamista. Artiklan 1 kohdassa oleva viittaus "asianmukaisiin asiantuntijoihin" takaa jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kuulumisen komiteaan. Artiklan 3 kohta on nykyisten kahdenvälisten sopimusten mukaisen nykykäytännön mukainen. 16 artikla 31. Perustuu kahdenvälisten sopimusten vakiolausekkeeseen. 17 artikla 32. Tässä artiklassa vahvistetaan kiistojen ratkaisumenettely, joka noudattaa täsmälleen assosiaatiosopimusten lähestymistapaa. 18 artikla 33. Perustuu kahdenvälisten sopimusten vakiolausekkeeseen. 34. Institutionaalisia, yleisiä ja loppumääräyksiä koskevan luvun XII sisältö noudattaa kansainvälisten sopimusten vakiokäytäntöä. 19 artikla 35. Ei huomautuksia. 20 artikla 36. Ei huomautuksia. 21 artikla 37. Ei huomautuksia. 22 artikla 38. Ei huomautuksia. 23 artikla 39. Toinen neuvotteluosapuoli pyysi erityisesti tämän artiklan sisällyttämistä sopimukseen selvyyden vuoksi. 24 artikla 40. Artiklan 2 kohta varmistaa sen, että sopimuksen voimaantulo ei viivästy, vaikka jonkin sopimuspuolen ratifioiminen viivästyisi. Liite 1 41. Ei huomautuksia. Liite 2 42. Ehdotetun lomakkeen avulla toimivaltaiset viranomaiset voisivat seurata liikennetapahtumien yhteisön sopimusosapuolien välisten lukumäärää, kabotaasimatkojen lukumäärää sekä sitä, millaisia lasteja kuljetetaan. ja muiden Pöytäkirja 1 43. Mitä tulee pöytäkirjan 1 kappaleeseen 3, kuten mainittiin näiden perustelujen 8 kohdassa, huomattakoon, että komission yksiköissä valmistellaan parhaillaan ehdotusta direktiiviksi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista annetun direktiivin 82/714/ETY vaatimusten tiukentamiseksi 10 Reinillä voimassa olevien viimeisimpien vaatimusten mukaisiksi, jotka ovat tiukempia. Pöytäkirja 2 44. Ei huomautuksia. Julistukset 45. Tekstiin liitetyt julistukset eivät tietenkään ole oikeudellisesti sitovia eivätkä ole osa itse sopimusta. Ne ilmaisevat sopimusta allekirjoitettaessa siihen kiinnitettävää poliittista toivovansa samanlaista julistusta perusrakenteita koskevasta yhteistyöstä yhteisön kanssa, mutta ei ole vielä esittänyt ehdotusta. tarkoitusta. Puola ilmaisi D. LOPPUPÄÄTELMÄT 46. Komission mielestä sopimusluonnos on yhteisön kannalta hyväksyttävä. Se ehdottaa siksi, että neuvosto (i) hyväksyisi neuvottelujen tulokset, (ii) päättäisi allekirjoittaa sopimuksen ja (iii) aloittaisi menettelyn sopimuksen tekemiseksi. Komissio esittää täten luonnoksen neuvoston direktiiviksi, jolla tehdään sopimus Euroopan yhteisön sekä Tsekin tasavallan, Puolan tasavallan ja Slovakian tasavallan välillä sisävesillä tapahtuvan tavara- ja matkustajaliikenteen edellytyksistä. 11 EHDOTUS; NEUVOSTON PÄÄTÖS sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön sekä Tsekin tasavallan, Puolan tasavallan ja Slovakian tasavallan välillä sisävesillä tapahtuvan tavara- ja henkilöliikenteen edellytyksistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että sopimus sisävesillä tapahtuvan tavara- ja henkilöliikenteen edellytyksistä Euroopan yhteisön sekä Tsekin tasavallan, Puolan tasavallan ja Slovakian tasavallan välillä on tehtävä, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 12 1 artikla Sopimus sisävesillä tapahtuvan tavara- ja henkilöliikenteen edellytyksistä Euroopan yhteisön sekä Tsekin tasavallan, Puolan tasavallan ja Slovakian tasavallan välillä, sen liitteenä olevat pöytäkirjat ja siihen liittyvät julistukset hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta. Sopimusteksti ja sen liitteenä olevat pöytäkirjat ovat tämän päätöksen liitteinä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja tallettaa yhteisön puolesta sopimuksen 24 artiklassa tarkoitetun hy väksymisasiakirj an. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 13 SOPIMUS Euroopan yhteisön sekä Tsekin tasavallan, Puolan tasavallan ja Slovakian tasavallan välillä sisävesillä tapahtuvan tavara- ja henkilöliikenteen edellytyksistä EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä •yhteisö', TSEKIN TASAVALTA, PUOLAN TASAVALTA, jäljempänä 'Puola', ja SLOVAKIAN TASAVALTA, jäljempänä 'Slovakia', jotka KATSOVAT, että yhteisön sekä Tsekin tasavallan, Puolan ja Slovakian välillä vallitsevat perinteiset yhteydet ovat tärkeitä, OVAT TIETOISIA, että yhteisö sekä Tsekin tasavalta, Puola ja Slovakia haluavat vahvistaa keskinäisiä yhteyksiään ja luoda läheiset ja kestävät suhteet, jotka perustuvat molemminpuoliseen etuun ja jotka helpottaisivat mainittujen maiden osallistumista Euroopan yhdentymisprosessiin vahvistaen ja laajentaen aikaisemmin luotuja suhteita, erityisesti niitä, jotka perustuvat yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä kaikkien edellä mainittujen maiden assosioinnista tehtyihin Eurooppa-sopimuksiin, MUISTAVAT, että Tsekin tasavallan, Puolan ja Slovakian lopullinen tavoite on liittyä yhteisöön ja että tämä sopimus on Essenin Eurooppa-neuvostossa määritellyn liittymistä edeltävän strategian mukainen askel kohti tuota tavoitetta, USKOVAT, että sopimuspuolten talousjärjestelmien kehitys ja niiden välisten esteiden poistaminen helpottavat näiden tavoitteiden saavuttamista, USKOVAT, että yhteisön sekä Tsekin tasavallan, Puolan ja Slovakian välistä sisävesiliikennettä koskevat yhdenmukaistetut säännöt helpottavat sopimuspuolten välistä kauppaa ja niiden talousjärjestelmien kehitystä, OTTAVAT HUOMIOON yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Tsekin tasavallan, Puolan ja Slovakian assosioinnista tehdyissä Eurooppa-sopimuksissa määrätyt erilaiset yhteistyömuodot, TOIVOVAT voivansa kehittää edelleen sisävesiliikennettä erityisen turvallisena liikennemuotona, jonka ympäristövaikutukset ovat vähäiset, ja voivansa kehittää edelleen sen asemaa yhdistetyssä liikenteessä, PITÄVÄT MIELESSÄ sopimuspuolten talousjärjestelmien välillä yhä olevat tasoerot, OTTAVAT HUOMIOON sisävesiväylillä nykyään vallitsevat taloudelliset ja sosiaaliset olot, ja tietyt epäsuotuisat 14 OVAT TIETOISIA, että sopimuspuolten sisävesiväylien markkinoiden yhdentämisen olisi tapahduttava asteittain sekä soveltamisalan että maantieteellisen alueen kannalta, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 15 LUKU I - KÄSITTEIDEN MÄÄRITELMÄT 1 artikla Tässä sopimuksessa tarkoitetaan: a) 'sopimuspuolilla* seuraavia sopimuksen allekirjoittajia: yhteisö, Tsekin tasavalta, Puola, Slovakia, jotka ovat sopineet tämän sopimuksen sitovan niitä ja joita tämä sopimus koskee; i. b) 'yhteisön aluksilla' sisävesiliikenteen aluksia, joilla on oikeus purjehtia jonkin yhteisön jäsenvaltion lipun alla, joilla on aluksella todistus kuulumisesta jonkin jäsenvaltion laivastoon ja joita liikennöi jäsenvaltioon kyseisen jäsenvaltion lakien mukaisesti sijoittautunut luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, jolla on kyseisessä jäsenvaltiossa oikeus harjoittaa tai henkilöliikennettä kansainvälistä sisävesiväylillä; tavara- ii. 'muiden sopimuspuolten aluksilla' sisävesiliikenteen aluksia, joilla on oikeus purjehtia Tsekin tasavallan, Puolan tai Slovakian lipun alla, joilla on aluksella todistus kuulumisesta jonkin mainitun sopimuspuolen laivastoon ja joita liikennöi luonnollinen rekisteröintivaltioon kyseisen valtion lakien mukaisesti sijoittautunut henkilö tai oikeushenkilö, jolla on kyseisessä valtiossa oikeus harjoittaa kansainvälistä tavara- tai henkilöliikennettä sisävesiväylillä; 'satamilla' c) ja uudelleenlastauspisteitä, joita käytetään lastaus- ja purkupaikkoina sisävesialuksilla tapahtuvassa tavara-ja henkilöliikenteessä; niitä merisatamia, satamajärjestelyjä sisävesisatamia, d) 'toimivaltaisilla viranomaisilla' niitä viranomaisia, jotka yhteisön jäsenvaltiot ja muut sopimuspuolet nimeävät toteuttamaan liitteessä 1 määrättyjä tehtäviä; e) 'suoralla liikenteellä' yhteisön alueella sijaitsevan sataman ja toisen sopimuspuolen alueella sijaitsevan sataman välistä, kyseisten kahden sopimuspuolen aluksilla tapahtuvaa liikennettä; f) 'kauttakululla' liikennettä, joka tapahtuu: i. b alakohdan i alakohdassa määritellyillä aluksilla toisen sopimuspuolen alueen kautta tai ii. b alakohdan ii alakohdassa määritellyillä aluksilla yhteisön alueen kautta, ja jossa tavaroita tai henkilöitä ei lastata eikä pureta; 16 g) 'kolmannen sopimuspuolen liikenteellä' liikennettä, joka tapahtuu yhteisön alueella sijaitsevan sataman ja toisen sopimuspuolen alueella sijaitsevan sataman välillä kolmannen sopimuspuolen aluksilla; h) 'muun kuin sopimuspuolen liikenteellä' liikennettä, joka tapahtuu yhteisön alueella sijaitsevan sataman ja toisen sopimuspuolen alueella sijaitsevan sataman välillä muilla kuin 1 artiklan b alakohdassa määritellyillä aluksilla; i) 'kolmannen maan liikenteellä' liikennettä, joka tapahtuu toisen sopimuspuolen aluksilla yhteisön alueella sijaitsevan sataman ja sellaisen maan alueella sijaitsevan sataman välillä, joka ei ole sopimuspuoli, sekä liikennettä, joka tapahtuu yhteisön aluksilla toisen sopimuspuolen alueella sijaitsevan sataman ja sellaisen maan alueella sijaitsevan sataman välillä, joka ei ole sopimuspuoli; j) 'kabotaasiliikenteellä' sopimuspuolen alueella sijaitsevien satamien välillä toisen sopimuspuolen aluksilla tapahtuvaa tavara- tai henkilöliikennettä; k) 'liikenteellä' matkaa, joka tehdään aluksella julkisilla sisävesiväylillä tavaroiden tai henkilöiden kaupalliseksi kuljettamiseksi. 17 LUKU II - YLEISET PERIAATTEET 2-âtiikk 1. 2. Sopimuspuolten aluksilla on tasapuolinen oikeus päästä vesiväylille, satamiin ja tämän sopimuksen soveltamisalaan muihin sallittuihin kiinnityspaikkoihin kuuluvassa liikenteessä. Edellä 1 kohdan määräyksiä sovelletaan myös uivien laitosten ja laitteistojen kuljetukseen ja rakenteilla olevien alusten siirtoihin. Lajliklä Tämä sopimus ei vaikuta vuonna 1948 tehtyyn Tonavan laivaliikennettä koskevaan yleissopimukseen ja vuonna 1968 tarkistettuun Reinin laivaliikennettä koskevaan yleissopimukseen perustuviin oikeuksiin ja velvollisuuksiin. 4 artikla Tämän sopimuksen sopimuspuolet eivät kohtele tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvassa liikenteessä olevia toisen sopimuspuolen aluksia epäsuotuisammin kuin omia aluksiaan. Tämä koskee erityisesti: -satamamaksujen ja muiden infrastruktuurimaksujen kantamista, -satamien, sulkujen ja muiden väylälaitteistojen käyttöä, -polttoaineen ja alusten muiden tarvikkeiden hankintaa, -tulliviranomaisten muun muassa aluksilla olevan polttoaineeseen ja tarvikkeisiin soveltamaa kohtelua. 5 artikla Jos 1 artiklan b alakohdassa määritelty aluksen omistaja ja liikennöijä ovat kaksi eri luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä eivätkä ole sijoittautuneet saman sopimuspuolen alueelle, alusta pidetään tässä sopimuksessa sen sopimuspuolen aluksena, johon liikennöijä on sijoittautunut. Edellä 1 artiklan b alakohdassa tarkoitettu aluksella oleva asiakirja-aineisto myönnetään tämän periaatteen mukaisesti. 18 LUKU III - MARKKINOILLE PÄÄSY 6 artikla 1. 2. 3. 4. 5. Sopimuspuolten alusten sallitaan harjoittaa suoraa liikennettä tasapuolisesti. Muu kolmannen sopimuspuolen liikenne kuin 10 artiklan soveltamisalaan kuuluva sallitaan vain, jos sen valtion toimivaltaiset viranomaiset antavat luvan, jossa tavara lastataan tai matkustajat otetaan. Muun kuin sopimuspuolen liikenne sallitaan vain, jos luvan antavat sekä sen valtion toimivaltaiset viranomaiset, jossa tavara lastataan tai matkustajat otetaan, että sen valtion toimivaltaiset viranomaiset, jossa tavara puretaan tai matkustajat jätetään laivasta. Kolmannen maan liikenne sallitaan vain, jos sen sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset, jossa tavarat lastataan tai puretaan tai matkustajat otetaan tai jätetään laivasta, antavat siihen luvan. Toimivaltaiset viranomaiset myöntävät veloituksetta. tässä artiklassa tarkoitetut luvat 7 artikla Sopimuspuolten aluksille taataan oikeus vapaaseen kauttakulkuun. 3 artikla 1. Edellä 1 artiklan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut alukset eivät voi suorittaa kabotaasiliikennettä yhteisön alueella, paitsi milloin yhteisön sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jonka alueella tavara lastataan ja puretaan tai matkustajat otetaan tai jätetään laivasta, antavat siihen luvan. Tämä määräys ei kuitenkaan vaikuta Tsekin tasavallan alusten nykyisiin oikeuksiin suorittaa kabotaasiliikennettä kahden Elbe-joen varrella sijaitsevan saksalaisen sataman välillä silloin, kun joen vedenkorkeus on alle 2,0 metriä Usti nad Labemissa sijaitsevalla vedenkorkeuden mittauspaikalla. 2. 3. 4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, 1 artiklan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut alukset voivat suorittaa yksittäisen kabotaasimatkan kahden yhteisön sataman välillä suoralla paluumatkallaan sen jälkeen, kun ne ovat purkaneet lastinsa yhteisön tällainen kabotaasiliikenne kuitenkin tapahtuu kahden saman valtion alueella sijaitsevan sataman välillä, siihen on saatava kyseisen valtion toimivaltaisten viranomaisten lupa. satamassa osana liikennettä. suoraa Jos Edellä 1 artiklan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetut alukset eivät suorita kabotaasiliikennettä toisen sopimuspuolen alueella, paitsi milloin kyseisen sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset antavat siihen luvan. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa määrätään, 1 artiklan b alakohdan i alakohdassa toisen tarkoitettujen alusten sallitaan suorittaa yksittäisen kabotaasimatkan 19 sopimuspuolen suoralla paluumatkallaan sen jälkeen, kun ne ovat purkaneet lastinsa kyseisen toisen sopimuspuolen satamassa osana suoraa liikennettä. sataman välillä sijaitsevien alueella kahden Aluksilla, jotka suorittavat 2 ja 4 kohdassa tarkoitettua liikennettä, on oltava hallussaan asiakirjat, joiden perusteella toimivaltaiset viranomaiset voivat tarkastaa paluumatkan luonteen. 20 LUKU IV - MARKKINAJÄRJESTELY ^jâûiklâ Edellä 6 artiklassa tarkoitettua sisävesiliikennettä harjoitetaan vapaiden markkinoiden periaatteen mukaisella tavalla, eikä siinä sovelleta pakollisia tulleja, kiintiöitä tai muita rajoittavia määräyksiä. 10 artikla 1. Poiketen siitä, mitä 6 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklassa määrätään, sovelletaan siirtymävaiheen markkinajärjestelyä tavaran ja matkustajien kuljettamiseen suorassa liikenteessä Saksan liittotasavallan alueella sijaitsevien yhteisön satamien ja toisten sopimuspuolten alueella sijaitsevien satamien välillä. 2. Edellä 1 alakohdassa määritellyssä suorassa liikenteessä yhteisön ja toisen sopimuspuolen aluksilla on samansuuruinen markkinaosuus. Tämä määräys ei koske Saksan liittotasavallan alueella sijaitsevien yhteisön satamien ja Tsekin tasavallan alueella sijaitsevien satamien välistä suoraa liikennettä silloin, kun Elbe-joen korkeus on alle 2,0 metriä Usti nad Labemin vedenkorkeuden mittauspaikalla, eikä Tsekin tasavallan satamien ja Hampurin merisataman välistä liikennettä. Tsekin tasavallan aluksille voidaan sekakomitean sopimuksella sallia myös suurempi markkinaosuus Tsekin tasavallan satamien ja Saksan liittotasavallan muiden merisatamien välisessä suorassa liikenteessä. Edellä 1 alakohdassa 3. liikenteestä on suoritettava tarkoitetusta suorasta sekakomiteassa sovittavat pakolliset maksut. Kyseiseen liikenteeseen tämän sopimuksen voimaantulohetkellä sovellettavia pakollisia maksuja käytetään perustana sekakomitean vahvistaessa mainitut pakolliset maksut. Saksan 4. liittotasavallan alueella sijaitsevien yhteisön satamien ja muiden sopimuspuolten alueella sijaitsevien satamien välinen kolmansien sopimuspuolten liikenne sallitaan vain, kun luvan antavat sekä sen maan toimivaltaiset viranomaiset, jossa tavara lastataan tai matkustajat otetaan, että sen maan toimivaltaiset viranomaiset, jossa tavara puretaan tai matkustajat jätetään laivasta. 5. Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan 1 päivään tammikuuta 2000. 21 LUKU V - MARKKINOIDEN SEURANTA 11 artikla 1. 2. 3. Kaikissa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa liikennetapahtumissa aluksen päällikön on esitettävä asianomaisten sopimuspuolten toimivaltaisille viranomaisille liitteessä 2 mainitut tiedot sisältävä asiakirja aluksen ylittäessä yhteisön tai muun sopimuspuolen ulkoisen rajan, ellei kyseessä ole kauttakulku. Edellä 1 kohdassa mainitun asiakirjan lopullisen muodon vahvistaa sekakomitea. sopimuspuolten Asianomaisten toimittavat sekakomitealle 1 kohdassa mainittujen asiakirjojen ja muiden käytettävissään olevien tietojen perusteella tiedot, joita se tarvitsee 15 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen tehtäviensä suorittamiseen. toimivaltaiset viranomaiset 22 LUKU VI - TEKNISET MÄÄRÄYKSET 12 artikla 1. Tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluva liikenne on niillä vesiväylillä voimassa olevien aluksia, miehistön jäseniä, matkustajia ja lasteja koskevien säännösten alaista, joilla liikennettä harjoitetaan. Alusten teknisiin todistuksiin ja pätevyyskirjoihin sovelletaan kuitenkin seuraavaa: -Reinillä alusten tekniset todistukset ja pätevyyskirjat myönnetään nykyistä menettelyä noudattaen, jonka mukaan toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon niitä aluksia ja niiden alusten miehistöä koskevat vastaavat asiakirjat, jotka eivät kuulu Reinin laivaliikenteestä tehdyn yleissopimuksen sopimuspuoliin; neuvoston direktiivin 82/714/ETY vaatimuksia -Muilla kyseisillä vesiväylillä sovelletaan alusten teknisiä todistuksia sekä koskevia pätevyyskirjoja koskevia neuvoston direktiivin 96/50/EY vaatimuksia. Muut sopimuspuolet kuin yhteisö toteuttavat tähän tarvittavat toimenpiteet jäljennökset ja toimivaltaiset Euroopan komissiolle. Aluksen viranomaiset myöntävät vastaavat ja asiakirjat, sopimuspuolet tunnustavat ne. ilmoittavat niistä Euroopan yhteisölle rekisteröintivaltion ja lähettämällä todistukset 2. 3. Aluksilla saa kuljettaa vaarallisia aineita vain, jos alukset ovat vaarallisten aineiden kuljetusta Reinillä koskevan säännön vaatimusten mukaiset. Miehistön jäsenet sekä heidän mukanaan matkustavat puolisot ja lapset on merkittävä aluksella kuljetettavaan miehistöluetteloon. 23 LUKU VII - VARUSTAMOIDEN TOIMINTA 13 artikla 1. Yhteisöön lainsäädännöstä muuta johdu, oikeus: sijoittautuneilla varustamoilla on, jollei voimassa olevasta -perustaa laivameklariliikkeitä muiden sopimuspuolten alueelle antamaan yleistä logistista ja kaupallista tukea aluksilleen ja niiden miehistölle, -tehdä yhteistyösopimuksia muiden sopimuspuolten alueella toimivien yritysten kanssa palvelunsa kaupallisen tuloksen parantamiseksi. 2. Muiden sopimuspuolten alueelle sijoittautuneilla varustamoilla on, jollei voimassa olevasta lainsäädännöstä muuta johdu, oikeus: -perustaa logistista ja kaupallista tukea aluksilleen ja niiden miehistölle, laivameklariliikkeitä yhteisön alueelle antamaan yleistä -tehdä yhteistyösopimuksia yhteisön alueella toimivien yritysten kanssa palvelunsa kaupallisen tuloksen parantamiseksi. 24 LUKU VIII - APU ONNETTOMUUSTILANTEISSA 14 artikla 1. 2. 3. Onnettomuuden, aluksella olevan henkilön vakavan sairauden tai alusta kohdanneen vahingon sattuessa tai sellaisen ylivoimaisen esteen sattuessa, jonka johdosta aluksen on mahdotonta jatkaa matkaa tai palata alkuperämaahan, alus voi kiinnittyä mihin tahansa sopivaan paikkaan. Tällaisessa tapauksessa aluksen päällikkö tai aluksesta vastaava henkilö ilmoittaa asiasta mahdollisimman pian asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille. Sopimuspuolet antavat, jollei kyseisiä vesiväyliä koskevasta voimassa olevasta lainsäädännöstä muuta johdu, tarvittavaa apua, kun niiden alueella tapahtuu onnettomuus, jossa on osallisina muiden sopimuspuolten aluksia ja/tai henkilöitä. Tätä määräystä sovelletaan myös sairastapauksissa, jotka edellyttävät välitöntä lääkärinhoitoa. Kun sopimuspuolen alueella tapahtuu vakava onnettomuus, johon on osallisena toisen sopimuspuolen aluksia ja/tai henkilöitä, sen sopimuspuolen viranomaiset, jonka alueella onnettomuus tapahtuu, ilmoittavat välittömästi asiasta toisen sopimuspuolen toimivaltaisille viranomaisille. Sopimuspuoli, jonka alueella onnettomuus tapahtuu, toteuttaa tarvittavat toimenpiteet onnettomuuden syyn selvittämiseksi ja ilmoittaa tulokset kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti tälle vahinkojen sopimuspuolelle toiselle korvaamiseen tarvittavat tiedot ja asiakirjat. asianomaiselle toimittaa ja 25 LUKU IX-SEKAKOMITEA 15 artikla 1. Jokaista sopimuspuolta edustaa komiteassa kaksi Perustetaan sekakomitea, jonka vastuulla on valvoa ja soveltaa tämän sopimuksen jäsentä. määräyksiä. Sopimuspuolet voivat pyytää neuvoja alan asiantuntijoilta. Komitea kokoontuu yleensä vähintään kahdesti vuodessa. Kukin sopimuspuoli toimii komitean puheenjohtajana vuoden kerrallaan 1 artiklan a alakohdassa mainitussa järjestyksessä. Sekakomitea laatii oman työjärjestyksensä. 2. Sekakomitealla on erityisesti seuraavat tehtävät ja velvollisuudet: laatia - toimivaltaisista viranomaisista ja tarvittaessa muuttaa sitä, liitteessä 1 mainituista luettelo tehtävistä vastaavista - seurata ja analysoida tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan sisävesiliikenteen kehitystä ja suuntauksia, - seurata, miten sopimuspuolet soveltavat tätä sopimusta, ja ratkaista sen soveltamisesta aiheutuvat kysymykset, ongelmat ja riidat, - valvoa, miten toimivaltaiset viranomaiset hallinnoivat 10 artiklassa tarkoitettua siirtymävaiheen markkinajärjestelyä, ja vahvistaa 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut maksut, - vaihtaa näkemyksiä tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan sisävesiliikenteeseen sovellettavien sääntöjen kehityksestä ja kehittää ajatuksia näiden sääntöjen mukauttamisesta sisävesiliikenteen alan muutoksiin ja kehitykseen. 3. Sekakomitean päätökset tehdään sopimuspuolten yksimielisellä päätöksellä. Jos sekakomiteassa ei päästä yksimielisyyteen, toimivaltaiset viranomaiset tapaavat yhden tai useamman sopimuspuolen pyynnöstä kuuden viikon kuluessa neuvotellakseen asiasta. 16 artikla Sopimuspuolten toimivaltaiset viranomaiset toimittavat sekakomitealle asiakirjat ja tiedot, joita komitea tarvitsee hoitaakseen tehtäviään. 26 LUKU X - VELVOLLISUUDET JA KORJAAVAT TOIMENPITEET 17 artikla 1. 2. Sopimuspuolet toteuttavat kaikki yleiset tai erityiset toimenpiteet, joita tarvitaan niiden tämän sopimuksen mukaisten velvoitteiden noudattamiseksi. Jos sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli on laiminlyönyt jonkin tämän sopimuksen mukaisen velvoitteensa, se voi toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä. Erityisen kiireellisiä tilanteita lukuun ottamatta sen on tätä ennen toimitettava sekakomitealle kaikki tiedot, joita tarvitaan tilanteen perusteelliseen tutkimiseen, kaikkia sopimuspuolia tyydyttävän ratkaisun etsimiseksi. Toimenpiteitä valittaessa etusija on annettava niille toimenpiteille, jotka vähiten haittaavat tämän sopimuksen toimintaa. Toimenpiteistä ilmoitetaan välittömästi sekakomitealle, ja niistä neuvotellaan sekakomiteassa, jos jokin sopimuspuoli sitä pyytää. LUKU XI - MUUT MÄÄRÄYKSET 1 g artikla Sopimuspuolten urheilu- ja vapaa-ajan alukset voivat käyttää sopimuspuolten alueilla olevia vesiväyliä kyseisiin vesiväyliin sovellettavien sääntöjen ja määräysten mukaisella tavalla. 27 LUKU XII - INSTITUTIONAALISET. YLEISET JA LOPPUMA ÄRÄYKTSFT 19 artikla Pöytäkirjat 1 ja 2 sekä liitteet 1 ja 2 ovat erottamaton osa tätä sopimusta. Zdarîiklâ Tämä sopimus on voimassa Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa vahvistetuilla edellytyksillä niillä alueilla, joilla perustamissopimus on voimassa, sekä Tsekin tasavallan, Puolan ja Slovakian alueilla. 21 artikla 1. 2. Tämä sopimus laaditaan yhtenä kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen, tanskan ja puolan, Slovakian ja tsekin kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. Se talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön, joka toimittaa varmennetut jäljennökset kaikille allekirjoittajille. 22 artikla 1. 2. 3. Tämä sopimus tehdään viideksi vuodeksi. Sitä jatketaan uusiksi viiden vuoden jaksoiksi ilman eri toimenpiteitä sanotun kuitenkaan rajoittamatta, mitä 2 ja 3 kohdassa määrätään. Sopimuspuolet voivat yhteisellä sopimuksella muuttaa tämän sopimuksen määräyksiä. Sopimuspuoli voi sanoutua irti tästä sopimuksesta ilmoittamalla siitä muille sopimuspuolille. Sopimusta lakataan soveltamasta kyseiseen sopimuspuoleen kuuden kuukauden kuluttua ilmoituksesta. 23 artikla Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta oikeuksiin ja velvollisuuksiin, jotka perustuvat ennen tämän sopimuksen voimaantuloa yhden tai useamman tämän sopimuksen sopimuspuolen ja yhden tai useamman muun maan välillä tehtyihin sopimuksiin. Tämä sopimus korvaa yhteisön jäsenvaltioiden ja muiden sopimuspuolten väliset kahdenväliset sopimukset tavara-ja henkilöliikenteestä sisävesiväylillä. 24 artikla 1. Tämän sopimuksen allekirjoittajat ratifioivat tai hyväksyvät sopimuksen oman menettelytapansa mukaisesti. Ratifioimis- tai hyväksymiskirjat on talletettava Euroopan unionin pääsihteeristöön, joka ilmoittaa asiasta muille allekirjoittajille. toisen kuukauden tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan 2. Tämä sopimus ensimmäisenä päivänä, jona yhteisön ja kahden muun allekirjoittajan ratifiointi- tai tai hyväksyy tämän hyväksymiskirjat on talletettu. Valtion osalta, joka ratifioi 28 sopimuksen edellä tarkoitetun päivämäärän jälkeen, sopimus tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona kyseinen valtio on tallettanut ratifiointi- tai hyväksymiskirjansa. Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen ssa. päivänä kuuta 19. 29 LHXE_I Sopimuksen 15 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten tehtävät Edellä noudattamiseksi ja velvollisuuksiensa mukaisesti suoritettava seuraavat tehtävät: toimivaltaisten viranomaisten tarkoitettujen tämän on sopimuksen -tämän sopimuksen 6 artiklassa ja 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen lupien kuin myöntäminen sopimuspuolen liikenteeseen ja kolmannen maan liikenteeseen, liikenteeseen, muun sopimuspuolen kolmannen -tämän sopimuksen 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen myöntäminen kabotaasiliikenteeseen, lupien -tämän sopimuksen 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen, liitteessä 2 olevien tietojen asiakirjojen kerääminen ja 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen toimittaminen edelleen sekakomitealle, -tämän sopimuksen 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen alusten teknisten todistusten ja alusten päälliköiden ammatillisesta pätevyydestä annettavien todistusten myöntäminen, -tarvittavien toimien toteuttaminen onnettomuustilanteissa, jotta sopimuspuolet voivat noudattaa tämän sopimuksen 14 artiklassa määrättyjä velvollisuuksiaan, -muut toimet, jotka voivat edistää tämän sopimuksen moitteetonta soveltamista. 30 ilUw Jhili Jli Am WE Asiakirja, joka on esitettävä toimivaltaisille viranomaisille Euroopan yhteisön tai muun sopimuspuolen ulkoista rajaa ylitettäessä täytäntöönpanemiseksi Tämän sopimuksen 11 artiklan sopimuksen soveltamisen helpottamiseksi käytännössä käytetään tässä liitteessä mainitut tiedot sisältävää asiakirjaa. Edellä 15 artiklassa perustettu sekakomitea päättää asiakirjan lopullisesta muodosta ja eritelmistä. Asiakirja annetaan sellaisella yhteisesti sovitulla Euroopan yhteisön virallisella kielellä, joka tunnetaan ja tunnustetaan yleisesti kansainvälisen sisävesiliikenteen alalla, ja tarvittaessa kaksikielisenä, jolloin mukana on myös asiakirjan antavan toimivaltaisen viranomaisen virallinen kieli. tämän ja 31 Hmä_Jflroake on täytettävä soveltuvin osin PALUUMATKALLA Euroopan yhteisön ulkoinen raja- ia luovutettava toimivaltaisille viranomaisille ylitettäessä Aluksen tunnistustiedot Nimi Kotisatama (ja -alue) Kansallisuus/lippu OSA 1 - ULOSPÄIN SUUNTAUTUVA MATKA LASTAUS OSA A - lastin lähettäjän täytettävä Lastauspaikka (satama ja maa) Tavara (NST-koodi) Määrä tonneissa Määräpaikka (satama ja maa) Vahvistus/lastin lähettäjän leima Päivämäärä RAJANYLITYS - ULOSPÄIN SUUNTAUTUVA MATKA OSA B - toimivaltaisen viranomaisen täytettävä rajaa ylitettäessä Rajanylityksen päivämäärä Vahvistus/leima PURKU OSA C - osassa A määritellyn lastin vastaanottajan täytettävä Vastaanotetut tavarat Vahvistus/vastaanottajan leima Päivämäärä OSA 2-PALUUMATKA KABOTAASI OSA D - lähettäjän ja vastaanottajan täytettävä, jos osassa C mainitun tavaran purun jälkeen suoritetaan kabotaasiliikennettä Lastauspaikka (satama, alue, maa) Tavara (NST) Määrä Vahvistus/lastin lähettäjän leima Tavara vastaanotettu Purkupaikka (satama, alue, maa) Vahvistus/vastaanottajan leima Päivämäärä Päivämäärä LASTAUS PALUUMATKAA VARTEN OSA E - Euroopan vhteisön ulkoisen rajan yli PALUUMATKALLA kuljetettavan lastin lähettäjän täytettävä Lastauspaikka (satama, alue, maa) Tavara (NST) Määrä Määräpaikka Vahvistus/lähettäjän leima Päivämäärä RAJANYLITYS - PALUUMATKA OSA F - toimivaltaisen viranomaisen täytettävä rajaa ylitettäessä PALUUMATKALLA Rajanylityksen päivämäärä Vahvistus/leima 32 PÖYTÄKIRJA 1 Vaarallisia aineita kuljettavia aluksia koskevista vaatimuksista ja muista 12 artiklassa tarkoitetuista teknisistä vaatimuksista kuljetusta Sopimuspuolet sisävesiväylillä koskevat tämän sopimuksen määräykset saatetaan tarpeen mukaan ajan tasalle kyseisten aineiden kuljetuksen helpottamiseksi sisävesiväylillä. että vaarallisten kansainvälistä aineiden sopivat, Koska vaarallisten aineiden kansainvälistä kuljetusta sisävesiväylillä ei vielä ole säännelty yleiseurooppalaisella sopimuksella ja koska YK:n Euroopan talouskomission sisämaan tarkoitukseen perustama kansainvälinen työryhmä valmistelee eurooppalaista sopimusta vaarallisten aineiden kansainvälisestä kuljetuksesta sisävesiväylillä, sopimuspuolet vahvistavat aikovansa muuttaa nykyistä sopimusta kyseisen sopimuksen mukaiseksi, jos sellainen tehdään. tammikuussa 1995 liikennekomitean tähän Sopimuspuolet sopivat myös, että 12 artiklassa tarkoitetut sisävesiliikennettä koskevat tekniset määräykset on saatettava säännöllisesti ajan tasalle turvallisuuden ja tekniikan kehityksen vuoksi. Kun yhteisö on muodollisesti hyväksynyt ajan tasalle saatetut määräykset, ne korvaavat 12 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut nykyiset määräykset. 33 PÖYTÄKIRJA 2 Tiettyjen Tonavan paikallisten osuuksien tuntemusta koskevat vaatimukset ("Streckenkenntnis") 1. Sopimuspuolet sopivat, että tiettyjen Tonavan vaikeakulkuisten osuuksien navigoinnin helpottamiseksi ne Tonavan varrella sijaitsevat valtiot, joita tämä sopimus koskee, voivat vaatia, että alusten päälliköt, joilla on 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu pätevyyskirja, kulkevat tietyn vähimmäismäärän matkoja määrättyjen Tonavan osuuksien kautta valtuutetun luotsin valvonnassa, ennen kuin pätevyyskirjojen haltijoiden annetaan navigoida kyseisillä osuuksilla ilman apua. Toimivaltaiset viranomaiset vahvistavat kyseiset Tonavan osuudet ja valvottujen matkojen vähimmäismäärän neuvoteltuaan asiasta sekakomiteassa. Vaadittava matkojen vähimmäismäärä ei voi missään tapauksessa olla enempää kuin kahdeksan matkaa virtaa alas ja kahdeksan matkaa virtaa ylös. 2. Edellä 1 kohdan vaatimuksia voidaan muuttaa sekakomitean päätöksellä. 34 JULISTUS Tsekin tasavallan. Euroopan vhteisön ja Slovakian vhteinen julistus vuonna 1948 tehdyn Tonavan laivaliikennettä koskevan yleissopimuksen tulevasta tarkistuksesta Koska vuonna 1948 tehdyn Tonavan laivaliikennettä koskevan yleissopimuksen sopimuspuolet neuvottelevat parhaillaan yleissopimuksen mahdollisesta tarkistamisesta, sopimuspuolet sopivat, että tämä sopimus ei rajoita mainitun tarkistuksen tulosta. 35 JULISTUS Tsekin tasavallan ja Euroopan vhteisön yhteinen julistus infrastruktuurin kehittämisestä Tsekin tasavalta ja Euroopan yhteisö, jotka katsovat, että - yhteisön ja Tsekin tasavallan välisen assosioinnin perustavan Eurooppa- sopimuksen 82 artiklassa määrätään, että sopimuspuolet kehittävät ja voimistavat infrastruktuurin yhteistyötään liikenteen alalla ja että ne asettavat etusijalle rakentamisen ja nykyaikaistamisen molemmille tärkeillä keskeisillä reiteillä, joihin myös sisävesiväylät kuuluvat, pitävät mielessä Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 1991 allekirjoitetun kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen, joka korvaa yhteisön sekä Tsekin ja Slovakian liittotasavallan välisen maaliikenteen infrastruktuuria koskevan kirjeenvaihdon ja on liitetty yhteisön ja Tsekin tasavallan välisen assosioinnin perustavaan Eurooppa- sopimukseenja ovat tietoisia, että - itä-länsi-suuntaisen liikenteen kasvu Euroopassa asettaa jo nyt kovia paineita tieverkostolle, liikenteen odotetaan kasvavan edelleen ja kyseisten vesiväylien tarjoamien mahdollisuuksien täysimittainen käyttö vähentäisi osaltaan merkittävästi liikenteen haitallisia ympäristövaikutuksia alueella, - vesiväylillä, jotka yhdistävät Tsekin tasavallan Euroopan yhteisön keskukseen, on pullonkauloja ja puutteita infrastruktuurissa, - Euroopan unionin neuvosto on hyväksynyt yhteisön yleisohjeet Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi; Mittellandkanal ja yhteydet Elbe-joella Tsekin tasavallan rajalle nimettiin niissä yhteistä etua koskeviksi hankkeiksi, tässä julistavat päättäneensä yhteisesti tarkoituksessa niiden käytettävissä olevia keinoja helpottaakseen infrastruktuurin kehittämistä vesiväylillä, jotka yhdistävät Tsekin tasavallan Euroopan yhteisön keskukseen. ja käyttää kaikkia toimia yhteistyössä 36 JULISTUS Yhteisön ia Slovakian vhteinen julistus infrastruktuurin kehittämisestä Yhteisöjä Slovakia, jotka katsovat, että - yhteisön ja Slovakian välisen assosioinnin perustavan Eurooppa-sopimuksen 82 artiklassa määrätään, että sopimuspuolet kehittävät ja voimistavat yhteistyötään liikenteen alalla ja että ne asettavat etusijalle infrastruktuurin rakentamisen ja nykyaikaistamisen molemmille tärkeillä keskeisillä reiteillä, joihin myös sisävesiväylät kuuluvat, pitävät mielessä Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 1991 allekirjoitetun kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen, joka korvaa yhteisön ja Tsekin ja Slovakian liittotasavallan väliset maaliikenteen infrastruktuuria koskevat kirjeenvaihdot ja on liitetty yhteisön ja Slovakian välisen assosioinnin perustavaan Eurooppa-sopimukseen, ja ovat tietoisia, että - rakentamalla Mainin-Tonavan kanava on saatu aikaan vesiväylä, joka yhdistää Pohjanmeren Mustaanmereen, ja kanava on riittävän laaja, jotta eurooppalaisiin luokkiin IV ja V kuuluvat alukset voivat liikennöidä sillä, - Tonavan yläjuoksun väylällä on nykyään erinäisiä infrastruktuuriin liittyviä puutteita, ja pääongelma on, että vedenkorkeus Regensburgin ja Budapestin välillä on usein riittämätön, jotta alukset, joiden rakenteellinen kulkusyvyys on 2,80 metriä, voisivat liikennöidä kyseisellä osuudella; nämä ongelmat estävät sitä toimimasta liikenneväylänä niin hyvin kuin se voisi, - edellä mainittuja matalia kohtia on kaikkien niiden Tonavan varrella olevien neljän valtion alueella, joita tämä sopimus koskee, - itä-länsi-suuntaisen liikenteen kasvu Euroopassa asettaa jo nyt kovia paineita tieverkostolle, liikenteen odotetaan kasvavan edelleen ja Tonavan yläjuoksun vesiväylän tarjoamien mahdollisuuksien täysimittainen käyttö vähentäisi osaltaan merkittävästi liikenteen haitallisia ympäristövaikutuksia alueella, - Kreetassa vuoden 1994 maaliskuussa pidetyssä toisessa yleiseurooppalaisessa liikennekonferenssissa Tonava ja sen satamat nimettiin seitsemänneksi Keski- ja Itä-Euroopan yhdeksästä liikennekäytävästä, joita pidetään johdonmukaisen infrastruktuurin kehittämiseksi tehtävän yleiseurooppalaisen työn lähtökohtana, - Euroopan unionin neuvosto on hyväksynyt yhteisön yleisohjeet Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, ja Tonavan yläjuoksun kehittäminen nimettiin siinä yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi, julistavat päättäneensä yhteisesti käyttää kaikkia tässä tarkoituksessa niiden käytettävissä olevia keinoja helpottaakseen infrastruktuurin kehittämistä Tonavan yläjuoksulla ja siten saada sen toimimaan liikenneväylänä niin hyvin kuin mahdollista. Sopimuspuolet sopivat myös, että ensi vaiheessa olisi laadittava yhteinen kehityssuunnitelma käyttäen hyväksi jo 37 tehtyjä tutkimuksia, meneillään olevia tutkimuksia, esimerkiksi Phare-ohjelmasta rahoitettua Tonavan käytävän kehityssuunnitelmaa, sekä kansallisia suunnitelmia ja sisällyttäen suunnitelmaan teknisiä ratkaisuja ja rahoitusvaihtoehtoja. Suunnitelmasta olisi neuvoteltava ja sitä olisi kehitettävä asianmukaisissa piireissä, ja se olisi sovitettava yhteen Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) hanke-ehdotusten kanssa. 38 ISSN 1024-4492 KOM(96) 634 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 11 Luettelonumero : CB-CO-96-652-FI-C ISBN 92-78-13125-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg *9