title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset

eurovoc_concepts:
European integration
action programme
marginalisation
voluntary military service
young person

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO it •k •it it * it Bryssel, 23. 12. 1996 KOM(96)610 lopull. 96/0318 (COD) KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI yhteisön Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelmasta (komission esittämä) NUORET EUROOPPALAISET VAPAAEHTOISET SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO I. NÄKÖKOHTIA II. YHTEISÖN TOIMINNAN LISÄARVO Yhteistyökumppanuudet Vahvistaminen ja seuranta Liikkuvuus Yhteistyö kolmansien maiden kanssa III. OHJELMA JOHDANTO 1. 2. 3. 4. 5. Komissio ehdottaa yhteisön toimintaohjelmaa, jonka tarkoituksena on integroida nuoret työelämään kansainvälisen yleishyödyllisen toiminnan kautta. Ehdotus on nuorisopolitiikan tavoitteiden mukainen, ja siinä tarjotaan nuorille eurooppalaisille työkokemusta, jonka avulla nuoret voivat kartuttaa pätevyyksiä ja taitoja ja samalla toimia vastuullisina kansalaisina. Komissio haluaa luoda asianmukaisen kehyksen eurooppalaisen vapaaehtoistyön kehittämiselle nuoria varten, edistää nuorten liikkuvuutta aktiivisena kansalaisena toimimisen myötä, avata uusia yhteistyömahdollisuuksia kussakin jäsenvaltiossa toteutettaville toimille ja tukea kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä kaikkien nuorten työelämään pääsystä kiinnostuneiden toimijoiden välistä yhteistyötä. Komissio tukee uutta julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden väliseen, paikalliseen ja kansainväliseen yhteistyöhön perustuvaa toimintamallia, ja siten se pyrkii laajentamaan työkokemuksen kenttää Euroopan tasolla, niin että entistä enemmän nuoria pääsisi siitä osallisiksi. Lisäksi komissio haluaa taata toiminnalle mahdollisimman suuret vaikutukset ja kerrannaisvaikutukset niin nuorten keskuudessa kuin talouselämän rakenteissa, organisaatioissa ja yhteistyötahoissa. Ajatus vapaaehtoistyöjärjestelmän luomisesta Euroopan tasolla syntyi jo kauan sitten, mutta se ei ole kuitenkaan johtanut yhteisön aloitteeseen tai toimeen asiassa1. Uutta poliittista tahtoa on kuitenkin vähitellen viime vuosina ilmennyt. tukea toisen vaiheen Euroopan yhteisön tasolla komissio on voinut "Nuorten Eurooppa" -ohjelman (1992-1994)2 välistä ansiosta vapaaehtoistyötä. Yksi tämän toisen vaiheen merkittävimmistä saavutuksista on eittämättä se, että se on levittänyt tietoisuutta vapaaehtoistyöstä jäsenvaltioissa. Tämäntyyppinen toiminta säilytettiin komission esityksestä ohjelman kolmannessa vaiheessa (1995-1999). Ohjelman tavoitteisiin liittyvän taustan takia toimet ovat hyvin rajallisia. Toimissa keskitytään lähinnä tiedottamaan toiminnasta sekä lisäämään ja kannustamaan vapaaehtoistyön käsitteen kehittämistä jäsenvaltioissa. Lisäksi niiden täytäntöönpanosta huolehditaan keskitetysti. jäsenvaltioiden Tilapäisen "Kansalaisten Eurooppa" -komitean kertomus - EY-tiedotteen liite 7/85 - katso erityisesti "yhteisön vapaaehtoisia kehitystyöharjoittelijoita" koskevan ohjelman perustamista koskeva ehdotus EYVLN:o L 217, 6. 8. 1991 6. 7. 8. toiminnan Euroopan parlamentti puolestaan on aina tukenut yhteisön tason vapaaehtoistyön ajatusta. Nuoria kannustavia toimintamalleja koskevassa kertomuksessaan se laajentamista3. ehdotti jo vuonna 1991 nuorten vapaaehtoisen Parlamentti antoi 22 päivänä syyskuuta 1995 päätöslauselman4, jonka mukaan eurooppalainen siviilipalvelu voisi tukea ja täydentää Euroopan nuorten välistä vaihtoa. Päätöslauselmassa korostetaan myös, että on kehitettävä tiiviimpää yhteistyötä Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa, ja siinä otetaan esille kasvavat toimia. Samassa tarpeet antamaan päätöslauselmassa Euroopan eurooppalaisen jotta käynnistettäisiin laaja asiasta kiinnostuneiden valtiosta riippumattomien järjestöjen kuuleminen ja pohdittaisiin konkreettisia keinoja palvelun toteuttamiseksi. siviilipalvelun perustamista koskevan toteuttaa merkittäviä, tiedonannon, kehitysmaita parlamentti komissiota tukevia pyysi tasolla. Niissä Kun Saksa oli puheenjohtajamaana ministerineuvostossa (kesä-joulukuu 1994), Saksan hallitus piti vapaaehtoistyötä ensisijaisena asiana. Neuvottelujen tuloksena hyväksyttiin 'neuvoston ja nuorisoasioita hoitavien ministerien päätelmät nuorten vapaaehtoisen harjoittelun edistämisestä'5. Päätelmissä vahvistetaan, että kaikki jäsenvaltiot ovat osoittaneet kasvavaa kiinnostusta vapaaehtoistoiminnan kehittämiseen Euroopan että vapaaehtoistyöllä voitaisiin mahdollisesti saada nuoria mukaan rakentamaan Eurooppaa, ja pyydetään komissiota esittämään konkreettisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa Nuorten Eurooppa III -ohjelmaan osallistuvien maiden ja vapaaehtoistyötä hoitavien organisaatioiden välistä yhteistyötä. Lisäksi Espanjan lokakuuta 1995 hyväksytyssä neuvoston puheenjohtajakaudella 5 päivänä päätöslauselmassa nuorisoalan yhteistyöstä kolmansien maiden kanssa korostetaan, että olisi lisättävä erityisesti vapaaehtoistyön alalla yhteistyötä niiden kolmansien maiden tai kanssa yhteisö on yhteistyösopimuksen. assosiointi- korostetaan erityisesti, kanssa, joiden tehnyt Näiden pyyntöjen ja nuorisojärjestöjen toiveiden kannustamana ja koska alan kokemusta on toistaiseksi vähän, komissio hyväksyi Edith CRESSONin aloitteesta tammikuussa 1996 työskentelyasiakirjan "Suuntaviivat nuorten eurooppalaista vapaaehtoistyötä varten", jossa luodaan pohja toimille, joiden avulla voidaan kokeilla pitkäaikaisten vapaaehtoistoimien hajautettuun täytäntöönpanoon liittyviä yksityiskohtaisia sääntöjä tulevaa monivuotista ohjelmaa varten, selkeän yhteisön lisäarvon saamiseksi eri jäsenvaltioissa olemassa tai kehitteillä oleville toimille. Nuorisoa, kulttuuria, koulutusta, mediaa ja urheilua koskevia asioita käsittelevän komitean kertomus yhteisön politiikoista ja niiden vaikutuksista nuoriin-A3- 142/91. B4- 1127/95 (cp 193. 734) EYVL N:o C 348, 9. 12. 1994, s. 2 9. 10. Euroopan parlamentti puolestaan on tukenut komission esittämää toimintamallia ja antanut selkeän poliittisen merkin lisäämällä vuonna 1996 talousarvioon uuden budjettikohdan6, johon on varattu 15 miljoonaa ecua kokeilutoiminnan toteuttamiseksi tällä alalla. Ottaen täysin huomioon SEM 2000 -ohjelman (Sound and efficient financial management)7 periaatteet komissio todella käynnisti tämän kokeilutoiminnan, johon pitäisi voida osallistua 2 500 18-25 -vuotiasta nuorta. Tällä kokeilutoiminnalla on jo voitu todeta, että ehdotetun ohjelman kannalta eräät erityisen tärkeät työhypoteesit olivat perusteltuja. Tämä koskee erityisesti pitkäaikaisten toimien hajautetun hallinnoinnin toteutettavuutta, tarvetta määrätä täydentävistä uudentyyppisten kumppanuuksien edistämisjärjestelmiä (pilottiverkot) sekä sitä keskeistä osuutta, joka eri toimijoiden koulutuksella on hankkeiden onnistumisen ja laadun kannalta. Kaikkia näitä seikkoja sekä muita konkreettisempia tietoja kokeilutoiminnan täytäntöönpanon edistymisestä käsitellään yksityiskohtaisemmin tämän asiakirjan liitteenä olevassa ensimmäisessä välikertomuksessa. Lisäksi tämän toiminnan jatkuvalla arvioinnilla saadaan kiinnostavia tietoja tämäntyyppisen toiminnan päivittäisestä hallinnoinnista ja pystytään saamaan käyttöön jo sisäänajettu ja pitkälle kehitelty toiminnallinen kehys heti kun monivuotinen ohjelma pannaan täytäntöön. On myös tärkeää todeta, että itsenäisesti toteutettu ennakkoarviointi muun muassa osoitti näiden tekijöiden tärkeyden ehdotetun ohjelman rakenteelle. tärkeyttä ottaa käyttöön toimenpiteistä, Komissio vastaa kokeilutoiminnan täytäntöönpanosta, koordinoinnista, seurannasta ja arvioinnista perustamissopimuksen 126 artiklaan perustuvan yhteistyöperiaatteen mukaisesti. Tästä syystä kaikki jäsenvaltiot ovat nimenneet tämän toiminnan täytäntöönpanosta kansallisella tasolla vastaavat rakenteet komission ehdotuksen mukaisesti. Saadakseen rakenteet jo alusta alkaen laajamittaisesti osallistumaan kaikilla täytäntöönpanon tasoilla komissio on koonnut seurantaryhmän, joka koostuu toimivaltaisten ministerien nimeämistä edustajista. Lisäksi komissio on tavannut yksitellen kunkin jäsenvaltion sekä Norjan ja Islannin valtuuskunnat, joiden kanssa se on keskustellut kehityksestä ja tulevaisuuden näkymistä alalla. Näissä vapaamuotoisissa ja perinpohjaisissa keskusteluissa käsiteltiin yleisiä toimeen liittyviä asioita, kokeilutoiminnan täytäntöönpanoa sekä sen oikeudellisia ja hallinnollisia esteitä. Lisäksi komissio on jatkanut keskusteluja valtiosta riippumattomien nuorisojärjestöjen ja erityisesti Nuorisofoorumin kanssa. 7 B3-1011 SEC 595° 1814/5 Liite 2 11. 12. 13. tarvittavat arviointiin Tämän kokeilutoiminnan seurannan osalta komissio on jo ottanut käyttöön tekijät monivuotista ohjelmaa varten. jatkuvaan Jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille kerrotaan säännöllisesti tämän arvioinnin tuloksista. Lisäksi komissio esittää siitä, miten kokeilutoiminnan täytäntöönpano yhteisössä ja kolmansien maiden kanssa on edistynyt. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota myös kolmansissa maissa toteutettaviin toimiin, joissa voidaan sekä ottaa huomioon kokeilutoiminnan yhteydessä meneillään olevat kokeilut että hahmotella mahdolliset kehitysnäkymät ja seuraukset näiden maiden nuorille. Tämän perusteella kolmansissa maissa toteutettavia toimia koskeva ohjelmalohko alkaa sen jälkeen, kun kokeilutoiminnan yhteydessä on toteutettu erityisarviointi. toisen kertomuksen täysin huomioon keskusteluissa, Tämä kertomus lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio ottaa joita päätösehdotuksesta käydään sen yhteispäätösmenettelyssä, tarvittaessa ehdotukseensa muutoksia, erityisesti kolmansissa maissa toteutettavien toimien osalta. ja esittää Tässä asiakirjassa esitetty ehdotus ottaa täysin huomioon ne komission kehittämät periaatteet, jotka koskevat SEM 2000 -ohjelman toista vaihetta (moitteeton ja liitteenä oleviin tehokas varainhoito). Esitetty ennakkoarvioinnin olevasta tuloksiin kokeilutoiminnasta saatuihin tuloksiin, joita selostetaan tämän asiakirjan liitteenä olevassa ensimmäisessä välikertomuksessa. Nämä tulokset vahvistavat sen, että ehdotetun ohjelman rakenteella on vahva oikeudellinen ja rahoituksellinen perusta. toimi perustuu erityisesti ensimmäisiin meneillä sekä Nuorten Eurooppa -ohjelman tavoin tämä ehdotus on osa yhteisön tason nuorisopolitiikkaa. Komissio ei halua arvailla tulevaa vaan katsoo, että on tarpeen tutkia hyvin tarkkaan näiden kahden ohjelman välinen toiminta sekä niiden yhteisvaikutukset, jotta voidaan kehittää yhtenäisesti nuorisoa koskevaa politiikkaa yhteisön tasolla. 14. Koska kyse on nuorisopolitiikkaan liittyvästä aloitteesta, on lisäksi syytä tehdä kolme täsmennystä, ettei syntyisi vääriä tulkintoja: Ehdotetussa ohjelmassa on käytettävä kaikkia mahdollisia keinoja, jotta nuorten, joiden on kaikkein vaikeinta osallistua yhteisön tason tai kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin toimintaohjelmiin, olisi helpompi päästä mukaan kaikkiin ohjelman toimintoihin ja jotta he saisivat näyttää kykynsä ja taitonsa sekä saada arvokasta työkokemusta. On korostettava, että Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset ei ole elitistinen ohjelma, heikossa asemassa oleville nuorille tarkoitettu ohjelma eikä ohjelma syrjäytymisen Monivuotisen Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman ennakkoarviointi, Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan Tavistock-instituutin kertomus, lokakuu 1996 Liite 2 torjumiseksi. Ennakkoarvioinnin tulosten tukemana komissio korostaa, että se ei halua kohdella heikossa asemassa olevia nuoria erillisenä ryhmänä, mikä vain lisäisi heidän syrjäytymistään, vaan se haluaa avata ohjelman kaikille nuorille ilman mitään ennakkoehtoja. Eurooppalainen vapaaehtoistyö perustuu kunkin nuoren vapaaehtoiseen sitoutumiseen ja omaan päätökseen. Se ei ole vaihtoehto asepalvelukselle, eikä erityisesti aseistakieltäytyjille tarjottaville vaihtoehtoisen palvelun muodoille eikä joissakin jäsenvaltioissa olemassa olevalle pakolliselle siviilipalvelulle, joka kuuluu kyseisten jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. On kansallisten liitetäänkö siviilipalvelu mahdollisesti Euroopan vapaaehtoistyöjärjestelmään viimeksi tehtävien mainitun ja kansallisten siviilipalvelujärjestelmien välillä sopimusten avulla. lainsäätäjien asia päättää, Toiminta ei ole vaihtoehto mahdolliselle tai olemassa olevalle palkkatyölle. 15. Tähän asiakirjaan kuuluu komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille neuvoston ja Euroopan parlamentin päätösehdotus yhteisön Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelmasta sekä sen liitteet Tiedonannossa käsitellään seuraavia asioita: näkökohtia esitetyn toimintamallin lisäarvo yhteisössä "Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset" -ohjelman esittely I. NÄKÖKOHTIA 16. Euroopan unionista tehdystä sopimuksesta on haluttu tehdä uusi vaihe prosessissa, jolla luodaan yhä tiiviimpi Euroopan kansojen välinen unioni". Firenzessä kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti12, miten tärkeää on helpottaa nuorten pääsyä eurooppalaisesta vapaaehtoistyöstä. Hallitusten välisessä konferenssissa (HVK) keskustellaan monista eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön ideoista pohdittaessa Euroopan kansalaisuuden vahvistamista. kiinnostuneena työelämään, ja kirjasi liittyvistä idean 17. Nuoret eivät koe Euroopan yhteisöä yhteisönä, joka on syntynyt halusta elää ja toimia yhdessä. Tämä saattaa ajan myötä vaarantaa sen, mitä Euroopan rakentamisessa tähän mennessä on saavutettu. 18. 19. 20. tilanne eurooppalaisissa Lisäksi nuorten väliaikainen asema ja epävarma yhteiskunnissa lisääntyy: nuorten on vaikea edetä koulusta tai yliopistosta pysyvään työpaikkaan. Kymmenien tuhansien eurooppalaisten nuorten on nykyään yhä vaikeampi kohdata tulevaisuus muun muassa taloudellisten vaikeuksien, lisääntyvän individualismin ja epäoikeudenmukaisuuksien syvenemisen takia. Nuorten toimintakyky on sitä vastoin hyvä. Tämän lisäksi nykynuoret ovat perustavaa laatua olevassa ristiriitatilanteessa, joka olisi ratkaistava: nuoret ovat vähemmistö, jota syrjäytyminen uhkaa kaikkein eniten, ja samalla kuitenkin se yhteiskuntaryhmä, jonka odotetaan hoitavan yhteiskunnan toimintaa ja hyvinvointia tulevaisuudessa. Olisi siis vastattava kahtalaiseen haasteeseen: otettava nuorten toiveet huomioon mahdollisimman hyvin ja samalla täytettävä yhteiskunnan tarpeet. Tässä mielessä ehdotetun toimintamallin erikoisuus piilee siinä, että sillä pyritään sovittamaan yhteen nuorten aktiivisena kansalaisena toimiminen sekä tunnustettujen taitojen ja pätevyyden hankkiminen Euroopan tasolla. Lisäksi siinä tuetaan niitä yhteistyökumppaneita, jotka puolestaan tukevat nuorten toteuttamia toimia. Nuorten pääsyä työelämään tukevilla julkisilla elimillä ja järjestöillä voi yhdessä olla todellista yhteiskunnallista vaikutusvaltaa. 21. Eurooppalaisen yhteiskunnan toimijana oleminen ei voi rajoittua Euroopan yhteisön * alueelle, vaan se on nähtävä yhteydessä kansalaisiin, jotka asuvat yhteisön rajojen ulkopuolella. Kolmannet maat voivat siten hyötyä eurooppalaisten nuorten taitotiedosta, ja nuoret puolestaan voivat oppia tuntemaan ja ymmärtämään muunlaisia yhteiskuntaoloja, jotka ovat aivan yhtä hyviä kuin heidän omansa. 12 Sopimus Euroopan unionista - I osasto A artikla Sopimus Euroopan unionista, B artikla 1 alakohta 8 Lisäksi osallistuminen toimintaan Euroopan ulkopuolella muiden eurooppalaisten kanssa on erinomainen tapa hahmottaa eurooppalaisuutensa. 22. Kokemuksen puute on nuorten yhteiskuntaan integroitumisen suurimpia esteitä. Jos nuoret voivat tämän asiakirjan ehdotuksen mukaisesti työskennellä jonkin yleishyödyllisen asian hyväksi jossain toisessa Euroopan maassa, heidän on kenties helpompi integroitua työelämään. 23. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma tarjoaa todellista työkokemusta, johon jokainen voi osallistua itsensä kehittämiseksi tai ammatillisella urallaan. * * * Henkilökohtaisella tasolla ohjelma opettaa nuoria tekemään itsenäisiä kehittämään päätöksiä, kantamaan itsenäisyyttään ja kommunikaatiokykyään. Näitä taitoja he oppivat kansainvälisen kokemuksen kautta, jonka jälkeen Eurooppa on heille konkreettisempi. vastuuta, olemaan kriittisiä, ja tasolla käytännön eurooppalaisen Yhteiskunnallisellatasollaohjclma antaa nuorille mahdollisuuden osallistua aktiivisesti yhteisvastuun rakentamiseen. Siten he voivat arkielämän kautta oppia, mitä on ihmisten välinen riippuvuus ja miten sekä yhteisen että oman edun voi ottaa huomioon niin paikallisella kuin Euroopan tasolla. On myös tärkeää korostaa, että Euroopan vapaaehtoistyön kaltainen yhteisön toimi edistää nuorten ja kaikkien muidenkin kansalaisten välistä yhteisymmärrystä maiden rajojen yli. Kulttuurien välisen oppimisen saralla nuoret vapaaehtoiset voivat ohjelman avulla hahmottaa omien perinteidensä ja oman kulttuurinsa rikkauden ja rajat sekä kohdata erilaisia kulttuurisia, sosiaalisia ja taloudellisia todellisuuksia ja tarkistaa käsityksiään muista kulttuureista. Tätä taustaa vasten rotusyrjinnän ja muukalaisvihan torjuminen on tärkeä esitetyn toimen tuoma lisäarvo. II. YHTEISÖN TOIMINNAN LISÄARVO 24. 25. 26. 27. 28. tehtävä täydentää jäsenvaltioiden tehtäviä nuorisoa koskevassa Yhteisön toimintamalli perustuu yhteistyöpolitiikassa. Tässä päätöksessä ehdotettu toissijaisuusperiaatteeseen, mikä näkyy toimivaltaisten viranomaisten kanssa kaikilla tasoilla. Toissijaisuusperiaate toteutuu myös siten, että perustetaan paikallisia ja kansainvälisiä yhteistyökumppanuuksia, jotka toimivat yhdyssiteenä jäsenvaltioiden aloitteiden välillä ja nuorten välillä siellä missä he ovat. Lisäksi, kuten ennakkoarvioinnissa korostetaan, usein kuulee toivottavan, että tämä monivuotinen ohjelma edistäisi nuorisopolitiikkaa jäsenvaltioissa. tiiviinä yhteistyönä Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma pyrkii edistämään Euroopan yhteisön nuorten kansalaistaitoihin liittyviä käytäntöjä ja arvostamaan heidän panostaan eurooppalaiselle yhteiskunnalle. Ohjelman avulla on tarkoitus näyttää, mitä nuorena oleminen eurooppalaisessa nyky-yhteiskunnassa voi käytännössä merkitä. Paikallinen ulottuvuus on yksi Euroopan vapaaehtoistyön keskeisistä alueista. Nuoren oman elämän hallinnan on alettava paikallistasolta. Lisäksi onnistuneen paikallistason kokemuksen pohjalta jatko onnistuu kaikkein varmimmin sekä nuorelle, suhdettaan tuntemaan kotiympäristöönsä, että paikallisille kokemukseen osallistuneille yrityksille, jotka voivat hyödyntää kokemuksen tuloksia ja vahvistaa tai jopa laajentaa toiminta- alaansa. ja ymmärtämään on oppinut joka Komission esittämässä aloitteessa paikallinen taso ja Euroopan taso tuodaan lähelle toisiaan, ja tämän avulla voidaan osoittaa konkreettisesti, että Eurooppa on mahdollisuus kaikille nuorille. Aloitteessa katsotaan, että laajamittainen kehitys lähtee nuorten suhteesta välittömään ympäristöönsä. Kuten seuraavat kohdat osoittavat, aloitteet, joita komissio esittää tuettaviksi tässä päätöksessä, tarjoavat selkeää lisäarvoa eri tasoilla jäsenvaltioissa olemassa tai kehitteillä oleviin toimiin. 29. Yleisesti aloitteiden avulla voidaan hyödyntää jäsenvaltioissa toteutettuja kokeiluja ja lisätä niihin yhteisön ulottuvuus, edistää ja tukea muissa jäsenvaltioissa suunnitteilla olevia samanlaisia hankkeita tai edesauttaa tällaisten aloitteiden syntyä jäsenvaltioissa, joissa niitä ei vielä ole, 10 levittää Euroopan yhteisön arvoja nuorten keskuudessa, edistää kokemusten vaihtoa, yhteyksiä, hyvien käytäntöjen levittämistä ja yhteistyötä kaikkien nuorten integroimiseen osallistuvien toimijoiden välillä, kehittää näille toimille vähimmäiskehys, jolla poistetaan tiettyjä kansallisen tason liittyvien vaikeuttavat kansainvälisten kokeilujen kehittämistä, vapaaehtoistyöhön esteitä, jotka edistää nuorten kansainvälistä liikkuvuutta yhteisön muiden vaihto- ohjelmien täydennykseksi. 30. Tarkemmin eriteltynä: Nuoret vapaaehtoiset voivat aloitteiden avulla saada pätevyyksiä ja taitoja muussa kuin tavanomaisessa ympäristössään saadun työkokemuksen ansiosta. Lisäksi he voivat kokea kentällä ja käytännössä, mitä rakenteilla oleva eurooppalainen yhteiskunta todellisuudessa on. Kokemuksen vahvistaminen ja seurantamahdollisuudet lisäävät tässä asiakirjassa esitetyn yhteisön toimen lisäarvoa. saada välitöntä hyötyä sen Asianomaiset voivat kerrannaisvaikutuksista. Lisäksi ehdotettujen toimien avulla voidaan kansainvälisten yhteistyökumppanuuksien ansiosta luoda pitkällä aikavälillä yhteyksiä Euroopan unionissa ja kolmansissa maissa asuvien nuorten välillä. toimesta ja 31. Aloitteiden avulla on siis tarkoitus toisaalta kehittää kansallisella ja yhteisön tasolla toteutettujen kokeilujen välisiä yhteyksiä, toisaalta edistää ei ainoastaan kansallisia vaan myös kansainvälisiä kokeiluja, joissa yhteisön eri maiden nuoret osallistuvat ryhmätyöhön tarkasti määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi. yhteiskunnallisesti hyödyllisen 32. Tässä mielessä neljä ohjelmaan liittyvää tekijää - yhteistyö, vahvistaminen, seuranta ja liikkuvuus - voivat merkittävällä tavalla lisätä tässä asiakirjassa käsitellyn yhteisön toiminnan arvoa. Yhteistyökumppanuudet 33. 34. Yhteistyökumppanuuden periaate, jonka mukaisesti nuorta pidetään täysivaltaisena yhteistyökumppanina, on tässä asiakirjassa esitetyn toimintamallin keskeinen osa. Kumppanuuksia on paikallisella lähettävissä tasolla projekteissa hankkeiden kohdealan toimijoiden välillä (yhden tai useampien nuorisoalan, luonnonsuojelualan, kulttuurinsuojelualan järjestöjen tai koulutus- tai tiedotusjärjestojen välillä, tai jonkun kaupungin tai kylän asukkaiden, paikallisten tai hallintotahojen välillä). Lisäksi niitä ovat kansainväliset yhteisöjen kolmikantakumppanuudet nuorten vapaaehtoisten, isäntäprojektien ja lähettävien projektien välillä. isäntäprojekteissa ja Lisäksi eurooppalaisen vapaaehtoistyön myötä voi syntyä uusia suhteita eri alojen kumppanien välillä, jotka oppivat työskentelemään yhdessä. Tähän liittyen ennakkoarvioinnissa korostetaan, että kaikkialla Euroopassa on valtavat määrät uusien paikallisia yhteiskunnallisten liikkeiden hankkeita sekä erilaisia yhteisvastuutoimia. Nämä aloitteet toimivat kuitenkin harvoin yhdessä ja joskus jopa kilpailevat keskenään. Tässä mielessä eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyvillä toimilla voi olla lisävaikutuksia eri tasoilla: nuorisojärjestöjen, kehityshankkeita, kuntien ja Tässä yhteydessä yhteistyökumppanuuteen osallistuneet järjestöt, elimet, yhteisöt ja instituutiot voivat jatkaa yhteistyötä muissa hankkeissa. Osoitettuaan hyödyllisyytensä eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyvät toimet voivat innostaa ihmisiä luomaan muita samantapaisia aloitteita lähialueella. Toimet voivat myös saada aikaan ammatillisia toimia vapaaehtoisten esiin nostamilla alueilla tai muilla lähialueilla. Paikallisilla aloitteilla on mahdollisuus luoda kansainvälisiä yhteyksiä samanlaisten Euroopan tason aloitteiden kanssa. Siten sekä isäntäprojektit että lähettävät projektit hyötyvät hyvien käytäntöjen levittämisestä, minkä ansiosta voidaan rakentaa saman toimintamallin mukaisia projekti verkkoja asianomaisten väestöryhmien hyväksi. Osallistuminen Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset - ohjelmaan tekee nämä projektit näkyvämmiksi ja tuo arvoa niiden työlle ja aloitteille. Osallistumalla ohjelmaan ne voivat myös kokeilla luomansa toimen mahdollisuuksia opettaa nuoria, mahdollisuuksia, joista muutkin niiden lähiympäristön nuoret tai muualta tulevat nuoret voivat hyötyä. Lisäksi osallistuminen tekee paikallisen yhteisön tunnetuksi laajemmissa piireissä ja tuo esille sen dynaamisuuden. Siten projektit voivat ohjelman avulla kokeilla kansainvälistä ulottuvuutta. 35. On vielä syytä korostaa, että paikallisen, alueellisen, kansallisen ja kansainvälisen yhteistyön periaate ei rajoitu varsinaiseen eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön. Se jatkuu sen jälkeenkin ja tukee nuorta toiminnan seurannan, työkokemuksen hyödyntämisen ja työelämään pääsyprosessin kautta. 12 Vahvistaminen ja seuranta 36. 37. 38. 39. 40. Tässä asiakirjassa esitetyn ohjelman tavoitteet ja sen toivotut vaikutukset edellyttävät, että nuorten vapaaehtoisten kansalaistoiminta tunnustetaan ja sen kautta karttunut pätevyys vahvistetaan. Tässä yhteydessä ei ole kyse todistuksista vaan siitä, että Euroopan yhteisön on tehtävä ohjelman eurooppalainen ulottuvuus näkyväksi ja suotava nuorille mahdollisuus käyttää ohjelmassa saatua kokemusta hyväkseen curriculum vitaessaan. Kuten ennakkoarvioinnista käy ilmi, tämä tunnustaminen ja näkyvyys ovat varmasti tärkeitä monille ohjelmaan osallistuville. Komissio ehdottaakin, että se järjestää eurooppalaisen vahvistusjärjestelmän yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Tässä ehdotuksessa esitetty eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyvä toiminta onkin oivallinen maaperä tähän tarkoitukseen: toiminta edistää yrittäjähenkeä sekä sosiaalisissa hankkeissa että enemmän kaupalliseen suuntaan kallistuvissa hankkeissa tai jopa yrityksen perustamiseen tähtäävissä hankkeissa. Nuoret eurooppalaiset -ohjelman kaltainen yhteisön ohjelma, jonka tarkoituksena on edistää nuorten integroimista työelämään, ei voi päättyä silloin, kun sen toiminnan vaikutukset alkavat näkyä. Ohjelmassa on siis otettava huomioon nuorten vapaaehtoisten kokemusten seuranta. Nuorten integroimiseksi työelämään suunnitellaan uutta luovaa toimintamallia. On otettava käyttöön tarkoin suunniteltuja toimintatapoja, joilla tuetaan nuoria vapaaehtoistyön päätyttyä, kun he etsivät työpaikkaa tai luovat uutta taloudellista toimintaa, tai joilla autetaan heitä löytämään paikkansa ammatillisessa tai muussa koulutuksessa. Tässä yhteydessä isännöivät ja lähettävät yhteistyökumppanit voisivat toimia eräänlaisina oppaina. Tämä opastus - tarjoaisi sitä sitten henkilö, yritys tai järjestö - auttaisi nuoria, jotka haluavat toteuttaa jonkin hankkeen, ratkaisemaan siihen liittyviä ongelmia. Inhimillinen ja toiminnan organisointiin liittyvä tuki ovat suorimpia auttamistapoja hankkeissa. Usein jonkin uuden yhteistyökumppanin yhteystieto sille myönteisemmäksi. riittää muuttamaan hanketta vastustaneen ympäristön Lisäksi komissio katsoo, että on mahdollisimman paljon tuettava sitä, että ohjelmasta tuetut toimet ja paikalliset työllistämisaloitteet täydentäisivät toisiaan. Toimissa ja aloitteissa voitaisiin esimerkiksi tarjota uusia työpaikkoja, joissa vapaaehtoistyöhön osallistuneet nuoret voisivat hyödyntää saamaansa kokemusta. Tällaisella tulevaisuuteen sijoittamisella voidaan useimmiten saada aikaan integroitumista pitkällä aikavälillä. Liikkuvuus 41. 42. 43. 44. 45. nuorten "Suuntaviivat työskentelyasiakirjan Komission eurooppalaista vapaaehtoispalvelua varten" II kohdassa kuvataan eräitä nuorten osallistumiseen liittyviä hallinnollisia ja oikeudellisia esteitä. Tässä päätösehdotuksessa käsitelty monivuotinen ohjelma perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklaan, jossa estetään alaa koskeva yhdenmukaistaminen, eikä sen perusteella siis voida ratkaista niitä ongelmia, joita erilaiset kansainvälisen eurooppalaisen vapaaehtoistyön kehittämisen esteet aiheuttavat. On pääasiassa jäsenvaltioiden asia etsiä ratkaisu näihin ongelmiin. Lisäksi komission vihreän kirjan "Koulutus ja tutkimus: kansainvälisen liikkuvuuden esteet" olisi pidettävä yllä keskustelua vapaaehtoistyöntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta. jotka liittyvät oleskeluoikeuteen, Perinpohjaiset keskustelut ongelmista, sosiaaliturvaan ja pakollisiin maksuihin eurooppalaisen vapaaehtoistyön yhteydessä, ja erityisesti komission jäsenvaltioiden valtuuskuntien kanssa käymät kahdenväliset keskustelut osoittavat, että useimmiten jäsenvaltiot voivat antaa hallinnollisia määräyksiä, joiden avulla tietyt esteet poistuvat ja mahdollisimman moni nuori voi osallistua eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön. Tässä hengessä komissio on valinnut käytännönläheisen ja edistyksellisen toimintamallin ja muotoi llut päätösehdotuksen liitteenä olevan luonnoksen julistukseksi. Julistuksella pyritään siihen, että jäsenvaltiot sitoutuvat aktiivisesti ohjelmaan. luvut osoittavat, että nuorille tarkoitettu eurooppalainen Edellä olevat vapaaehtoistyö on koulutushanke, tavoitteena on edistää nuorten jonka vapaaehtoisten henkilökohtaista kehitystä paikallisyhteisön hyväksi tehtävän työn kautta. Eurooppalaista vapaaehtoistyötä ei siis voi missään tapauksessa rinnastaa palkkatyöhön. Tämä tarkoittaa myös sitä, että vapaaehtoisen ja isäntäprojektin välistä suhdetta ei voi missään tapauksessa rinnastaa työntekijän ja työnantajan väliseen suhteeseen. Ohjelmassa, sellaisena kuin sitä tässä asiakirjassa ehdotetaan, taataan, että nuoret vapaaehtoiset eivät joudu vastaanottavan maan huollettaviksi. Tähän liittyen komissio aikoo tehdä vakuutuksia koskevia sopimuksia, jotta vältetään mahdolliset vääristymät ja taataan sosiaaliturva kaikille ohjelmaan osallistuville nuorille vapaaehtoisille. Tältä pohjalta jäsenvaltioiden olisi suunniteltava hallinnollisia ja oikeudellisia määräyksiä, joissa tunnustetaan Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmaan osallistuvien nuorten vapaaehtoisten erityisasema. Eräissä jäsenvaltioissa on jo olemassa ratkaisuja. Kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa, jota ohjelmalla halutaan tukea, voitaisiin myös toteuttaa tällä tasolla nuorten hyödyksi. Komissio katsoo, että niillä kolmansien maiden kansalaisilla, jotka asuvat laillisesti jossain jäsenvaltiossa, on oltava samat mahdollisuudet liikkua kuin jäsenvaltioiden kansalaisilla, vaikka erityisjärjestelyjä tarvitaankin erityisesti sosiaaliturvan ja oleskeluoikeuden osalta. 14 Yhteistyö kolmansien maiden kanssa 46. Yhteistyö kolmansien maiden kanssa keskittyy ensisijaisesti niihin maihin, joiden kanssa yhteisö on tehnyt assosiointisopimuksen. Vapaaehtoistyötä laajennetaan yhteisön ulkopuolelle asteittain erityisarvioinnin perusteella. Sen kehitys vaihtelee maantieteellisen alueen mukaisesti. Yleisesti voidaan erottaa neljä ryhmää: 1) 2) 3) 4) Assosioidut maat ja liittymishakemuksen jättäneet maat Välimeren alueen kolmannet maat Kehitysmaat: AKT-maat, Aasia ja Latinalaisen Amerikan maat Muut maat: IVY-maat, muut kuin assosioituneet KIE-maat, Etelä-Afrikka, entisen Jugoslavian alue 47. ryhmän maiden osalta Ensimmäisen assosioituneiden maiden kanssa allekirjoitetuissa Eurooppa-sopimuksissa tai niihin liittyvissä lisäpöytäkirjoissa asetetaan periaatteeksi se, että nämä maat osallistuvat yhteisön ohjelmiin, joilla on oikeusperusta. Näin ohjelmiin assosiointisopimuksissa määritellyin edellytyksin. halukkaat maat osallistua voivat 48. Välimeren alueen kolmansien maiden osalta nuorisovaihto on jo kirjattuna MEDA- toimenpideohjelman säännöissä ja Barcelonan-julistuksessa. 49. Muiden maiden osalta eurooppalaista vapaaehtoistyötä voidaan harkita tapauskohtaisesti ottaen huomioon kunkin maan poliittiset olosuhteet. Eurooppalaiset nuorisojärjestöt ja erilaiset yhdistykset toimivat jo aktiivisesti Etelä-Afrikassa, entisen Jugoslavian alueella, PHARE- ja TACIS-ohjelmaan hyväksytyissä maissa, Aasian ja Latinalaisen Amerikan maissa sekä AKT-maissa. 15 III. OHJELMA 50. 51. 52. 53. 54. Komissio ehdottaa, että neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyisivät perustamissopimuksen 126 artiklaan perustuvan päätöksen monivuotisen Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman perustamisesta. Ehdotuksella pyritään kehittämään ohjelmaa vaiheittain ja suunnitelmallisesti, jotta taattaisiin sen laatu ja määrälliset vaikutukset pitkällä aikavälillä. Tässä vaiheessa ehdotuksessa ei eritellä toiminnallisia yksityiskohtia vaan luodaan kehys, joka mahdollistaa kaiken tarvittavan joustavuuden, jotta ohjelma olisi mahdollisimman lähellä nuorten ja erilaisten muiden yhteistyökumppaneiden todellisuutta. Tämän vuoksi on syytä korostaa, että ohjelma on pantava täytäntöön kokeilutoiminnassa saatujen kokemusten ja ennakkoarviointia koskevan analyysin pohjalta. Lisäksi, kuten tämän K asiakirjan liitteenä olevan välikertomuksen ensimmäiset päätelmät korostavat, kokemus osoittaa, että täytäntöönpanon on suurelta osin tapahduttava hyvin hajautetusti ja perustasolta lähtien (bottom up), jotta se vastaisi paikallistason toimijoiden tarpeisiin. toisiaan. Tätä Kuten ennakkoarvioinnissa korostetaan, ihmisten henkilökohtaiseen kehitykseen liittyvä ohjelma edellyttää yksilökohtaista lähestymistapaa. Yksilöllisiä valintoja on tuettava järjestelmässä, jossa nuorten tarpeet, vapaaehtoistoiminta ja projektien tarpeet vastaavat tukevat myös kokeilutoiminnasta saadut kokemukset. Siksi, edelleen ennakkoarvioinnin ja kokeilutoiminnan ensimmäisten tulosten mukaisesti, ohjelma on rakennettu siten, että se kykenee vastaamaan nuorten yksilökohtaisiin tarpeisiin. Ohjelmaan kuuluu erilaisia ja eri pituisia vapaaehtoistyön muotoja sekä mahdollisuus yhdistää erilaisia pedagogisia vaihtoehtoja (päätösehdotuksen 1 ja 2 artikla). Ohjelman viisi ohjelmalohkoa (päätösehdotuksen liite) on suunniteltu yhtenäisesti, siten että ne muodostavat kokonaisuuden eivätkä ole vain joukko yksittäisiä toimia. Ohjelman ytimen muodostaa yhteisön alueella asuvien ( 18~25-vuotiaiden) nuorten yhteisön sisällä toteuttama eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyvä toiminta, ja pitkäaikainen toiminta on sen tärkein osa. Viimeksi mainittua täydentävät lyhytaikaiset toiminnot, joiden avulla lisätään osallistumista tällaiseen toimintaan ja tehdään sen mahdollisuudet tutuiksi nuorille. Pitkä- ja lyhytaikaisia toimintoja suunnitellaan myös niiden kolmansien maiden kanssa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt assosiointi- ja yhteistyösopimuksia. Näitä toimintoja kehitetään asteittain. avustuksia Lisäksi ohjelmaan ehdotetaan kolmea muunlaista toimintatapaa: ensinnäkin vastattaisiin myönnetään asianmukaisesti nuorten nykyisiin toiveisiin, toiseksi tuetaan aloitekykyä ja yrittäjähenkeä, ja kolmanneksi toteutetaan täydentäviä toimenpiteitä, joilla pyritään kehittämään kaiken ohjelmaan liittyvän toiminnan laatua ja eurooppalaista ulottuvuutta. tuetaan karttuneen kokemuksen hyödyntämistä, innovatiivisiin verkkoihin, jotta jotta 55. Komissio ehdottaa koulutus- ja nuorisoalalla toteuttamiensa toimenpiteiden sekä suositusten kokeilutoiminnan ensimmäisten tulosten ja ennakkoarvioinnin perusteella kannustavia toimia niiden nuorten tukemiseksi, joilla on kaikkein eniten vaikeuksia päästä osallistumaan olemassa oleviin toimintaohjelmiin niin yhteisön kuin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Vaikeudet voivat olla kulttuurisia, sosiaalisia, taloudellisia, fyysisiä tai maantieteellisiä. Lisäksi komissio ehdottaa toimia, joilla taataan, ettei ohjelma aiheuta tai edistä miesten ja naisten välistä eriarvoisuutta (päätösehdotuksen 1 - 4 artikla). ehdottaa Kokeilutoiminta osoitti myös tarpeen käyttää hajautettuja rakenteita, joiden kautta voidaan kehittää yhteinen lähestymistapa. Tässä mielessä jäsenvaltioille annettiin mahdollisuus kokeilutoiminnan hajauttaminen voitaisiin antaa. Lisäksi jäsenvaltioiden kanssa tehtävän yhteistyön osalta kokeilutoiminta selkeytti myös niitä toimenpiteitä, joita pitäisi toteuttaa tiellä olevien esteiden poistamiseksi nuorten vapaaehtoisten neuvoston liitteenä (päätösehdotuksen päätöslauselmaksi). liikkuvuuden artikla rakenteita, tehtäväksi luonnos joiden oleva ja 7 56. Ohjelman rahoituksessa sovelletaan yhteisrahoitusperiaatetta. Euroopan yhteisön, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason julkisia ja yksityisiä rahastoja voidaan pyytää antamaan rahoitustukea yhteisön tuen lisäksi tehokkaan avustuksen aikaansaamiseksi. 1. OHJELMALOHKO: TOIMINTA YHTEISÖN ALUEELLA 57. 58. Tämä ohjelmalohko koskee tukea eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyvään toimintaan, jonka yhteisössä asuvat nuoret toteuttavat yhteisön alueella. Kokeilutoiminta osoitti hyvin nopeasti, että pitkäaikainen toiminta ei yksin riitä vastaamaan eri kohderyhmien tarpeisiin ja vaatimuksiin, varsinkaan niiden, joilla on vähän tai ei ollenkaan kansainvälistä kokemusta ja/tai jotka eivät voi osallistua pitkäaikaisiin toimintoihin. Lisäksi ennakkoarvioinnin tulokset, joissa otetaan huomioon erityisesti koulutus- ja nuorisoalalla toteutetut yhteisön toimet, tukevat tätä väitettä ja osoittavat, että on tärkeää tukea myös lyhytaikaisia toimintoja. Siksi komissio otti mukaan tähän ohjelmalohkoon tuen lyhytkestoiselle toiminnalle. Nuoret voivat tämän toiminnan avulla tutustua eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön ja nähdä sen mahdollisuudet ja vaikutukset. Lisäksi lyhytaikainen toiminta tukee sitä, että toimeen pääsee osallistumaan sellainen yleisö, joka yleensä ei pääsisi osallistumaan siihen tai yhteiskunnallis-taloudellisen toimintansa tilanteensa vuoksi. tavallisen Lyhytaikaisessa toiminnassa nuoret ja erityisesti suurimmissa vaikeuksissa olevat nuoret, joilla ei ole Euroopan laajuisia kokemuksia, voivat ensi kertaa saada tällaisen kokemuksen, ja se voi johtaa pidempiaikaiseen Euroopan laajuiseen toimintaan. 17 59. 60. 61. Nuoret, jotka perhe- tai terveyssyistä tai taloudellisista syistä eivät voi osallistua pitkäaikaisiin toimiin, voivat lyhytaikaisessa toiminnassa toimia vastuullisina kansalaisina ja saada siitä hyvästä tunnustusta. Lyhytaikaisessa toiminnassa paikalliset hankkeet, joilla ei ole lainkaan tai joilla luoda perustan on vain vähän Euroopan pidempiaikaiselle kansainväliselle toiminnalle. laajuista kokemusta, voivat toiminnassa lyhytaikaisessa suositaan tukea Toisin kuin pitkäaikaisessa nuorisoryhmille suunnatuille hankkeille. On kuitenkin mahdollista tukea myös yksilökohtaisia toimintatapoja erityisesti yli kuukauden kestävässä toiminnassa. Kun kyse on lyhytaikaisesta toiminnasta, eläminen monikulttuurisessa ryhmässä on tärkeä perusta kulttuurien välisessä oppimisessa. Lisäksi samankaltaisten nuorten joukossa eläminen tukee nuoria, joilla ei ole kansainvälisiä kokemuksia ja vielä enemmän niitä nuoria, joilla on vaikeuksia. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön taustalla oleva pedagoginen hanke edellyttää nuorten vapaaehtoisten perusteellista valmentamista ja ohjausta, jolla helpotetaan nuorten integroitumista hankkeisiin. Erityisesti pitkäaikaisissa hankkeissa tarvitaan toimia, jotka yhdistävät nuoria ja joilla pyritään tarkkaan suunniteltuja vahvistamaan toiminnan eurooppalaista ulottuvuutta ja edistämään erityisesti kielellistä ja kulttuurien välistä oppimista. Kuten kokeilutoiminnan ensimmäisessä välikertomuksessa aloitettu kokeilutoiminnan yhteydessä. todetaan, valmentaminen ja ohjaus on jo 62. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön päättymisen jälkeisessä seurannassa tarvitaan toimia, joilla autetaan nuoria vapaaehtoisia muotoilemaan ja selkeyttämään henkilökohtaista suunnitelmaansa pitkällä aikavälillä. 2. OHJELMALOHKO - KOLMANNET MAAT 63. Toisessa ohjelmalohkossa ehdotettu toiminta on yhteisön nuorten kolmansissa maissa toteuttamaa vapaaehtoistyötä. Tämän ohjelmalohkon toiminta on ohjelman yleisten tavoitteiden mukaista, ja sillä pyritään kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön asteittaiseen kehittämiseen. Toiminnassa korostetaan kulttuurien välistä oppimista ja nuorten yhteistyötä sekä Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden välistä yhteisymmärrystä, ajatusten vaihtoa ja rauhaa. Lisäksi siinä pyritään siihen, että Euroopan yhteisön nuoret oppisivat tuntemaan kolmansien maiden elämän todellisuutta ja olisivat siitä tietoisempia. Yhteisön ja kolmansien maiden nuoria kannustetaan niin ikään tutustumaan maidensa kulttuurisiin ja yhteiskunnallisiin arvoihin ja rikkauksiin ja ymmärtämään niitä. Tarkoituksena on myös monipuolistaa eurooppalaisten ja kolmansien maiden hankkeiden välisiä yhteistyökumppanuuksia sekä tukea alueiden välistä yhteistyötä maiden sisällä. 64. Koska ohjelmalohkon kattama alue on moninaisempi ja tällaisesta toiminnasta on vähemmän kokemusta kuin yhteisön sisäisestä toiminnasta, komissio ehdottaa asteittaista ja käytännöllistä kehittämistä. Tämän ohjelmalohkon kehittämiseen liittyvät huomiot esitellään erityisarvioinnissa, joka tehdään kokeilutoiminnan päätyttyä. Tämän perusteella kehitetään ensin lyhytaikaista toimintaa ja tukitoimia aloitteille, joilla luodaan perusta pitkäaikaisen toiminnan kehittämiselle. Näiden toimintojen erityispiirteet on otettava huomioon ohjelman jatkuvassa arvioinnissa, jota tarkoitetaan erityisesti 85 kohdassa. 65. Edellä 59 ja 60 kohdassa esitetyt nuorten vapaaehtoisten valmentamiseen ja ohjaukseen liittyvät huomautukset koskevat myös kolmansissa maissa toteutettavaa toimintaa. 3. OHJELMALOHKO - UUTTA LUOVAT VERKOT 66. 67. pilottiverkkoihin Kiinnostuksenilmaisupyyntöihin saadut vastaukset sekä komission kahdenväliset yhteydenotot mahdollisiin eurooppalaisiin vapaaehtoisjärjestöihin kokeilutoiminnan yhteydessä osoittavat, että tarvitaan pitkän aikavälin toimintatapa, joka suosii nuorten nykyisiin tarpeisiin paremmin vastaavien toimintojen monipuolistamista. Tämä koskee sekä yhteiskunnan kehittämiseen liittyvillä aloilla aktiivisten verkkojen avautumista eurooppalaiselle vapaaehtoistyölle että vapaaehtoisjärjestöjen olemassa olevien verkkojen avautumista muille asiaan liittyville lähestymistavoille. Tämän monipuolistamisen ja avautumisen tärkeyttä korostetaan myös ennakkoarviointikertomuksessa. ja Tämä ohjelmalohko koskee sekä yhteisön alueella että kolmansissa maissa toteutettavaa toimintaa, ja se perustuu edellä tarkoitettuihin kokemuksiin. Sen tarkoituksena on tukea yhteyksien luomista yhteiskunnan kehittämiseen liittyvillä aloilla aktiivisesti toimivien verkkojen ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön välille. Lisäksi siinä tuetaan vapaaehtoisjärjestöjen yhteyksien luomista ja sellaisten ryhmien osallistumista ohjelmaan, joiden arvoja nuoret itse pitävät ensisijaisina. Kuhunkin verkkoon liitetään jatkuvan arvioinnin järjestelmä, joka helpottaa ohjelman täytäntöönpanoa ja sen muokkaamista niin, että se vastaa nuorten nykyisiä tarpeita. 4. OHJELMALOHKO - ALOITEKYVYN JA YRITTAJAHENGEN TUKEMINEN 68. toimijoiden mielestä Kokeilutoiminnan yhteydessä havaittiin hyvin nopeasti, että kansallisten tämä seikka on yksi viranomaisten ja paikallisten tärkeimmistä pyritään vapaaehtoistyön kokeilemaan sen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä; on kuitenkin tason vahvistaminen sekä nuorten seuranta heidän selvää, että Euroopan vapaaehtoistyönsä päätyttyä edellyttävät selkeää oikeudellista kehystä, jossa tarvitaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja pitkäkestoisuutta. Siksi komissio tyydyttävästä ohjelmalohkosta ja omisti määräsi erityisestä, nämä tarpeet päätösehdotuksensa yhden artiklan (8 artikla) vahvistamiselle. lisäarvoista. Kokeilutoiminnassa 19 Tämän ohjelmanlohkon tuki on apua nuorten vapaaehtoisten seurantaan heidän omissa hankkeissaan, joita yhteistyökumppanit tukevat. Ei siis ole kyse suoraan nuorille vapaaehtoisille myönnettävistä tuista tai apurahoista. Nuorten hankkeet voivat olla mitä erilaisimpia, ja ne voivat liittyä jonkin aloitteen tai yrityksen käynnistämiseen tai perustamiseen tai täydennyskoulutukseen. 13 69. 70. On syytä korostaa, että yrityksen käynnistämis- tai perustamistukea myönnettäessä yrittäjien nuoresta iästä on hyötyä eikä haittaa. Lisäksi tämä ohjelmalohko on erittäin tärkeä osatekijä ohjelman seurantaa ja vaikutuksia arvioitaessa. 5. OHJELMALOHKO - TÄYDENTÄVÄT TOIMENPITEET 71. ja tuetaan ottamisessa palvelukseen vapaaehtoisten Kokeilutoiminnassa ja ennakkoarvioinnissa tuodaan esiin tarve toteuttaa ohjelman yhteydessä joitakin täydentäviä toimenpiteitä. Ennakkoarvioinnissa korostetaan erityisesti tarvetta kehittää sekä keskustasolla että hajautetusti järjestelmiä, joilla autetaan heidän valmentamistaan ja neuvomistaan, ja menetelmiä, joilla haetaan hankkeille ja järjestöille kumppaneita. Siinä suositellaan myös, että ohjelmaan otettaisiin toimi, jonka tarkoituksena on rohkaista toimielinten/järjestöjen ja eri toiminta-alojen välistä yhteistyötä (kumppanuudet) paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla. Samansuuntaisia havaintoja löytyy kokeilutoiminnan ensimmäisestä välikertomuksesta. Viidennen ohjelmalohkon toimien tavoitteena on siis edistää kaikkien ohjelman toimintojen laatua ja eurooppalaista ulottuvuutta. Toimet liittyvät eurooppalaisten yhteistyökumppanuuksien kehittämiseen sekä kaikkien ohjelmaa ja sen vaikutuksia koskevien tekijöiden arvioimiseen ja niistä tiedottamiseen. Tämän toteuttamiseksi ehdotetaan seuraavia kolmea toimea: valmentamiseen ohjaukseen, nuorten ja 5. 1 5. 2 5. 3 Valmentaminen ja ohjaus Eurooppalaiset yhteistyökumppanuudet Tiedottaminen ja arviointi Olisi korostettava, että komissio painottaa nuorten yritysten perustamista kolmannessa pk-yrityksiä koskevassa monivuotisessa ohjelmassaan, jonka neuvosto hyväksyi 14 päivänä marraskuuta 1996. 20 5. 1 Valmentaminen ja ohjaus 72. Kokeilutoiminnan yhteydessä toteutetut yhteydenotot eri tason toimijoihin osoittivat hyvin nopeasti, että opetusalan toimijat (ohjaajat, tukihenkilöt jne. ) ja hankkeiden hallintotahot tarvitsevat välineitä ja taitoja nuorten vapaaehtoisten ohjaamiseksi ja valmentamiseksi kansainvälisessä ympäristössä. Seuraavista kohdista toteutetaan yksityiskohtaisia kokeiluja. On kuitenkin selvää, että kyse on tarpeesta, johon voi vastata ainoastaan monivuotinen ohjelma, joka mahdollistaa pitkän aikavälin lähestymistavan. Suunnitellut toimet vastaavat siis tähän tarpeeseen. kokeilutoiminnan yhteydessä havaita, että voi Toiminnalla on kaksi kohderyhmää: - opetusalan toimijat - eurooppalaisten hankkeiden hallintotahot 73. Lisäksi on syytä tukea ja edistää sellaisen opetusmateriaalin tuotantoa, joka soveltuu nimenomaisesti sekä lyhyt- että pitkäaikaiseen vapaaehtoistyöhön Euroopan yhteisön alueella ja kolmansissa maissa. Opetusalan toimijat 74. Pitkäaikaisten nuorten vapaaehtoisten ja isäntäprojektien tukemisessa tarvitaan seuraavia opetusalan toimijoita: isäntäprojektissa toimivia nuorten vapaaehtoisten ohjaajia isäntäprojektista riippumattomia paikallisen, alueellisen tai kansallisen tason tukihenkilöitä 75. 76. 77. on annettava Isäntäprojektien ohjauksesta tarvittavat vapaaehtoistyön aikana. On syytä korostaa, että ohjaus edellyttää henkilökohtaisia ohjaajia, jotka vastaavat nuorten pedagogisesta ja yksilökohtaisesta tukemisesta heidän oleskelunsa ajan. nuorten takuut lisäksi kuhunkin jäsenvaltioon on perustettava Ohjaajien isäntäprojekteista riippumattomia järjestelmiä ja niihin tukihenkilöryhmiä, jotka auttavat täysin luottamuksellisesti nuoria vapaaehtoisia, heidän ohjaajiaan ja isäntäprojektien vastuuhenkilöitä erilaisissa vaikeuksissa. ja Ohjaajilla tukihenkilöillä on siis keskeinen merkitys eurooppalaisen vapaaehtoistyön onnistumisen ja laadun kannalta. Tässä mielessä 5 ohjelmalohkon 1 kohdassa pyritään erityisesti siihen, että opetusalan toimijoilla olisi mahdollisuus hankkia niitä tarvitaan nuorten ohjaamiseksi kansainvälisessä yhteydessä erityisesti pitkäaikaisessa toiminnassa. ja välineitä, taitoja joita 21 Eurooppalaisten hankkeiden hallintotahot 78. Eurooppalaisten vapaaehtoistyöhankkeiden onnistuminen riippuu myös niiden hallinnoinnin laadusta. Usein ohjelman toimiin halukkailla paikallisilla hankkeilla ei kuitenkaan ole lainkaan tai niillä on hyvin vähän kokemusta kansainvälisten hankkeiden hallinnoinnista. Siksi komissio katsoo, että on tärkeää järjestää Euroopan tason koulutusmahdollisuuksia, jotta tämä kohderyhmä voisi hankkia sitä kokemusta ja niitä välineitä, joita tällaisten hankkeiden tehokas hallinnointi edellyttää. 5. 2 Yhteistyökumppanuudet 79. tarvitsisivat mahdollisten yhteistyökumppaneiden Tässä vaiheessa kokeilutoiminta vahvistaa, että eurooppalaisen vapaaehtoistyön perustana olevilla paikallisilla hankkeilla ei usein ole eurooppalaisia yhteyksiä, joita ne löytämiseksi. Kokeilutoiminta voi tarjota täsmällisen vastauksen tähän tarpeeseen ja sen avulla voidaan kokeilla eräitä siihen tarvittavia toimintatapoja. Silti on selvää, että kyse on hyvin aikaa vievästä työstä, joka edellyttää erityistoimia, joita ei pystytä toteuttamaan kokeilutoiminnan keinoin eikä sen puitteissa. Näiden erityistoimien on oltava pitkäkestoisia ja niillä on oltava selkeästi määritelty oikeudellinen kehys. Sen vuoksi komissio on suunnitellut erityistoimen, joka täydentää ehdotettua ohjelmaa. Tämän ohjelmaan kuuluvan toiminnan tarkoituksena ei ole luoda sellaisia tukia ja aloitteita, joita on jo olemassa paikallisen kehityksen tukemiseksi (muun muassa LEDA-ohjelma) tason yhteistyön tai paikallisyhteisöjen välisen Euroopan tukemiseksi (muun muassa ystävyyskaupungit). Yhteisön on ennakkoarvioinnin tulosten pohjalta autettava jäsenvaltioita luomaan paikallisella, alueellisella ja kansallisella toimijoiden välisiä yhteistyökumppanuuksia, jotka tukevat eurooppalaista vapaaehtoistyötä ja voivat johtaa kansainvälisten yhteistyökumppanuuksien luomiseen. Tällä toiminnalla helpotetaan ja tuetaan näiden valtioiden rajat ylittävien yhteistyökumppanuuksien luomista. ja yksityisen sektorin julkisen tasolla 80. 81. Tällaisten yhteistyökumppanuuksien valmistelun, käynnistämisen ja toteuttamisen tukeminen on välttämätöntä, koska paikallisilla hankkeilla ei useinkaan ole sellaisia Euroopan tason yhteyksiä, joita ne tarvitsisivat voidakseen löytää itse mahdolliset yhteistyökumppaninsa. Lisäksi, kuten ennakkoarvioinnissa todetaan, on syytä luoda menetelmiä, joilla helpotetaan eri yhteistyökumppaneiden välisiä yhteyksiä, jotta erityisesti mahdollisimman monet pienet paikalliset järjestöt ja järjestötoiminnan ulkopuolella olevat nuoret saataisiin mukaan toimintaan. Tietyillä kokeilutoiminnassa tehdyillä valinnoilla pyritään luomaan tällainen tilanne. Tämän vuoksi komissio on keskittynyt ja kokeiluverkkojen perustamiseen. organisaatioihin erityisalojen luomisessa yhteyksien 22 5. 3 Tutkimuksista ja arvioinneista tiedottaminen 82. 83. 84. 85. 86. Tiedotettaessa tutkimuksista ja arvioinneista on äärimmäisen yhteistyötä Euroopan tasolla, ennakkoarviointi osoittaa, on täytäntöönpanoa koskevia tietoja voidaan jatkuvasti kerätä ja levittää. yhteisön järjestelmä, jotta luotava tehdä onnistuisi. Kuten toimen tärkeää avulla jonka toimi Tiedottamisessa on tuettava sellaisten paikallisten, alueellisten ja kansallisten järjestelmien rakentamista, joiden avulla kaikkien nuorten olisi mahdollisimman helppoa saada ohjelmaa koskevia tietoja ja neuvoja, mukaan lukien oikeudelliset ja hallinnolliset asiat. Kuten ennakkoarviointi osoittaa, on suosia yksinkertaisia ja helppokäyttöisiä keinoja kuten paikallisia palvelupisteitä. Tässä yhteydessä on myös käytettävä monipuolisia julkisia ja yksityisiä tiedotuskanavia, joita voivat olla kaupalliset ja julkiset kanavat kuten tiedotusvälineet, kunnat, vapaa-ajan palvelut ja työvoimapalvelut sekä muut tahot, joiden kanssa nuoret ovat laajalti tekemisissä. Siten tietoa saavat nekin nuoret, jotka eivät osallistu tavalliseen yhdistys- tai järjestötoimintaan. Kuten ennakkoarvioinnissa myös tietoa eurooppalaisen vapaaehtoistyön ja erityisesti korostetaan, kokeilutoiminnan viime vuosien kokemuksista voidaan keskustelujen ja kokemusten vaihdon avulla tuoda selvemmin esille ehdotetun toimen lisäarvo Euroopassa. levittämällä syytä Tutkimusten avulla voidaan selvittää tiettyjä tekijöitä, jotka liittyvät ohjelman ja nuorten tavoitteisiin ja erityisesti vastuullisena kansalaisena työelämään integroimiseen. Lisäksi, kuten ennakkoarvioinnissa korostetaan, nuoret voisivat liittyviä toteutettavuustutkimuksia. toteuttaa vapaaehtoistyöhön tässä ohjelmalohkossa toimimiseen itse Ennakkoarvioinnissa korostetaan oikeutetusti niitä ongelmia, joita uutta luovien ohjelmien arvioinnissa yleisesti esiintyy. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset - ohjelman osalta siinä todetaan lisäksi, että arviointia vaikeuttaa omalta osaltaan se, että ohjelmaan luonnehtia konkreettisesti. Esimerkiksi sellaisia käsitteitä kuin henkilökohtaisen kehityksen tai vastuullisena kansalaisena toimimisen edistäminen on vaikea tukeminen määritellä käytännössä. tuloksia ja menettelyjä on vaikea liittyviä Arvioinnissa todetaan myös, että ehdotettua ohjelmaa olisi tarkasteltava yhteydessä muihin nuorisoa koskeviin ohjelmiin ja erityisesti Nuorten Eurooppa -ohjelmaan. Tämän vuoksi ja ennakkoarvioinnin suositusten mukaisesti komissio katsoo, että 5 ohjelmalohkon 3 kohtaan liittyen on syytä luoda yleisempi nuorisoa koskevien ohjelmien arviointikehys erottamattomaksi osaksi tällaisen monivuotisen ohjelman arviointia. Komissio katsoo myös, että kokeilutoiminnan arviointia tulisi pitää ohjelman arvioinnin erottamattomana osana. Päätösehdotuksen 10 artiklassa määrätään, että komissio esittää ohjelman toisena täytäntöönpanovuotena Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, jonka pohjalta määritellään mahdolliset uudet suuntaviivat ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 23 87. Komissio on myös vastuussa niistä ennakkoarvioinnin suosituksista, joissa kehotetaan painottamaan, miten tärkeää on, että eri taustoja edustavat nuoret osallistuvat arviointiin, ja miten eri yhteistyökumppanit voivat etukäteen vaikuttaa ohjelman arviointikehyksen luomiseen. 24 EHDOTUS: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelmasta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen ', ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon , noudattavat perustamissopimuksen 189 B artiklassa määrättyä menettelyä4, sekä katsovat, että Essenissä ( 9 - 10 päivänä joulukuuta 1994) ja Cannesissa (26 - 27 päivänä kesäkuuta 1995) kokoontuneet Eurooppa-neuvostot korostivat tarvetta aloittaa uusia toimia Euroopan nuorten yhteiskunnallisen ja ammatillisen integroitumisen edistämiseksi, Firenzessä (21 - 22 päivänä kesäkuuta 1996) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin, miten tärkeää on helpottaa nuorten pääsyä työelämään, ja suhtauduttiin kiinnostuneesti ajatukseen eurooppalaisesta vapaaehtoistyöstä, neuvosto on pyytänyt komissiota ehdottamaan konkreettisia toimenpiteitä valtioiden rajat ylittävän yhteistyön helpottamiseksi vapaaehtoistyön alalla5, 5 päivänä lokakuuta 1995 antamassaan päätöslauselmassa nuorisoalan yhteistyöstä kolmansien maiden kanssa neuvosto korosti, että olisi lisättävä erityisesti vapaaehtoistyön alalla yhteistyötä niiden kolmansien maiden kanssa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt assosiointi- tai yhteistyösopimuksia, Neuvoston ja nuorisoasioita käsittelevien ministerien 30 päivänä marraskuuta antamat päätelmät vapaaehtoispalvelujaksojen edistämisestä nuorisoasioiden alalla, EYVLNioC 348, 9. 12. 94 E Y VL N:o C 296, 10. 11. 1995 Ï 25 ja 26 päivänä kesäkuuta 1984 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä rohkaistakseen nuoria osallistumaan yhteisön järjestämiin hankkeisiin rajojensa ulkopuolella ja suositteli jäsenvaltioita ottamaan yhdeksi sosiaalipolitiikkansa tavoitteeksi vapaaehtoisten kehitystyöntekijöiden sosiaaliturvan käyttöönoton tai tämän alan puutteiden poistamisen, parlamentti on myös useaan otteeseen ilmaissut tukensa vapaaehtoistyön kehittämiseksi yhteisön tasolla, erityisesti 22 päivänä syyskuuta 1995 antamassaan päätöslauselmassa eurooppalaisesta vapaaehtoispalvelusta7, vapaaehtoistyöhön liittyviä toimia on hyvin monenlaisia useissa jäsenvaltioissa, ja tällä alalla toimii lukuisia valtiosta riippumattomia järjestöjä, näistä kokemuksista huolimatta valtioiden rajat ylittävät toimet vapaaehtoistyön alalla ovat jääneet vähäisiksi, olisi luotava uusia mahdollisuuksia vaihtaa ja hyödyntää kokemuksia ja hyviä käytäntöjä sekä tukea uusia yhteistyökumppanuuksia, tammikuussa 1996 käynnistettiin edelleen jatkuva kokeilutoiminta, jonka tarkoituksena on kokeilla pitkäaikaisten vapaaehtoistoimien hajautettuun täytäntöönpanoon liittyviä yksityiskohtaisia sääntöjä tulevaa monivuotista ohjelmaa varten; tämän toiminnan täytäntöönpanoa koskeva ensimmäinen välikertomus käsittelee kokeilutoiminnan ensimmäisiä tuloksia, monivuotisen vapaaehtoistyötä koskevan ohjelman ennakkoarviointi toteutettiin itsenäisesti niiden periaatteiden mukaisesti, jotka komissio kehitti SEM 2000 -ohjelman ("moitteeton ja tehokas varainhoito") toiseen vaiheeseen liittyvästi, ensimmäisen välikertomuksen ja ennakkoarvioinnin perusteella on jo nyt mahdollista vahvistaa ohjelman oikeudellinen ja rahoituksellinen rakenne sekä sen hallinnollinen kehys; itse asiassa komissio ottaa täysin huomioon kokeilutoiminnan puolivälin tulokset (toinen kertomus) tulokset niissä keskusteluissa, joita päätösehdotuksesta käydään yhteispäätösmenettelyn yhteydessä, ja ehdottaa tarvittaessa ehdotukseensa muutoksia, erityisesti kolmansissa maissa toteutettavien toimien osalta, ja kokeilutoiminnan päätyttyä sen lopulliset vapaaehtoistyön kehityksen tiellä on oikeudellisia esteitä, B4-1127/95 (ep 193. 734) SEC(95) 1814/5 U sen vuoksi tällä päätöksellä luodaan yhteisön kehys, joka pyrkii ylittämään nämä esteet ja helpottamaan valtioiden rajat ylittävän vapaaehtoistyön kehittämistä, nuorten osallistuminen vapaaehtoistyöhön antaa heille työkokemusta, joka voi auttaa heitä pääsemään työelämään, olisi vahvistettava tähän ohjelmaan liittyvien toimien sekä sosiaalipolitiikan, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston tukemien nuorten koulutusta ja työhönpääsyä edistävien toimien (mainstream ja yhteisön aloite Employment-Youthstart), sekä rasismin ja muukalaisvihan vastaisen toiminnan ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön alalla kehitettyjen toimien välisiä yhteyksiä, työelämään siirtymisen helpottamiseksi olisi määrättävä eurooppalaisen vapaaehtoistyön ja paikallisten työllisyysaloitteiden välisestä täydentävyydestä, vapaaehtoistyö voi auttaa vastaamaan uusiin yhteiskunnallisiin tarpeisiin ja sen avulla voidaan myös hahmottaa uusia toimia ja ammatteja, tässä päätöksessä tarkoitettuun vapaaehtoistyöhön osallistuminen on täysin vapaaehtoista; kyse on toimista, joista ei pyritä saamaan taloudellista hyötyä ja joissa vapaaehtoisen ja isäntäprojektin välinen suhde ei ole millään lailla verrattavissa työntekijän ja työnantajan väliseen suhteeseen, tähän ohjelmaan osallistuvien nuorten vapaaehtoisten on saatava riittävä toimeentulo, jotta he eivät ole vastaanottavan maan huollettavina, vapaaehtoistyön eivätkä eurooppalaisen joissain aseistakieltäytyjille jäsenvaltioissa olemassa olevaa pakollista siviilipalvelua; ne eivät myöskään korvaa mahdollista tai olemassa olevaa palkkatyötä, asepalvelusta eivät tarjottavia vaihtoehtoisen palvelun muotoja eivätkä korvaa loimet eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön voivat osallistua kaikki jossain jäsenvaltiossa asuvat nuoret ilman minkäänlaista syrjintää, olisi myös helpotettava laillisesti jonkin jäsenvaltion alueella asuvien kolmansista maista peräisin olevien nuorien osallistumista eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön, täytäntöönpanossa on tarpeen tukeutua jäsenvaltioiden läheisessä tämän ohjelman yhteistyössä nuorisoasioista vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa nimeämiin hajautettuihin rakenteisiin sen takaamiseksi, että yhteisön toiminta tukee ja täydentää kansallisia toimia, perustamissopimuksen 3 b artiklassa määriteltyä toissijaisuusperiaatetta noudattaen. 11 13 päivänä kesäkuuta 1995 antamassaan tiedonannossa "Euroopan unionin paikallisten kehitys- ja työllistämisaloitteiden kannustamisstrategia"9 komissio toteaa, että paikalliset kehitys- ja työllistämishankkeet lisääntyvät koko Euroopan yhteisössä, sillä ne vastaavat täysin tämänhetkisiin pyrkimyksiin, eurooppalainen vapaaehtoistyö koskee suoraan paikallisia ja alueellisia viranomaisia, sillä ne tukevat projekteja suoraan ja lisäksi kehittävät paikallistietoa sekä osallistuvat nuorten työuran seurantaan vapaaehtoistyön jälkeen, työmarkkinaosapuolilla on tärkeä tehtävä eurooppalaisen vapaaehtoistyön kehittämisessä: niiden olisi vältettävä, että nämä toimet korvaisivat mahdollisia tai olemassa olevia työpaikkoja, sekä osallistuvat saatujen kokemusten seurantaan antaakseen tukensa nuorten työelämään integroitumiseksi, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa1 määrätään yhteistyön laajentamisesta koulutuksen, harjoittelun ja nuorisoasioiden aloilla toisaalta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja toisaalta Euroopan vapaakauppaliiton ja Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden välillä; pöytäkirjan N:o 31 4 artiklassa määrätään, että Euroopan vapaakauppaliiton jäsenvaltiot osallistuvat 1 päivästä tammikuuta 1995 alkaen kaikkiin yhteisön silloin voimassa oleviin tai hyväksyttyihin koulutusta, harjoittelua ja nuorisoa koskeviin ohjelmiin, ja Euroopan talousalueen Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmaan niiden ehtojen mukaisesti, jotka vahvistetaan näiden maiden kanssa tai yhteisön ohjelmiin tehtävissä Eurooppa-sopimuksissa osallistumista koskevissa lisäpöytäkirjoissa; Kypros ja Malta voivat osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella samoin säännöin kuin EFTA-maiden, näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen, tehdyissä tai assosiointi- ja yhteistyösopimuksissa määrätään nuorisovaihtojen mahdollisuudesta, tässä asiakirjassa vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi kokonaismääräraha, joka muodostaa vuosittaisen talousarviomenettelyn yhteydessä 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission julistuksen 1 kohdan mukaisesti, budjettivallan lähtökohdan tärkeimmän käyttäjälle yhteisön rahoitusnäkymät ovat voimassa vuoteen 1999, jonka jälkeen niitä on tarkistettava, ja Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat tehneet 20 päivänä joulukuuta 1994 sopimuksen yhteistoimintatavasta perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti annettujen säädösten täytäntöönpanomenettelyssä, KOM (95) 273 EYVLN:o L 1, 3. 1. 94, s. 3 OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla 1. 2. 1. 2. "Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset" -ohjelman perustaminen Tässä päätöksessä perustetaan yhteisön toimintaohjelma "Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset", joka kuvataan liitteessä ja jota kutsutaan jäljempänä 'ohjelmaksi' liittyviä toimia ja joka koskee nuorten eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön yhteisössä ja kolmansissa maissa. Ohjelma vahvistetaan ajanjaksoksi 1 päivästä tammikuuta 1998 31 päivään joulukuuta 2002. Tämä ohjelma sisältyy nuorisoalan yhteistyöpolitiikan yleisiin tavoitteisiin, sellaisina kuin ne on annettu Nuorten Eurooppa -ohjelmassa (1 artiklan 2 kohta). Sen tavoitteena on miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia kunnioittaen kannustaa nuorten eurooppalaisten liikkuvuutta aktiivisen kansalaisuuden kautta, antaa heille mahdollisuus saada työkokemusta useilta eri toiminta-aloilta, tukea heidän aktiivista osallistumistaan Euroopan rakentamiseen ja yhteistyöhön Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden kanssa niin, että he osallistuvat yleishyödyllisiin valtioiden rajat ylittäviin toimiin. 2 artikla Soveltamisala, tavoitteet ja keinot Tässä jäsenvaltioiden väliselle tehostetulle yhteistyölle perustuvassa ohjelmassa tarjotaan nuorille eurooppalaisille valtioiden välillä vahvistettua työkokemusta, jonka avulla nuoret voivat kartuttaa pätevyyksiä ja taitoja ja samalla toimia vastuullisina kansalaisina ja siten integroitua paremmin työelämään. Edellä 1 artiklassa tarkoitetun yleisen tavoitteen mukaisesti tällä ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet: a) b) c) tehostetaan jäsenvaltiossa asuvien nuorten osallistumista valtioiden rajat ylittäviin lyhyt- tai pitkäaikaisiin yleishyödyllisiin toimiin yhteisön sisällä ja kolmansissa maissa, suositaan Euroopan tasolla vahvistettua työkokemusta, rohkaistaan nuorten aloitekykyä ja yrittäjähenkeä, jotta helpotetaan heidän integroitumistaan ja edistetään heidän osallistumistaan ohjelman tavoitteiden kehittämiseen, työelämään d) edistetään kaikkien nuorten mahdollisuuksia osallistua ohjelmaan. 1^ Tätä varten ja 1 artiklassa tarkoitetun yleisen tavoitteen ja 2 kohdassa lueteltujen erityistavoitteiden mukaisesti tämän ohjelman toiminta-alat ovat seuraavanlaiset: a) b) e) d) e) tuetaan valtioiden rajat ylittäviä lyhyt- tai pitkäaikaisia yleishyödyllisiä toimia yhteisön sisällä ja kolmansien maiden kanssa, tuetaan uutta luovia aloiteverkkoja erityisesti sosiaali-, ympäristö- ja kulttuurialalla sekä toiminnassa syrjäytymisen eri muotoja vastaan, tuetaan hankkeita, joiden avulla nuoret voivat hyödyntää saamaansa työkokemusta ja joilla edistetään heidän seurantaansa, kehitetään ja tuetaan erityisesti pitkäaikaisiin toimiin osallistuvien nuorten vapaaehtoisten sekä opetusalan toimijoiden ja eurooppalaisten hankkeiden hallintotahojen kielellistä ja kulttuurien välistä valmentamista ja ohjausta, jotta nuoret vapaaehtoiset voisivat hyötyä ohjelman tavoitteisiin liittyvistä laadukkaista toimista, tuetaan kaikkien ohjelman toimien laatua ja niiden eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämistä sekä edistetään nuorisoalan yhteistyötä tukemalla jäsenvaltioiden pyrkimyksiä parantaa eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön liittyviä palveluja ja toimenpiteitä; tämä tapahtuu erityisesti toimilla, joilla tavoitteista, sekä tutkimuksilla ja annetaan nuorille tietoa ohjelman ja jatkuvalla arvioinnilla, suuntaviivat voidaan mukauttaa kohderyhmien tarpeisiin. joiden avulla ohjelman täytäntöönpano 3 artikla Varainhoitoa koskevat määräykset 1. 2. Kokonaismääräraha koko ohjelman täytäntöön panemiseksi on 60 miljoonaa ecua vuosiksi 1998 - 1999, ja se vastaa nykyisiä rahoitusnäkymiä. Ohjelman kolmen viimeisen vuoden (2000 - 2002) määrärahojen määrittämiseksi laaditaan ehdotuksia 10 artiklan määräysten mukaisesti. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuosittaiset määrärahat mukaisesti. rahoitusnäkymien 4 artikla Kannustavat toimet ohjelmaan pääsyn helpottamiseksi 1. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että ohjelman toimiin pääsevät kaikki nuoret ketään syrjimättä. o 2. Komissio ja jäsenvaltiot valvovat, että kannustetaan erityisesti nuoria, joiden on tasolla että kaikkein vaikeinta osallistua toimintaohjelmiin sekä yhteisön kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla kulttuuristen, sosiaalisten, fyysisten, toimet suhteutetaan kunkin kohderyhmän ongelmiin. tai maantieteellisten syiden takia. Nämä taloudellisten 5 artikla Assosioituneiden maiden osallistuminen Tähän ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat niiden kanssa tehdyissä tai tehtävissä Eurooppa-sopimuksissa tai niihin liittyvissä yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Kypros ja Malta voivat osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella samoin säännöin kuin EFTA-maat, näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. 1. 2. 1. 2. 6 artikla Suhteet muihin yhteisön toimiin ja yhteistyö toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että ohjelma täydentää jäsenvaltioiden ja yhteisön muita nuorisoon liittyviä toimia ja on yhteensopiva niiden kanssa. Ne tukevat tähän ohjelmaan liittyvää yhteistyötä siten, että ohjelmaa voidaan täydentää järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa toteutettavilla toimilla. toimivaltaisten kansainvälisten 7 artikla Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa toteuttavat Komissio ja jäsenvaltiot toimenpiteitä kehittääkseen Euroopan, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason rakenteita, jotka toteuttavat ohjelman tavoitteita, helpottavat nuorten ja muiden osapuolten pääsyä ohjelmaan paikallisella tasolla, takaavat ohjelmaan sisältyvien toimien arvioinnin ja seurannan sekä soveltavat neuvottelu- ja valintamenetelmiä. tarvittavia Kukin jäsenvaltio pyrkii toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, jotta nuoret voisivat osallistua ohjelmaan esteittä; tämä koskee erityisesti oleskeluoikeuden myöntämistä vastaanottavaan jäsenvaltioon vapaaehtoistyön ajaksi ja nuorten oikeuksien, erityisesti sosiaaliturvaan liittyvien oikeuksien, säilymistä. 1\ 8 artikla Vahvistaminen Nuoret vapaaehtoiset saavat komission yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa laatiman eurooppalaisen todistuksen osallistumisestaan eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön sekä työkokemuksestaan ja pätevyydestään, jotka he ovat hankkineet tänä jaksona. 9 artikla Komitea 1. 2. 3. 4. Komissio panee ohjelman täytäntöön tämän päätöksen mukaisesti. Tässä tehtävässä komissiota avustaa komitea, jossa on kustakin jäsenvaltiosta kaksi edustajaa ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komission edustaja tekee 4 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen komitealle ehdotuksen toimenpiteistä, jotka koskevat komitean sisäistä työjärjestystä vuosittaista ohjelman toimien täytäntöönpanosuunnitelmaa eri ohjelmalohkojen välistä yleistä tasapainoa arviointiperusteita, jäsenvaltioiden kesken joiden perusteella eritellään varat ohjeellisesti yksityiskohtaisia sääntöjä ohjelman seurannasta ja arvioinnista. Komitea antaa lausuntonsa 3 kohdassa tarkoitetuista ehdotuksista määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa noudatetaan seuraavaa: a) b) Komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin a kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 3^ 5. 6. 1. 2. 3. Lisäksi komissio voi kuulla komiteaa kaikissa muissa täytäntöönpanoa koskevissa kysymyksissä. tämän ohjelman Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestetty ään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 10 artikla Seuranta ja arviointi Heti kun tämä päätös on pantu täytäntöön, komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen ohjelman seurannan ja jatkuvan arvioinnin ottaen liitteessä määritellyt huomion erityistavoitteet ja 4 artiklan määräykset sekä 9 artiklassa perustetun komitean mahdolliset ohjeet. päätavoitteen, 1 artiklassa tarkoitetun Komissio esittää ohjelman toisen täytäntöönpanovuoden kuluessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, jonka avulla määritellään mahdolliset uudet täytäntöönpanoa koskevat suuntaviivat ja yksityiskohtaiset säännöt sekä uusi kokonaismääräraha, joka kattaa ohjelman kolme viimeistä vuotta. Toisessa kohdassa tarkoitetun arviointikertomuksen ja komission mahdollisten ehdotusten perusteella Euroopan parlamentti ja neuvosto harkitsevat mahdollisuutta muuttaa ohjelmaa, laajentaa tiettyjä toimia tai määrätä uusista toimista. 11 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 33 LUTE Edistääkseen nuorten liikkuvuutta aktiivisena kansalaisena toimimisen myötä, heidän osallistumistaan käytännön tasolla eurooppalaisen yhteisvastuun luomiseen sekä heidän integroitumistaan työelämään yhteisö aikoo tukea eurooppalaista vapaaehtoistyötä yhteisön sisällä ja kolmansissa maissa, näiden toimien seurantahankkeita sekä eurooppalaisia yhteistyötoimia, joilla kehitetaan vapaaehtoistyön laatua ja eurooppalaista ulottuvuutta. Yhteisön toiminnalla on seuraavat perusperiaatteet: paikallinen yhteistyö eri julkisten/yksityisten toimijoiden välillä, joita nuorten työelämään integroituminen koskee valtioiden vahvistamien isäntäprojektien ja lähettävien projektien välillä rajat ylittävä yhteistyö jäsenvaltioiden ja komission taataan nuorten vapaaehtoisten valmentaminen ja ohjaus sekä aineelliset edellytykset, vakuutukset ja sosiaaliturva isäntäprojekteihin osallistuu ohjaajia, joilla on tärkeä tehtävä nuorien vapaaehtoisten ohjaamisessa sekä saadun pätevyyden vahvistamisessa ja työkokemuksen seurannan valmistelussa työkokemuksen vahvistaminen nuorten vapaaehtoisten seuranta ja saadun pätevyyden hyödyntäminen. Tätä tarkoitusta varten Euroopan yhteisö järjestää tämän ohjelman, joka sisältää viisi ohjelmalohkoa. Nämä viisi ohjelmalohkoa ovat keskenään sidoksissa, ja ne ovat riittävän joustavia vastatakseen nuorten tarpeisiin parhaalla mahdollisella tavalla. 1. OHJELMALOHKO: TOIMINTA YHTEISÖN ALUEELLA 1. 2. j. Yhteisö tukee valtioiden rajat ylittäviä pitkäaikaisia hankkeita (periaatteessa 6 kuukautta - 1 vuosi) ja lyhytaikaisia hankkeita (periaatteessa 3 viikkoa - 3 kuukautta), joiden avulla jossain jäsenvaltiossa asuvat 18 - 25 -vuotiaat nuoret voivat osallistua aktiivisesti toimiin, joilla vastataan yhteiskunnan tarpeisiin moninaisilla aloilla (muun muassa sosiaaliala, ympäristö, kulttuuri) ja jotka vaikuttavat suoraan isäntäyhteisöjen väestön hyvinvointiin. Näillä hankkeilla pyritään antamaan yhteisön nuorille työkokemustaja tutustuttamaan heidät muihin kulttuureihin sekä uusiin ajatuksiin ja hankkeisiin monikulttuurisessa ympäristössä. Tästä ohjclmalohkosta myönnettävä tuki ei saisi olla yli 50 prosenttia kaikista menoista, jollei 3 kohdasta muuta johdu. Päätöksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti on pyrittävä helpottamaan sellaisten nuorten pääsyä ohjelmaan, joilla on kulttuurisia, sosiaalisia, taloudellisia, fyysisiä. % henkisiä tai maantieteellisiä vaikeuksia. Nämä pyrkimykset on suhteutettava niihin vaikeuksiin, joita tämä kohderyhmä kohtaa olemassa oleviin toimintaohjelmiin osallistumisessa. Tässä yhteydessä voidaan myöntää rahoituksellista tukea, joka ylittää 2 kohdassa määrätyn 50 prosentin rajan, tai voidaan tukea tarvittaessa muita toimia, joilla helpotetaan tämän kohderyhmän osallistumista, kuten valmennus- ja seurantatoimia. 4. Tukia myönnetään seuraaviin tarkoituksiin: Pitkäaikainen toiminta 5. 6. Pitkäaikaisessatoiminnassapainotetaan eurooppalaisen vapaaehtoistyön hankkeissa saatavaa työkokemusta sekä nuorten vapaaehtoisten toimien seurantaa. Yhteisö huolehtii tämän työkokemuksen kautta saadun pätevyyden vahvistamisesta Euroopan tasolla sekä nuorten vapaaehtoisten seurannasta toimien jälkeen. Valmentaminen ja ohjaus 7. 8. Toimet (erityisesti kielelliset ja kulttuurien väliset), joilla pyritään vahvistamaan toimien eurooppalaista ulottuvuutta, valmentamaan pitkäaikaisiin toimiin osallistuvia nuoria vapaaehtoisia ennen tukemaan heidän integroitumistaan toimien aikana ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön päätyttyä heidän osaltaan. lähtöä sekä Toimet (erityisesti hankkeiden suunnittelua koskeva koulutus), joilla pyritään tukemaan sellaisia hankkeita, jotka koskevat nuorten vapaaehtoisten seurantaa eurooppalaisen vapaaehtoistyön päätyttyä heidän osaltaan. Lyhytaikainen toiminta 9. Yhteisö tukee lyhytaikaisia valtioiden rajat ylittäviä hankkeita, joilla tiedotetaan nuorille käytännön tasolla aktiivisen kansalaisuuden periaatteeseen liittyvien toimien mahdollisuuksista sekä niistä vaikutuksista, joita näillä toimilla voi olla heidän elämäänsä, ja tutustutetaan kaikki osapuolet aktiivisen kansalaisuuden käsitteeseen. 10. Nämä hankkeet koskevat ensisijaisesti nuorisoryhmiä. Tukea yksilökohtaiseen osallistumiseen isäntäprojektissa voidaan harkita projektin keston tai luonteen taikka nuoren vapaaehtoisen ammatillisten kykyjen mukaan. 2. OHJELMALOHKO KOLMANNET MAAT 1. Yhteisö tukee valtioiden rajat ylittäviä pitkäaikaisia hankkeita (periaatteessa 6 kuukautta - 1 vuosi) ja lyhytaikaisia hankkeita (periaatteessa 3 viikkoa - 3 kuukautta), joiden avulla jossain jäsenvaltiossa asuvat 1 8 - 25 -vuotiaat nuoret toimiin, joilla vastataan voivat osallistua aktiivisesti kolmansissa maissa 12 V yhteiskunnan tarpeisiin moninaisilla aloilla (muun muassa sosiaaliala, ympäristö, kulttuuri) ja jotka vaikuttavat suoraan isäntäyhteisöjen väestön hyvinvointiin. Näillä hankkeilla pyritään antamaan nuorille työkokemusta ja tutustuttamaan heidät muihin kulttuureihin sekä uusiin ajatuksiin ja hankkeisiin kulttuurien välisessä kansalaisyhteiskunnassa. 2. Tästä ohjelmalohkosta myönnettävät määrärahat kattavat jäsenvaltioissa asuvien nuorten toimintaan liittyvät kustannukset. periaatteessa 3. Tukia myönnetään seuraaviin tarkoituksiin: Pitkäaikainen toiminta 4. 5. Pitkäaikaisessatoiminnassa painotetaan eurooppalaisen vapaaehtoistyön hankkeissa saatavaa työkokemusta sekä nuorten vapaaehtoisten toimien seurantaa. Yhteisö huolehtii tämän työkokemuksen kautta saadun pätevyyden vahvistamisesta Euroopan tasolla sekä nuorten vapaaehtoisten seurannasta toimien jälkeen. Valmentaminen ja ohjaus 6. 7. 8. Toimet, joilla voidaan luoda tai vahvistaa tarvittava perusta valtioiden rajat ylittävien eurooppalaisen vapaaehtoistyön hankkeiden kehittämiselle kolmansissa maissa ja erityisesti pitkäaikaiselle toiminnalle. Toimet (erityisesti kielelliset ja kulttuurien väliset), joilla pyritään vahvistamaan toimiin toimien eurooppalaista ulottuvuutta, valmentamaan pitkäaikaisiin osallistuvia nuoria vapaaehtoisia ennen tukemaan heidän integroitumistaan toimien aikana ja eurooppalaisen vapaaehtoistyön päätyttyä heidän osaltaan. lähtöä sekä Toimet (erityisesti hankkeiden suunnittelua koskeva koulutus), joilla pyritään tukemaan sellaisia hankkeita, jotka koskevat nuorten vapaaehtoisten seurantaa eurooppalaisen vapaaehtoistyön päätyttyä heidän osaltaan. Lyhytaikainen toiminta 9. 10. Yhteisö tukee lyhytaikaisia valtioiden rajat ylittäviä hankkeita, joilla tiedotetaan nuorille käytännön tasolla niistä vaikutuksista, joita näillä toimilla voi olla heidän elämäänsä, ja tutustutetaan kaikki osapuolet aktiivisen kansalaisuuden käsitteeseen. Nämä hankkeet koskevat ensisijaisesti nuorisoryhmiä. Tukea yksilökohtaiseen osallistumiseen isäntäprojektissa voidaan harkita projektin keston tai luonteen taikka nuoren vapaaehtoisen ammatillisten kykyjen mukaan. 13 ? £ 3. OHJELMALOHKO UUTTA LUOVAT VERKOT 1. 2. 3. Tukia myönnetään uutta luovien verkkojen toimille erityisesti sosiaali-, ympäristö jä kulttuurialalla sekä syrjäytymisen eri muotojen ehkäisemiseen. Tämä tuki koskee aloitteiden välisiä uutta luovia verkkoja sekä Euroopan yhteisön sisällä että kolmansien maiden kanssa. Näille uutta luoville verkoille suunnatun tuen tarkoituksena on toisaalta avustaa näitä verkkoja kehittämään eurooppalaisen vapaaehtoistyön toimia ja toisaalta avustaa eurooppalaisen vapaaehtoistyön ulottuvuuden ottamisessa mukaan näihin verkkoihin. 4. OHJELMALOHKO ALOITEKYVYN TUKEMINEN JA YRITTAJAHENGEN 1. 2. Tukia voidaan myöntää hankkeisiin, joiden tarkoituksena on hyödyntää konkreettisesti sitä kokemusta, jonka nuoret ovat saaneet eurooppalaisesta vapaaehtoistyöstä, ja tukea siten heidän integroitumistaan työelämään. Tämän yrittäjähenkeään niin, että he voivat tuen avulla nuoret vapaaehtoiset voivat kehittää aloitekykyään ja aloittaa täydennyskoulutushankkeita kehittää vapaaehtoistyön aloitteita jo toteutetun toimen jatkoksi ryhtyä taloudelliseen toimintaan, esimerkiksi perustaa yrityksen. 3. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että (julkiset ja/tai yksityiset) kumppanit sitoutuvat näihin hankkeisiin, jolloin he tukisivat ja auttaisivat nuoria ja toimisivat eräänlaisina kummeina nuorten pyrkiessä integroitumaan työelämään. 5. OHJELMALOHKO TÄYDENTÄVÄT TOIMENPITEET 5. 1 Valmentaminen ja ohjaus 1. Varsinaisen vapaaehtoistyön lisäksi tukia myönnetään myös toimiin, joiden tarkoituksena on tukea opetusalan toimijoiden ja eurooppalaisten hankkeiden hallintotahojen käytännön työtä. Nämä toimet koskevat sekä yhteisön sisällä että kolmansissa maissa toteutettuja toimintoja. Niiden tavoitteena on toisaalta taata työkokemuksen sisällöllinen laatu ja toisaalta avustaa vahvistamismenetelmien kehittämisessä. 2. Opetusalan toimijoilla tarkoitetaan henkilöitä, jotka toimivat eurooppalaisessa vapaaehtoistyössä nuorten vapaaehtoisten ohjaajina isäntäprojekteissa, ja niitä. 14 3i jotka toimivat nuorten vapaaehtoisten ja projektien tukihenkilöinä kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason rakenteissa. Erityistä huomiota kiinnitetään projekteihin, joilla ei ole kokemusta valtioiden rajat ylittävistä toimista tai joilla on sitä hyvin vähän. Opetusalan toimijat 3. Toimet, joilla valmennetaan ja tuetaan opetusalan toimijoita auttamaan ja ohjaamaan nuoria vapaaehtoisia valtioiden rajat ylittävän vapaaehtoistyön yhteydessä. Eurooppalaisten hankkeiden hallintotahot 4. Toimet, joilla kehitetään eurooppalaisten hankkeiden hallintotahojen kykyä saattaa päätökseen hallinnolliset tehtävänsä eurooppalaisessa yhteydessä (eurooppalaisten hankkeiden seuranta, ja hallinnollinen oikeudelliset seikat jne. ) rahoituksellinen järjestäminen ja 5. 2 Yhteistyökumppanuudet 1. 2. 3. Yhteisö tukee toimia, joilla pyritään luomaan paikallisella, alueellisella ja toimijoiden välisiä kansallisella. yhteistyökumppanuuksia, jotka tukevat eurooppalaista vapaaehtoistyötä ja voivat ja yksityisen sektorin julkisen tasolla johtaa kansainvälisten yhteistyökumppanuuksien luomiseen. Tukia myönnetään toimille, joilla helpotetaan ja tuetaan valtioiden rajat ylittäviä yhteistyökumppanuuksia sellaisten paikallisten, alueellisten tai kansallisten kumppanien välillä, jotka haluavat toimia yhdessä tässä ohjelmassa joko Euroopan yhteisön sisällä tai kolmansien maiden kanssa. Erityistä huomiota kiinnitetään hankkeisiin ja paikallisiin aloitteisiin, joilla on vähän tai ei lainkaan kokemusta Euroopan tasoisesta yhteistyöstä tai joiden mahdollisuudet siihen ovat hyvin vähäiset tai olemattomat. 5. 3 Tutkimuksista ja arvioinneista tiedottaminen 1. 2. toimia, joilla otetaan käyttöön Tuetaan tiedotus- ja neuvontajärjestelmiä paikallisella, alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla ohjelman tavoitteiden edistämiseksi ja tukemiseksi. Ohjelman tavoitteita koskevien tutkimusten ja arvioinnin alalla yhteisö keskittyy tietojen analysointiin ja levittämiseen sekä yhteisötason yhteistyön edistämiseen. Komissio vastaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tämän ohjelman seurannasta ja johtaa ohjelman muokkaamiseen täytäntöönpanossa ilmenneiden tarpeiden mukaan. jatkuvasta arvioinnista, joka voi 15 1<6 LUONNOS: NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMA Neuvosto arvioi, että seuraavat toimenpiteet on toteutettava, jotta taataan Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman tehokas täytäntöönpano. A. Oleskeluoikeus Jotta nuorille tarkoitettuun eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön osallistuvat saisivat ohjelman yhteydessä riittävän toimeentulon sekä riittävän sosiaaliturvan ja jotta he eivät muodostaisi tarvittavat toimenpiteet, jotta osallistujat voisivat taakkaa vastaanottavalle maalle, jäsenvaltiot toteuttavat • jäsenvaltioiden kansalaisten osalta saada automaattisesti oleskeluluvan •laillisesti jossakin jäsenvaltiossa asuvien kolmansien maiden kansalaisten osalta saada vaikeuksitta oleskeluluvan ja tarvittaessa viisumin vapaaehtoistyön ajaksi ja säilyttää palatessaan vapaaehtoistyön päätyttyä oleskeluoikeuden siinä jäsenvaltiossa, jossa he asuvat vakituisesti •kolmannessa maassa asuvien kolmansien maiden kansalaisten osalta saada helpotuksia muodollisuuksissa, jotka liittyvät oleskeluluvan ja tarvittaessa viisumin myöntämiseen eurooppalaisen vapaaehtoistyön ajaksi. B. Sosiaaliturva 1. Yleisesti ottaen Jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että ohjelmaan osallistuvilla nuorilla vapaaehtoisilla on riittävä sosiaaliturva eurooppalaisen vapaaehtoistyönsä ajan. Jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta ohjelmaan osallistuvat nuoret vapaaehtoiset - jäsenvaltioiden kansalaiset tai laillisesti jossain jäsenvaltiossa asuvat kolmansien maiden kansalaiset - voisivat eurooppalaisen vapaaehtoistyönsä ajan säilyttää sosiaaliturvaan liittyvät oikeutensa, myös oikeutensa mahdollisiin vakuutusmaksuista riippumattomiin etuuksiin. 2. Erityistapauksissa Koska nuorille työkokemusta epämuodollisen koulutusohjelman yhteydessä, jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet, tarkoitettu eurooppalainen vapaaehtoistyö tarjoaa y m a) työttömyyskorvauksen osalta jotta työnhakijat, jotka ovat jäsenvaltioiden kansalaisia tai laillisesti jossain jäsenvaltiossa asuvia kolmannen maan kansalaisia, voisivat eurooppalaisen vapaaehtoistyön päätyttyä säilyttää hankkimansa oikeuden työttömyyskorvauksiin ja saada vapaaehtoistyön ajaksi vapautuksen velvollisuudesta olla työmarkkinoiden käytettävissä; b) perhe-etuuksien osalta jotta nuorten vapaaehtoisten vanhemmat, jotka ovat jäsenvaltioiden kansalaisia tai laillisesti jossain jäsenvaltiossa asuvia kolmannen maan kansalaisia, voisivat saada edelleen perhe-etuuksia. C. Pakolliset verot ja sosiaaliturvamaksut Jäsenvaltiot pyrkivät toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta nuorille tarkoitettua vapaaehtoistyötä ei rinnasteta palkkatyöhön ja jotta vapaaehtoistyöhön ei sen vuoksi sovelleta pakollisia veroja ja sosiaaliturvamaksuja. 17 Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset Monivuotinen eurooppalaisen vapaaehtoistyön ohjelma Rahoitusselvitys hi 1. TOIMENPITEEN NIMI: Eurooppalainen vapaaehtoistyö 2. BUDJETTIKOHTA: B3-1011 3. OIKEUDELLINEN PERUSTA: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 126 artikla päivänä kuuta 1997 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 97/ 4. TOIMENPITEEN KUVAUS: Toimenpiteen yleistavoite 4. 1. Tämän ohjelmaehdotuksen tarkoituksena on edistää 18—25-vuotiaille Euroopan unionin ja kolmansien maiden (assosioidut maat, Välimeren maat, kehitysmaat jne. ) nuorille tarkoitetun vapaaehtoistyön kehitystä. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön ohjelman ansiosta nuoret saavat Euroopan tasolla vahvistettua (eurooppalaisen talous- ja sosiaalielämän toimijoiden todistuksen käyttöön ottaminen) ja myös tunnustamaa työkokemusta, josta on hyötyä myös nuoria vastaanottaville yhteisöille, osallistumalla lyhytaikaiseen (3 viikkoa - 6 kuukautta) tai pitkäaikaiseen (6 - 12 kuukautta) vapaaehtoistyöhön. Toimintaa on muun muassa seuraavilla aloilla: ihmisten auttaminen, sosiaalipalvelut, ympäristönsuojelu, kulttuuriperinnön säilyttäminen/korostaminen, huumeiden ja muukalaisvihan torjunta sekä taiteet, urheiluja kulttuuri. vastainen toiminta, rasismin Tämän perinteisistä kasvatus- ja ammattikoulutusjärjestelmistä poikkeavan kokemuksen myötä nuorille integroitua yhteiskuntaanpa samalla he voivat osallistua aktiivisesti Euroopan rakentamiseen - erityisesti eurooppalaisen identiteetin ja Euroopan kansalaisuuden - ja EU:n ja kolmansien maiden väliseen yhteis vastuuseen. ainutlaatuinen keino tarjoutuu Ohjelma käsittää viisi ohjelmalohkoa. Näistä neljä ensimmäistä koskee suoraan nuoria seuraavissa muodoissa: - EU:n alueella toteutettava lyhyt- ja pitkäaikainen vapaaehtoistoiminta, joka koskee EU:n alueella asuvia nuoria (1. ohjelmalohko); l?2 - lyhyt- ja pitkäaikainen toiminta, jossa EU. n nuoret työskentelevät kolmansissa maissa (2. ohjelmalohko); lyhytaikaisissa toiminnoissa samaan kolmannessa maassa toteutettavaan projektiin voi osallistua nuoria eri jäsenvaltioista; - vapaaehtoistoiminta uutta luovien verkkojen yhteydessä yhteiskunnallisen kehityksen eri aloilla (3. ohjelmalohko); ja - vapaaehtoistyön seurantaprojektit, tuetaan nuorten aloitekykyä joissa nuorten vapaaehtoistyöstä saamaa (4. ja yrittäjähenkeä kokemusta hyödyntäen ohjelmalohko). Viides ohjelmalohko muodostuu täydentävistä toimenpiteistä, joilla pyritään ja tukemaan sen (valmentaminen/ohjaus, koordinointi, edistämään ohjelman moitteetonta eurooppalaisen ulottuvuuden kehitystä tiedottaminen, tutkimukset, arviointi, yhteistyökumppanuudet). toimintaa ja laadun 4. 2. Toimenpiteen kesto ja sen uudistamista tai jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Viisivuotinen toimenpideohjelma (1998 - 2002). Uudistaminen ja korjaukset suhteessa ohjelman arvioinnin aikana saatuihin tuloksiin. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS: 5. 1. Ei-pakolliset menot 5. 2. Jaksotetut määrärahat 5. 3. Oletettu tulolaji Ei ole 6. MENO/TULOLAJI: Pääsääntöisesti ja useimpien projektien osalta osallistutaan yhteisrahoitukseen muiden julkisen tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa (mukana olevat institutionaaliset yhteistyökumppanit: valtiosta riippumattomat järjestöt, paikalliset viranomaiset, prosenttiin jos enimmäiskustannuksista. Suurempi ohjelmaan osallistuu sellaisia nuoria, joiden on vaikea päästä olemassa oleviin toimenpideohjelmiin, tai jos projekti on luonteeltaan uutta luova. aina rahoitusosuus voi olla perusteltua, yritykset) yksityiset aloitteet, 50 u- Poikkeuksellisesti voidaan yli 50 prosentin tukea myöntää kolmansien osapuolten suorittamaan tiedotus- tai tutkimustoimintaan sekä aloitekykyä ja yrittäjähenkeä tukevaan toimintaan. 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) 7. 1. 1. Laskentamenetelmä ja toimintatyyppi omista toimenpiteen yksikkökustannuksista Toiminnan kokonaiskustannusten laskentatapa perustuu osaksi arvioon kunkin sen ehdotetun erityispiirteisiin ja osaksi toimenpiteiden oleteltavissa olevan yleisyyden ja laajuuden huomioon ottamiseen. Toimintaan tarvittavien kokonaiskustannusten määrä saadaan siis. soveltamalla näitä yksikkökustannuksia toimenpiteisiin, joita voidaan tarkastella pelkästään kvantitatiivisesti (katso 1 kohta jäljempänä), tai laajuuden mukaan määriteltyjen toimintojen osalta (katso 2 kohta jäljempänä) ekstrapoloimalla tietoja, joita on saatu käynnissä olevista kokeiluista ja niistä liitännäistoiminnoista, jotka on toteutettu yhteisön vaihto- ja liikkuvuusohjelmien yhteydessä. suhteessa 1. Kvantitatiivista lähestymistapaa voidaan soveltaa seuraaviin toimintoihin: - lyhyt-ja pitkäaikainen vapaaehtoistyö EU:ssa - lyhyt-ja pitkäaikainen vapaaehtoistyö kolmansissa maissa - vapaaehtoistyö uutta luovien verkkojen yhteydessä - aloitekyvyn ja yrittäjähengen tukeminen toimijoiden opetusalan (ohjaajien, projektien koordinaattoreiden, neuvojien) valmentamista ja ohjaamista koskevat toiminnat hallintotahojen ja 2. Kokonaisvaltainen lähestymistapa soveltuu paremmin seuraaviin toimintoihin: - yhteistyökumppanuudet - tutkimus, tiedottaminen, arviointi - koordinointirakenteet/ohjelman toteuttaminen (keskushallinnon ja hajautetun hallinnon tasoilla). 7. 1. 2. Ohjelmaan liittyvät yksikkökustannukset Lyhyt-ja pitkäaikainen vapaaehtoistyö EU:ssa ja sen ulkopuolella hi, Näiden toimintojen osalta perusperiaatteena on yhteisön yhteisrahoitus, jonka saa olla suurempi kuin 50 prosenttia projektin osuus ei periaatteessa kokonaiskustannuksista. Kolmansien maiden ohjelmalohkon osalta Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman määrärahoista katetaan ainoastaan ne kulut, jotka liittyvät sellaisiin nuoriin vapaaehtoisiin, jotka asuvat jossakin EU-maässa. Pitkäaikainen toiminta Komission rahoitustukea hyväksyttävien kustannusten yhteisrahoitukseen: käytetään vapaaehloistyöjakson seuraavien - nuorille vapaaehtoisille maksettava taskuraha - vakuutusmaksut: vakuutusturva kattaa sairaudet, tapaturmat, työkyvyttömyyden ja vahingonkorvausvastuun - majoitus - ruoka - valmentaminen (erityisesti kielten ja kulttuurien opinnot) - matkakustannukset - hallintoja seurantakustannukset (ohjaus ja paikan päällä annettava tuki) koko vapaaehtoistyöjakson aikana ja muut kustannukset (erityiset ohjelmakustannukset) Komission rahoitusosuus ei saa olla suurempi kuin 50 prosenttia projektin kokonaisbudjetista. Kokeilutoiminnan perusteella lasketut keskimääräiset arvioidut kokonaiskustannukset ovat seuraavat: EU/Pitkäaikainen ecua Vapaaehtoisen taskuraha Vakuutusmaksut Majoitus Ruoka Valmentaminen Matkakustannukset Seuranta/Hallinto/Muut YHTEENSÄ ^ Yhteisön osuus ecua Kolmannet maat/pitkäaikainen 2200 250 25ÖÖ 28ÖÖ 1400 500 750 10400 5200 Vapaaehtoisen taskuraha Vakuutusmaksut Majoitus Ruoka Valmentaminen Matkakustannukset Seuranta/Hallinto/Muut YHTEENSÄ Yhteisön osuus 1400 800 2ÖÖÖ 22ÖÖ 1400 1000 Ï3ÔÔ 10100 5050 Olisi johdonmukaista, että muualta kuin yhteisöstä tuleva yhteisrahoituksen osuus (luontoissuoritusten kattaisi pääasiallisesti majoitus- hyödyntäminen). Yhteisön osuuden avulla voitaisiin siis kattaa tiettyjä projektin ruokakustannukset ja M~ toteuttamisen tekijöitä: matkat, vapaaehtoisille maksettavat korvaukset, valmentaminen ja seuranta. välttämättömiä kannalta vakuutukset, Lyhytaikainen toiminta toiminnat Lyhytaikaiset jotta kustannukset voidaan pitää alhaisina ja jotta samanaikaisesti voidaan kuitenkin korostaa kulttuurien välisen kokemuksen hankkimista. ryhmäkohtaisesti, periaatteessa järjestetään Nuorten Eurooppa -ohjelman yhteydessä järjestetyistä nuorisovaihdoista saatujen kokemusten perusteella kustannukset nuorta kohden vakuutukset ja matkat pois lukien ovat noin 25 ecua vuorokaudessa. Jos ohjelman keskimääräinen kesto on 60 vuorokautta, ylläpito- ja ohjelmakustannukset ovat siis noin 1 500 ecua vapaaehtoista osalta kokonaisyksikkökustannukset ovat näin ollen seuraavat: Lyhytaikaisten toimintojen kohden. EU/Lyhytaikainen ECU Ylläpito-ja ohjelmakustannukset Matkakustannukset Vakuutus YHTEENSÄ Yhteisön osuus ECU Kolmannet maat/Lyhytaikainen 1500 500 100 2ÏÔÔ 1050 Ylläpito-ja ohjelmakustannukset Matkakustannukset Vakuutus YHTEENSÄ Yhteisön osuus I \5ÖÖ 1000 2ÖÖ 27ÖÖ 1350 Uutta luovat verkot Tätä ohjelmalohkoa varten tarvittavan rahoituksen määrä perustuu eurooppalaisen toteutetuista verkoista saatuihin vapaaehtoistyön kokeilutoiminnan yhteydessä ja kokeileva kokemuksiin. Verkkojen erityispiirteiden vuoksi ulottuvuus sekä valmentamista, seurantaa, ohjausta ja arviointia koskevat yhdennetyt projektit) kustannukset vapaaehtoista kohden ovat selvästi suuremmat. Kokeilutoiminnan yhteydessä toteutettujen ensimmäisten verkkojen perusteella voidaan todeta, että tämän tyyppisessä toiminnassa yhteisön osuus vapaaehtoista kohden nousee 8 000 ecuun, jos verkossa on mukana noin neljäkymmentä vapaaehtoista. Yksikkökustannukset verkkoa kohden ovat siis 320 000 ecua. (uutta luova Aloitekyvyn ja yrittäjähengen tukeminen tuki Keskimääräinen lisä/täydennyskoulutukseen: 4 000 ecua (mahdollinen vertailukohta = keskimääräinen koulutustuki työnhakijoille Ranskassa vuonna 1996: 5. 31 miljardia frangia 236 000 harjoittelujaksoa kohden, mikä vastaa 22 500 frangia eli 3 468 ecua yhtä jaksoa kohden) l?L Keskimääräinen tuki uuden toiminnan luomiseen/aloitteen toteuttamiseen: kun otetaan huomioon, että näiden aloitteiden toteuttaminen on koulutusprojektin toteuttamista monimutkaisempaa, oletetaan, että tukea on myönnettävä enemmän. Sovellettavat yksikkökustannukset ovat siis 6 000 ecua. Täydentävät toimenpiteet Ohjaus: kokeilutoiminnasta ja muista yhteisön toiminnoista saatujen kokemusten perusteella voidaan: - laskea hajautettua toteuttamista (kansalliset organisaatiot) sekä keskitettyä seurantaa/koordinointia järjestelyjen kustannukset Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman ohjaustoimenpiteiden yhteydessä toteutettavien eri tyyppisten toimintojen osalta: tukiorganisaatio) koskevien (keskitetty - arvioida ohjaajien, koordinaattorien, neuvojien ja projektien hallintotahojen pedagogisten tukitoimenpiteiden keskimääräiset yksikkökustannukset: 30 000 ecua 30 henkilön seminaaria kohden. Yhteistyökumppanuudet: tuen laskemiseksi on tehty rinnastus samankaltaisiin verkottumisen ja rakenteiden välistä yhteistyötä tukeviin toimintoihin opetuksen, koulutuksen ja nuorison alalla. tämän otsakkeen yhteydessä myönnettävän Tiedottaminen - Tutkimus - Arviointi: näihin toimintoihin tarvittava määrä on ekstrapoloitu niiden kokemusten perusteelle, joita on saatu opetusta, koulutusta ja nuorisoa koskevista ohjelmista sekä Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -kokeilutoiminnasta. i-T- 7. 1. 3. Laskelmaa koskeva selvitys (1. ja 2. ohjclmalohkot) Laskelma on siis seuraava (vapaaehtoisten tarkan lukumäärän ja jakautumisen osalta käytetty olettamus esitetään kohdassa 9. 1. 3): EU Pitkäaikainen vuodelle 1998 vuodelle 1999 EU Lyhytaikainen: vuodelle 1998 vuodelle 1999 Kolmannet maat Pitkäaikainen: vuodelle 1998 vuodelle 1999 Kolmannet maat Lyhytaikainen: vuodelle 1998 vuodelle 1999 Vapaaeht. määrä 2870 3575 Vapaaeht. määrä 1080 2205 Vapaaeht. määrä pm 360 Vapaaeht. määrä pm 220 X X X X X X X X X X X X Yksikkö kustannus 5200 5200 Yksikkö kustannus 1050 1050 Yksikkö kustannus 5050 Yksikkö kustannus = = Yhteensä (ecuina) 14. 924. 000 18. 590. 00 Yhteensä (ecuina) 1. 134. 000 2. 315. 250 Pyöristys (milj. ecua) 14,9 18. 6 Pyöristys (milj. ecua) 1,1 2,3 Yhteensä (ecuina) Pyöristys (milj. ecua) = 1. 818. 000 Yhteensä (ecuina) 1,8 Pyöristys (milj. ecua) 1350 = 297. 000 0,3 hï 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan J A K A U T U M I N EN 1. lohko: YHTEISÖ AI 1'ilkaaikaisct toiminnat A2 Lyhytaikaiset toiminnat 1. ohjelmalohko yhteensä 2. lohko: K O L M A N N ET M A AT UI Pitkäaikaiset toiminnat 112 Lyhytaikaiset toiminnat 2. ohjelmalohko yhteensä 1998 1999 2000 2001 2002 YIITKENSA 14,9 18,6 U 2,3 16,0 20,9 pm pm pm 1. 8 2,1 3. ohjelmalohko: UUTTA L U O V AT V E R K OT (' Tuki uutta luoville veikoille 1. 6 4. ohjelmalohko: A L O I T E K Y KY JA Y R I T T Ä J Ä U E ^ KI 1) Aloite- ju koulutustuki 1,7 2,4 5. ohjelmalohko: T Ä Y D E N T Ä V ÄT T O I M E N P I T E ET li Valmentaminen ja ohjaus (koulutus, koordinointi) 3,6 4. 6 T Yhteistyökumppanuus (i Tiedottaminen/ Tutkimus/Arviointi S. ohjelmalohko yhteensä YHTEENSÄ 0,7 1,0 1,4 1,8 5,7 7,4 25,0 35,0 M 7. 3 Budjetin B osaan sisältyvät tutkimus-, asiantuntija- ja muut toimintamenot 1998 1999 2000 2001 2002 YHTEENSÄ Milj. ecua Tutkimus 0,4 0,6 Asiantuntijatapaamiset 0,3 0,3 Konferenssit ja kongressit 0,2 0,2 Tiedotus ja julkaisut YI ITKKNSÄ 0,5 1,4 0,7 1,8 7. 4. Maksusitoumusmäärärahojen / maksumäärärahojen aikataulu 1998 1999 2000 2001 2002+. Maksusitoumusmäärärahat 25,0 35,0 Maksumäärärahat 1998 17,5 7. 5 24,5 10,5 1999 2000 2001 2002 +. YHTEENSÄ 25,0 35,0 17,5 32,0 10,5 60,0 8. Suunnitellut petostenvastaiset säännökset Kaikissa komission ja maksuja saavien tahojen välillä tehdyissä sopimuksissa ja annetaan sitoumuksissa oikeudellisissa tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus suorittaa ensimmäisen ja toisen asteen paikalla suoritettavia tarkastuksia (siis yhteisön tuen ensisijaisen saajan luona tai keskitetysti hallinnoidun toiminnan tapauksessa tuen toissijaisen saajan luona). Tuen laatimaan rahoituskertomuksia ja -selontekoja, jotka analysoidaan sekä sisällön että menojen velvollisia muun muassa toiminnassaan komissiolle saajat ovat ja ÇV hyväksyttävyyden kannalta yhteisön rahoituksen tarkoitus ja sopimusvelvoitteet sekä taloudellisuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteet huomioon ottaen. Komission ja hajautettujen toimintojen hallinnoimiseen nimitettyjen elinten välillä tehtyihin sopimuksiin sisällytetään vähimmäislausekkeet, jotka näiden elinten on sisällytettävä tuen lopullisten saajien kanssa tehtäviin sopimuksiin, jotta voidaan etujen lopullisten mahdollisimman täydellisestä suojaamisesta. että yhteisön varmistua saajien sekä tuen 9. KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSANALYYSI 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmät Peruslähtökohta sisällöltään laajuudeltaan, ja kansainvälisyydeltään jo vaihtelevassa määrin joissakin jäsenvaltioissa. Kyseinen Vapaaehtoistyötä tehdään toiminta on sosiaalisen integroimisen alalla saavutettujen tulosten ja tämän toiminnan ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden välisen vuorovaikutuksen osalta vielä rajoitettua. muiden vakiintuneiden Lisäksi vapaaehtoistyön alalta puuttuu yhteisön johdonmukaisuus, vaikka tasolla eurooppalaisen ulottuvuuden liittäminen tähän toimintamuotoon lisäisi huomattavasti sen mielenkiintoisuutta ja vaikutuksia ja edistäisi samalla nuorten osallistumista yhteisen Euroopan rakentamiseen, jonka jatkaminen ja laajentaminen on heidän tulevaisuuden tehtävänsä, ja auttaisi heitä myös ymmärtämään Huroopan rakentamisen merkityksen. sekä Sen lisäksi, että vapaaehtoistyön alalla ei ole yhteistä suunnitelmaa, useissa maissa on todettu, että jotkut kansallisella tasolla toteutetut ensisijaisia kohderyhmiä, erityisesti nuoria, koskevat tukitoimenpiteet eivät ole riittävän tehokkaita. Järjestelyjen moninaisuus ilmenee rajakustannusten kasvuna ja näin saavutetun tehokkuuden vähenemisenä. tai tukea käytetään tukien ulkopuolelle Työllistämisen avulla toteutettavilla intcgroimisjärjestelyillä on toisinaan ei-toivottuja vaikutuksia, esimerkiksi satunnaisvaikutus (edunsaajat käyttävät hyväkseen joitakin etuja, ilman etuakin), korvausvaikutus vaikka heidän käyttäytymisensä olisi samanlaista (rahallista avustusta tahojen kustannuksella, jolloin toiminnalla ei ole työllistävää nettovaikutusta), ja siirtovaikutus (jonkin väestönosan ongelmien ratkaisuun myönnetty toiselle väestönosalle). Nämä kolme vaikutusta yhdessä aiheuttavat sen, että luotujen työpaikkojen määrä jää todellisuudessa alhaisemmaksi kuin tuettujen työpaikkojen määrä. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman erityispiirteiden (uusien työmuotojen ja toiminnan luomisen korostaminen), yksilöllisen seurannan ja paikallistason kanssa toteutettavan läheisen yhteistyön ansiosta tämän ohjelman pitäisi olla vähemmän altis edellä mainituille entistä tekee ohjelmaan vaikutuksille, mikä puolestaan tehokkaamman. ja mielekkäämmän tuki siirtää ongelmat toiminnasta sisältyvästä jääneiden 11 57 Kokonaisvaikutus Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmassa tarkastellaan täysin uudesta näkökulmasta niitä ongelmia, joita ilmenee nuorten sosiaalisessa integroimisessa työelämään, sillä ongelmia ei tarkastella pelkästään nuorten työllistettävyyden kannalta, vaan lisäksi pyritään toteuttamaan toimenpiteitä, jotka hyödyttävät suoranaisesti nimenomaan nuoria eikä erilaisia toimijoita ja (erityisesti taloudellisia) välittäjiä, joille on perinteisesti annettu tehtäväksi nuorten integroimisen edistäminen. Tämä lähestymistapa mahdollistaa työllisyyspolitiikan ja sosiaalipolitiikan sekä julkisen alan muiden toimien välisen, erityisesti nuoriin suuntautuvan sillanrakennuksen, jolla (palkkatyön, työelämässä pyritään huomioimaan paremmin sosiaalisen toiminnan, vapaa-ajan, jne. vaihtelu). tapahtuvia muutoksia Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma eroaa kansallisella tasolla toteutettavasta toiminnasta (tuetut työsuhteet, koulutustuki ja vapaaehtoistoiminta) monessa suhteessa: - sillä on eurooppalainen ulottuvuus (tai kansainvälinen ulottuvuus EU:n ulkopuolisten maiden kanssa toteutettavan toiminnan osalta) ja kielten ja kulttuurien oppimisen mukanaan luoma lisäarvo, - se edistää käytännössä Euroopan kansalaisuus -käsitteen aktiivista kehittämistä ja sen määrittelemistä nuorille ja kannustaa nuoria antamaan tälle käsitteelle myös omia määritelmiään, - se pyrkii yhteensovittamaan ja yhdistämään paikallisella tasolla vapaaehtoisten nuorten tehtävät sellaisten tarpeiden kanssa, joita paikallinen yhteisö ei ole tähän mennessä kyennyt täyttämään tyydyttävästi (toiminnan luominen); toiminta on joustavaa ja mukautuvaista; nuoren vapaaehtoisen seuranta on yksilöllistä ja laadukasta, - nuoret voivat palata lähettävään maahan, jatkaa vapaaehtoistyötä isäntämaassa aiottua pidempään tai osallistua uuteen toimintaan työjaksonsa päätyttyä perehdyttämiselle ja koulutukselle annettavan tuen ansiosta, - toimenpiteitä ei keskitetä yksinomaan ja välittömästi nuorten työllistettävyyteen ja pätevyyksien hankkimiseen vaan heidän sosiaalisten kykyjensä yleiseen edistämiseen: nuorten voimavarat ja myönteinen asenne pyritään saamaan esiin antamalla sosiaaliselle yhteydelle merkitys siten, että korostetaan yhteisvastuullisuutta ja annetaan nuorille vastuuta tavanomaisesta poikkeavassa ympäristössä (ulkomailla); tavoitteena on tarjota nuorille kokemus, joka saa heidät tuntemaan kuuluvuutta tiettyyn yhteisöön ja toimimaan tämän yhteisön vastuullisena jäsenenä; näitä vaikutuksia on vaikea mitata taloudellisilla SI mittareilla, mutta yhteenkuuluvaisuuden tunteelle, niillä on kuitenkin ensisijainen merkitys sosiaaliselle - se pyrkii valmentamaan nuoria työelämään, jonka perinteinen, tuttu ja tähän saakka muuttumaton kulku (koulutus-työ-toimettomuus/eläkeläisyys) uudistetaan, - sillä on paikallista vaikutusta: johdannaistoiminnot, sosiaalisen yhteyden vahvistaminen, luopuminen tiedon puutteesta johtuvista piintyneistä käsityksistä, jne. Kriittisen massan käsite Jotta Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmalla olisi haluttu vaikutus, toiminnan laajuuden, ja varsinkin siihen osallistuvien nuorten vapaaehtoisten määrän, on yllettävä tietylle kriittisen massan tasolle, sillä muutoin toiminnan vaikutus jää riittämättömäksi ja osallistujien määrä laajuuteen (edunsaajien institutionaalisten yhteistyökumppaneiden määrä on epäsuhtainen verrattuna todelliseen toimintatarjontaan), jolloin ohjelman eurooppalainen ulottuvuus ja sen ainutlaatuisuus hukkuvat muiden nuorille tarkoitettujen toimenpiteiden joukkoon. liian pieneksi suhteessa kohteena olevan ongelman ja mahdollisten Toiminnan kerrannaisvaikutukset voivat näkyä Euroopan tasolla vain, jos siihen osallistuu tietty vähimmäismäärä yhteistyökumppaneita (nuoria, paikallisia viranomaisia, järjestöjä, yrityksiä, jne. ). Jos toimintakykyisiä ja uudistusmielisiä yhteistyökumppaneita, jotka ovat lisäksi valmiita muuttamaan tottumuksiaan ja solmimaan uusia yhteistyökumppanuuksia, on riittävästi, suunnitellulla toiminnalla on todennäköisesti merkittäviä ja kestäviä vaikutuksia, se voi muuttaa suuressa määrin ihmisten käyttäytymistä ja synnyttää Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman yhteydessä toiminnalle omaa dynamiikkaa ja itsenäisyyttä. toteutettavalle Ohjelman päämäärät (valmentamisen, seurannan, nuorten tarpeisiin mukauttamisen ja lopullisten tavoitteiden osalta) huomioiden on välttämätöntä sijoittaa ohjelmaan heti sen alussa riittävä rahamäärä, jonka suuruus määräytyy muun muassa toteutettavan toiminnan kriittisen massan perusteella, jotta käyttöön otettavat infrastruktuurit olisivat kannattavia ja jotta ohjelma herättäisi kiinnostusta paikallisella tasolla, jolloin se synnyttäisi samalla myös johdannaistoimintaa. Sekä osana, ohjelmaehdotuksen valmistelua suoritettu ulkoinen ennakkoarviointi että kokeilutoiminnan ensimmäiset tulokset (kokeilutoiminnan hajautettua ohjelmalohkoa ohjaavaan tuen toiminnalliseen rakenteeseen on kolmessa kuukaudessa rekisteröity jo yli 700 isäntäprojeklia, joista moniin osallistuu useita vapaaehtoisia) osoittavat, että vapaaehtoistyön alalla on mahdollista harjoittaa hyvin monenlaista toimintaa. 4~5 Nykyiseen talouskehykseen (1995 - 1999) liittyvien talousarviota koskevien rajoitusten vuoksi kriittistä massaa ei voida saavuttaa. Sitä on johdonmukaista lähestyä vähitellen, ohjelman kehittymisen myötä. Tavoitteena on, että nuorten vapaaehtoisten määrä kehittyy kahden ensimmäisen toimintavuoden aikana seuraavasti: NUORTEN VAPAAEHTOISTEN KOKONAISMÄÄRÄ Vuosi 1998 1999 2000 2001 2002 Nuorten lukumäärä 4000 - 4400 6500 - 7000 Komission vuosina 1996 ja 1997 harjoittaman kokeilutoiminnan aikana saatujen kokemusten ja kehiteltyjen menettelytapojen ansiosta ohjelmaa voitaisiin laajentaa jo vuonna 1998. Lähtötason (kokeiluvaiheen) perusteella on järkevää asettaa tavoitteeksi, että nuorten vapaaehtoisten määrä vuonna 1998, joka on ohjelman ensimmäinen toimintavuosi, olisi kaksinkertainen verrattuna kokeilutoimintaan osallistuneiden nuorten määrään ja että määrä kasvaisi edelleen 50 prosentilla seuraavana vuonna. Ohjelman kasvu kohti kriittisen massan tasoa projektien ja siihen osallistuneiden nuorten määrän osalta tapahtuu kolmannen toimintavuoden aikana. Kasvu voi olla nopeaa ja laaja- alaista, sillä ohjelman kaksi kokcilutoimintavuotla ja kaksi varsinaista toimintavuotta mahdollistavat verkostojen rakentamisen, ohjelman tunnetuksi tekemisen mahdollisten yhteistyökumppaneiden joukossa, infrastruktuurien käyttöönoton ja projektien valmistelun suunnitellun kasvun mukaisesti. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman toisena toimintavuonna suoritettava arviointi johtaa todennäköisesti tarpeeseen korostaa tiettyä toimintaa: nuoria koskevia tutkimuksia, nuorille ja eri toimijoille suunnattua tiedotusta, koulutusta, verkottumista, toimintatapoja, jne. Tähän liittyy myös joidenkin tavoitteiden ja toiminnan mahdollinen tarkistaminen ja suuntaaminen toisaalle sekä uuden talousarvion laatiminen ohjelman jatkoa varten (vuodesta 2000 alkaen). Lisähuomautus Vaikka Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman osana kehitellään monenlaista toimintaa, ohjelman kulmakivenä on nuoriin suoranaisesti liittyvä toiminta. Tässä yhteydessä on mielenkiintoista eräänlaisena johdantona vertailla vapaaehtoistyöntekijästä yhteisölle aiheutuneita kustannuksia työelämän ulkopuolella olevista nuorista heidän kotimailleen aiheutuviin kustannuksiin. Pitkäaikaista vapaaehtoistyötä tekevästä nuoresta yhteisölle aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat keskimäärin 5 200 ecua. Seuraavassa esitetään vertailun vuoksi joitakin tietoja: - kustakin opiskelijasta valtiolle aiheutuvat kustannukset Euroopan unionin maissa: Kustakin opiskelijasta valtiolle aiheutuvat kustannukset (1992) 14 H MAA Saksa Itävalta Belgia Tanska Kreikka Luxemburg lispanja Suomi (korkca-astc) Keskimääräiset kustannukset (ecuina) MAA Keskimääräiset kustannukset (ecuina) 5046 4483 5277 5169 2904 6664 Ranska Irlanti Italia Alankomaat Portugali Yhdi. stynyt kuningaskunta Ruotsi Suhteuttamaton keskiarvo 4638 5600 4507 6718 7989 5485 4707 Yllä olevat luvut eivät sisällä valtion opiskelijoille myöntämää toimeentulotukea. taatut vähimmäisvuosilulot (ei ryhmitelty - kelpoisuusehdot täyttäviin nuoriin) iän perusteella, mutta sovellettavissa Taatut vähimmäisvuositulot (1992) MAA Minimitulot MAA Minimitulot (ecuina) 3096 5400 4464 Saksa Itävalta Belgia Tanska Kreikka Luxemburg 7788 Espanja Suomi (ecuina) 3792 3624 3000 6396 2988 4505 Ranska Irlanti Italia Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi Painottamaton keskiarvo 15 Ç 9. 1. 1 Ohjclmalohkot 1 ja 2: pitkä-ja lyhytaikaiset toiminnot Ennakkoarvioinnissa korostetaan, että ollaakseen johdonmukainen ohjelman täytyy perustua nuorten yksilöllisiin tarpeisiin, minkä vuoksi sen rakenteen on oltava joustava. Sen vuoksi ennakkoarvioinnissa todetaan, että Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman olisi sisällettävä sekä pitkä- että lyhytaikaista toimintaa, jotta nuoret voisivat yhdistellä erilaisia vaihtoehtoja. Lyhytaikaisen toiminnan ohjclmalohkot helpottavat sellaisten nuorten huomioimista, joilla on vaikeuksia päästä mukaan jo olemassa oleviin ohjelmiin (taloudellisen tai sosiaalisen tilanteensa, koulutustasonsa, vammaisuuden, tms. syiden vuoksi) ja joille pitkäaikaiset vapaaehtoistyöt olisivat soveltumattomia. Etukäteisarvioinnissa painotetaan, että kiinnostus vieraassa maassa elämisen ja toimimisen kautta hankittuun kokemukseen liittyy yleensä läheisesti opinnoissa menestymiseen ja korkeaan tulotasoon ja että ongelmia kohtaavat nuoret (etniset vähemmistöt, pienituloiset, jne. ) eivät ole yhtä kiinnostuneita osallistumaan pitkäaikaiseen vapaaehtoistyöhön. Kohderyhmä: Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma on suunnattu pääasiassa 18— 25-vuotiaille eurooppalaisille nuorille. Vaikka toiminta koskee mahdollisesti koko kohderyhmää, ohjelman ydinryhmä on jotka hakevat vaihtoehtoisia kokemuksia ennen siirtymistään rajoitetumpi: nuoret, työelämään, perinteisistä koulutuskanavista syrjäytyneet nuoret, nuoret työnhakijat, kouluttamattomat nuoret ja vaikeuksissa olevat nuoret (maantieteellisistä, sosiaalisista, kulttuurisista, fyysisistä, taloudellisista, yms. syistä). Erilaiset ennakkoarvioinnissa lainatut tutkimukset osoittavat, että maasta riippuen 1 2 - 42 prosenttia nuorista osallistuu vapaaehtoistyöhön työn kestosta). laajassa merkityksessä Ohjelman kohderyhmä on mahdollisesti vähintään yhtä suuri kuin vapaaehtoistyöhön jo osallistuvien nuorten ryhmä. riippumatta (käsitteen ja Erityistavoitteet: edistää ja kehittää Euroopan unionin jäsenvaltioissa asuvien 18—25- vuotiaiden nuorten osallistumista vapaaehtoistyöhön sisältyvään toimintaan kaikissa Euroopan unionin maissa ja niissä kolmansissa maissa, joiden kanssa Euroopan yhteisö on tehnyt assosiointi- tai yhteistyösopimuksia. sisältyvän toiminnan Vapaaehtoistyöhön tarjota nuorille uusia henkilökohtaisen kehittymisen ja työelämään integroitumisen tapoja siten, että kukin tavanomaisille koulutuskanaville ominaisista rajoitteista, pakotteista ja kaavamaisuudesta vapautettu nuori osallistuu isäntäyhteisöä suoranaisesti hyödyttävään toimintaan kyseisen yhteisön täysivaltaisena jäsenenä. tarkoituksena on £>& Kolmansia maita koskevan ohjelmalohkon avulla edistetään toimintaa, johon osallistuvien nuorten toimintaympäristö sijaitsee yhteisön ulkopuolisissa maissa, jolloin voidaan tukea sellaisia arvoja kuin yhteisvastuullisuus, suvaitsevaisuus ja lähimmäisten huomioiminen. Laskelmia varten käytetty nuorten oletettu jakauma ohjelnjalohkoissa 1,2 ja 3 2000 2001 2002 5 vuotta Vuosi Lyhytaikaiset r:u Kolmannet maatj Pitkäaikaiset ! ! Kolmannet maat, i , I Ohjelmaloltkol I ja 2 yhteensä Uutta luovat verkostot : Nuorten kokonaismäärät 1998 1080 10X0 pm 1999 2425 220S 220 2870 3935 2870 pm 3575 M,() 3950 6360 200 4150 280 6640 Pitkä- ja lyhytaikaiset projektit jakautuvat ennakkoarvioiden mukaan suhteessa 40/60. Euroopan unionin ja kolmansien maiden projektit jakautuvat suhteessa 90/10 kolmansien maiden alueella toteutettavien projektien erityisen kalleuden ja monimutkaisuuden takia. Talousarvio: Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toiminnan ohjclmalohkojen 1 ja 2 talousarvio Erittely 1998 1999 2000 2001 2002 YHTEENSÄ Yhteisön sisäinen ohjelmalohko I AI pitkäaikainen toiminta AI lyhytaikainen toiminta Ohjelmalohko I yhteensä Kolmansia maita koskeva ohjelmalohko 2 lii pitkäaikainen toiminta H2 lyhytaikainen toiminta Ohjelmalohko 2 yhteensä YHTEKNSÄ 14,9 1,1 16,0 pm pm pm 18,6 2,3 20,9 1,8 0. 3 2,1 16,0 23,0 17 h Tässä kustannusarviossa ei ole otettu huomioon erilaisia tukitoimenpiteitä, jotka on toteutettava ohjelman käynnistämiseksi ja jotka toimeenpannaan ohjelmalohko 5:n avulla. Kustannusten rajoittamiseksi voitaisiin harkita yksityisen alan toimijoiden liittämistä kiinteämmin ohjelmaan. Esimerkiksi Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmaan liittyvän työkokemuksen eurooppalaisesta ulottuvuudesta kiinnostuneille yrityksille voitaisiin tarjota mahdollisuus päästä mukaan ohjelman pitkäaikaiseen toimintaan, jolloin kyseisissä yrityksissä työskentelevät tai työharjoittelua suorittavat nuoret voisivat hyötyä ohjelman eduista. Yritystä pyydettäisiin tuolloin osallistumaan vapaaehtoistyöntekijästä aiheutuviin kustannuksiin yhteisön oletettua rahoitusosuutta vastaavalla osuudella. Tällöin olisi oikeutettua valtuuttaa asianomaiset yritykset vähentämään rahoitusosuutensa koulutuksen osalta maksamistaan maksuista ja veroista (koululusvero, ammatillista koulutusta koskeva vero, yhden prosentin suuruinen koulutusvero, jne. ). Tähän nuorisoryhmään toimintaan suoranaisesti liittyviä kustannuksia tai ohjaustoimenpiteisiin liittyviä kustannuksia varten varattuja määrärahoja. liittyvät kustannukset eivät näin ollen rasittaisi P>1 Vapaaehtoisten määrää voitaisiin tämän vuoksi korottaa esimerkiksi seuraavasti: 2000 2001 2002 5 vuotta Sapattivuosi 1998 Vapaachtoiste n määrä 100 EU:n osuus (80%) Kolmansien maiden osuus (20%) 80 20 1999 250 200 50 Lisäksi olisi erittäin tärkeää, että yritykset antaisivat Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset - ohjelmalle myös muuta kuin rahallista tukea. Yritysten osallistumisesta nuorten vapaaehtoisten tukemiseen ja varsinkin heidän seurantaansa toimimalla esimerkiksi nuorten neuvonantajina tai kummeina tai antamalla nuorille luontoisavustusta olisi paljon apua. Tällöin yritysten osallisuudesta hyötyisivät kaikki osapuolet: yritykset voisivat toimia käytännön esimerkkeinä isäntäyhteisöt hyötyisivät siitä, että yritykset huolehtisivat heidän puolestaan nuorten integroinnista työelämään ja nuori itse tuntisi panostuksensa arvon nousevan ja suuntautuvan todellisiin kohteisiin, kun yritys sitoutuisi tukemaan häntä. tuntevista yrityksistä, sosiaalisia vastuuta 9. 1. 2 Uutta luovat verkot Kokeilutoiminnasta ilmenee eräs jo ennakkoarvioinnissa vahvistettu seikka, ni- mittain se, että vapaaehtoistyössä mukana olevia yhteisöjä ja laitoksia on kannustettava osallistumaan toimintaan uutta luovalla tavalla, erityisesti siten, että kyseiset tahot mukautuvat nuorten ja yhteiskunnan tämän hetkisiin odotuksiin (ympäristöä koskevat tekijät, rotusyrjinnän vastustaminen, huumeiden leviämisen ehkäiseminen jne. ). Erityistavoitteet: voimistaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, alueellisen ja paikallisen tason yhteistyötä (kansainvälisten suhteiden muodostaminen paikalliselta tasolta lähtien) ja komission ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä vaihtamalla kokemuksia, kehittämällä yhteisten aloitteiden tekemistä, luomalla ja vahvistamalla nuorten käyttämiä verkkoja ja hyödyttäviä yhteyksiä yhteisön yhteistoiminnallisia toimenpiteitä; kannustaa uusien yhteistyökumppanuuksien kehittymistä järjestöjen, paikallisviranomaisten ja yritysten välille paikallisella ja Euroopan tasolla. toteuttamalla nuoria suoranaisesti tasolla ja 19 ^ %m Kohderyhmä: valtiosta riippumattomat järjestöt, paikallisviranomaiset, verkostoihin kuuluvat tai niihin pyrkivät laitokset, jotka ovat halukkaita toimeenpanemaan yhdennettyjä kansainvälisiä vapaaehtoistyöprojekteja tai merkittävän uudistuksen ympärille. tietyn aiheen Talousarvio: Uutta luovat verkot Verkkojen määrä Vapaaehtoiste n määrä (+/-40 verkkoa kohden) Kustannukset (miljoonaa ecua) 1998 1999 2000 2001 2002 5 vuotta 5 7 200 280 1. 6 2. 2 9. 1. 3 Aloitekyvyn ja yrittajahcngen tukeminen tarkoituksena on Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman ansiosta toteutettu toiminta on periaatteessa suunniteltu pitkäaikaiseksi: ja ponnahduslauta tai silta tulevan toiminnan perustaksi. Koska vapaaehtoistyön tuloksena voi kehittyä rakentavia ja dynaamisia projekteja, on tärkeää, että tällaisten projektien syntymistä ei hankaloiteta esimerkiksi taloudellisilla esteillä (alkupääoman sijoittaminen, käynnistyspääoma jne. ), sillä muutoin ohjelman perusajatus, nuorten pysyvä tai pitkäaikainen integroiminen työelämään, olisi ristiriidassa käytettävien keinojen kanssa. tarjota hyödyllisiä kokemuksia Hankitut taidot, koulutus ja Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman aikana saatu itseluottamus tuovat nuorelle aloitekyvyn ja yrittäjähengen tukemista koskevan ohjelma lohkon ansiosta mahdollisuuden soveltaa kokemustaan käytännöllisellä ja asianmukaisella tavalla. Kohderyhmä: Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmaan tai sen kokeilutoimintaan osallistuneet nuoret. Tämän ohjelmalohkon osalta oletuksena on, että pitkäaikaisen toiminnan kestoa pidennetään 10 prosentilla ja lyhytaikaisen toiminnan kestoa 2,5 prosentilla. 20 6o täydennyskoulutukseen, Erityistavoitteet: tukea nuorten vapaaehtoistyönsä aikana tai sen jälkeen aloittamia projekteja ja tekemiä aloitteita, jotka perustuvat vapaaehtoistyöstä saatuihin kokemuksiin, edesauttaa heidään pääsyään ilmennyt vapaaehtoistyön aikana, antaa nuorille mahdollisuus hyötyä saamastaan kokemuksesta sosiaalisen ja ammatillisen integroitumisen osalta, heille nuorten kohottaa vapaaehtoistyöjakson lopussa Euroopan unionin merkinnällä varustettu todistus, valtuuttaa paikalliset viranomaiset luomaan ja vahvistamaan uusia toimintamuotoja sosiaalialalla, luomista ja kannustaa uusien työpaikkojen kehittämistä sekä kokeilla uusia keinoja nuorten integroimisessa. tai uudentyyppisen sosiaalisen toiminnan integroitumisen sekä arvoa myöntämällä koulutuskokemukscn työelämään hankkiman tarve on jonka Nuoren vapaaehtoistyöstä hankkimansa kokemuksen ja tarpeidensa perusteella: saatavilla on kahdentyyppistä joista hän valitsee tukea, sopivamman - aloitteiden luomiseen tai käynnistämiseen myönnettävä tuki: tukea ei ole tarkoitettu yritystoiminnan aloittamiseen, vaan sen tarkoituksena on edistää aloitteellisuutta sellaisten käynnistysvaikeuksien voittamiseksi, jotka aivan liian usein tukahduttavat nuorten tekemät aloitteet, ja - koulutukseen tai täydennyskoulutukseen myönnettävä tuki: tuen tarkoituksena on tyydyttää vapaaehtoistyön aikana syntynyt ja sen päättyessä esitetty tarve hankkia täysin uutta alaa koskevaa tai aiempia aloja täydentävää koulutusta. Kyseisten tukien myöntöperusteet määritellään siten, että tuettavat projektit valitaan niiden ansioiden perusteella (esim. hankkeen toteutettavuus ja kesto) ja arvioimalla niiden riippuvuus yhteisön tuesta (esim. todennäköisyys, että projekti jää toteutumatta ilman yhteisön tukea). Talousarvio (yksikkökustannukset: koulutustuki = 4000 ecua, aloitetuki = 6000 ecua): VUOSI 5 vuotia 2000 2002 2001 I99X 1999 luku määrä mil| f ci ia luku määrä milj. ecua liiku in fuira milj. ecua luku määrä milj. ecua luku määrä milj. ecua luku määrä milj. ecua Tukimuoto Aloite Koulutus YHTEENSÄ 165 165 330 1,0 0,7 1,7 235 235 470 1,4 1,0 2,4 - - - - - - - - - - - - - - - - &\ 9. 1. 4 Täydentävät toimenpiteet m - on toteuttaa täydentäviä välttämätöntä tietty määrä Kokeilutoiminnasta ilmenee se jo ennakkoarvioinnissa havaittu seikka, että ohjelman yhteydessä toimenpiteitä. Kokeilutoiminnan perusteella korostetaan erityisesti tarvetta kehittää sekä keskitetysti että ja neuvontaan rekrytointiin hajautetusti nuorten vapaaehtoisten tarvittavia tukijärjestelmiä (kansalliset organisaatiot) ja projektien ja organisaatioiden selvitysjärjestelyjä keskitetty organisaatioihin paikallisella, tukiorganisaatio). Lisäksi alueellisella ja kansallisella tasolla toteutettavaan laitosten, organisaatioiden ja toimialojen väliseen yhteistyöhön kannustavan sisällyttämistä toiminnan ohjelmaan. (yhteistyökumppanuus) ja valmennukseen kokeilutoiminnan (kansallisiin suositellaan yhteydessä perusteella oleva (kunkin jäsenvaltion kansallisten organisaatioiden osoittaminen) Tämän lisäksi kokeilutoiminnassa osoittautui todeksi se, että on tarpeen käyttää sekä hajautettuja että keskitettyjä (keskitetty tukiorganisaatio) rakenteita, joiden avulla voidaan kehittää yhteinen lähestymistapa ja toteuttaa ja yhdenmukaistaa vapaaehtoistoiminnan eri ohjelmalohkot (erityisesti sähköisten yhteysverkostojen käytön ja yhteisten tietokantojen kehittämisen avulla) sekä Euroopan että paikallisella tasolla. Erityistavoitteet: on välttämätöntä, että edellisessä kappaleessa mainittujen tehtävien suorittamisesta vastaavien kansallisten organisaatioiden olemassaoloa tuetaan yhteisön osallistumisella kyseisten organisaatioiden toimintakustannusten kattamiseen. Jäsenvaltiot voivat kokeilutoiminnan ansiosta ehdottaa sellaisten organisaatioiden luomista, joiden tehtävänä on kyseisen kokeilutoiminnan hajautetun ohjelmalohkon toteuttaminen. Useimmat kansallisista organisaatioista ovat yhteneviä Nuorten Eurooppa -ohjelman yhteydessä perustettujen kansallisten toimistojen kanssa, minkä ansiosta voidaan saavuttaa merkittäviä tehokkuus- ja kustannussäästöjä (kuten tapahtui jo kokeilutoiminnan aikana). toiminnan määrän ja hyvin paljon vaihto-ohjelmia pidemmälle viedyn Suunnitellun yksilöllisen seurannan tarpeen vuoksi on erittäin tärkeää vahvistaa merkittävästi näiden kansallisten toimistojen (inhimillisiä ja aineellisia) toimintamahdollisuuksia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. tukemiseksi ja tukee kansallisten Kuten jo ennakkoarvioinnissa suositellaan, keskitetty tukiorganisaatio on tarpeellinen toiminnan yhdenmukaistamiseksi. Keskitetty kansallisten rakenteiden toiminnan johtamista, verkon rakenteiden verkon organisaatio yhtenäisyyttä ja sekä tavanmukaisissa olosuhteissa että hätätilanteissa toimintakykyisen tuki-ja neuvontajärjestelmän perustamista. Keskitetty organisaatio ei anna hallinnollista tai teknistä tukea komissiolle, vaan tukee kansallisia organisaatioita, joiden kanssa se on läheisessä yhteistyössä ohjelmaan sisältyvää toimintaa koskevien tietojen keräämiseksi, tutkimiseksi, ryhmitlclemiseksi ja jakelemiseksi etenkin sellaisen tietojärjestelmän avulla, jonka kautta kansalliset organisaatiot voivat seurata vapaaehtoistoimintaa ja saada sitä koskevaa tietoa keskeytyksettä (erityisesti lähettäviä ja isäntäprojekteja sekä vapaaehtoisia nuoria koskevan kvsvnnän ja tarjonnan osalta). ùi Yhteistyökumppanuuksilla pyritään kannustamaan kansainvälistä vapaaehtoistoimintaa koskevaa yhteistyötä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla sekä julkisen että yksityisen alan toimijoiden välillä. koostuu projektien Kohderyhmä toteuttamiseen, tiettyjen tiedotus, valmennus- Kohderyhmä: seurantaan, yhteensovittamiseen ja ohjaamiseen osallistuvista eri toimijoista: jäsenvaltioiden yhteisön tehtävien toimintaan sisältyvien (projektien kannustaminen, kohderyhmille ja ohjaustoiminnan yhteensovittaminen, projektien suunnattu avustaminen toimintaan, yhteydenpito paikallisiin viranomaisiin, jne. ) suorittamiseen osoittamista kansallisista ja organisaatioista kansallisella) institutionaalisista y htei sty ökumppanei sta. ja vapaaehtoistoiminnan eri toimivista toimistojen välisen verkon (paikallisella, alueellisella seuranta, osallistuminen tasoilla yksityisen julkisen alan ja ja Ohjausta koskevaan ohjelmalohkoon kohdistuvat puolestaan kaikkiin projektien osallistuviin johtohenkilöihin, neuvonantajiin, varsinaisiin kouluttajiin, jne. ). sisältyvät valmentamis- ja ohjaustoimenpiteet seurantaan ja toimijoihin: vapaaehtoisten nuorten ohjaajiin, projektien yhteys- toteuttamiseen, kulkuun ja Tiedotusta ja tutkimusta koskeva ohjelmalohko kohdistuu kaikkiin niihin henkilöihin, joille ohjelma on tarkoitettu (ja jotka toimivat tiedotuksen kohderyhmänä ja tutkimuksen tutkimuskenttänä): 18—25-vuotiaisiin eurooppalaisiin nuoriin ja muihin nuorisopolitiikasta vastuussa oleviin toimijoihin. Talousarvio (miljoonaa ecua): Ohjelmalohko 5: TÄYDENTÄVÄT TOIMENPITEET D: Ohjaus E: Yhteistyökumppanuus F:Tiedotus/tutkimus/seuranta/ arviointi Ohjelmalohko 5 yhteensä 1998 1999 2000 2001 2002 5 vuotta 3,6 0,7 1,4 4,6 1,0 1,8 5,7 7,4 - - - - - - - - ohjelmalohkon kustannusarviot Kyseisen toteutetusta kokeilutoiminnasta ja koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisotoiminnan alalla ja saatuihin harjoitetusta ohjaustoimintaan osallistuneiden henkilöiden määrään (vrt. jäljempänä olevat lisätiedot). ja yksikkökustannuksiin sekä valmennus- kokemuksiin toiminnasta perustuvat yhteisön vuonna 1996 Yhteisön rahoitusosuus kansallisille ja keskitetyille yhdenmukaistamisrakenteille (lähteenä on käytetty vapaaehtoisohjelman kokeilutoiminnan kansallisten rakenteiden L. S Q rahoituksen loppusummaa, joka oli 1,6 miljoonaa ecua vuonna 1996, ja kokeilutoiminnan keskitetylle organisaatiolle myönnetyn rahoituksen loppusummaa, joka oli 0,6 miljoonaa ecua vuonna 1996) Ohjelman toteuttamisen yhdenmukaistamista, tiedotusta ja tukemista koskevat organisaatiot Kansallinen taso (jäsenvaltioiden yhteisrahoitus) Keskitetty taso YHTEENSÄ 1998 1999 2000 2001 2002 YHTEENS Ä 1,8 2 0,6 2,4 0,8 2,8 - - - - - - - - Koulutustoiminta: kustannukset ja laskentaperusteet Kustannukset Koulutus Opetuksen vastuuhenkilöiden koulutus 1998 1999 2000 2001 2002 5 vuotta 1,20 1,80 0,60 0,90 - - - - Yhteyshenkilöiden koulutus 0,60 0,90 Laskentaperusteet Opetuksen vastuuhenkilöiden koulutustilaisuuksien lukumäärä Yhteyshenkilöiden koulutustilaisuuksien lukumäärä 1998 20 1999 30 2000 2001 2002 5 vuotta 20 30 - - - - Koulutustilaisuuksien kustannukset (ecua) 30000 30000 24 Ch 9. 2. Toiminnan perusteet 9. 2. 1 Lukuisia eurooppalaisia nuoria kohdannut tämän hetkinen taloudellinen ja sosiaalinen epävakaus (epävarma työnsaanti, syrjääntymisuhka, uudet koulutustarpeet) pakottaa kiinnittämään huomiota nuoren aikuistumisvaiheeseen. Suurin osa jäsenvaltioista on osallistunut Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman laatimiseen tätä yhteistä ajatusta silmällä pitäen. Ohjelmassa ehdotetaan vapaaehloisuusperiaatleen soveltamisia avoimessa kansainvälisessä ympäristössä (niin Euroopassa kuin kolmansissa maissakin), jotta nuorille voitaisiin tarjota uusia mahdollisuuksia päästä työelämään ja jotta he huomaisivat Euroopan kansalaisuuden merkityksen. toimenpiteitä, 9. 2. 2. Komissio on jo vuosia sitten havainnut, että jäsenvaltioilla, Euroopan parlamentilla ja tarvetta soveltaa valtiostasta riippumattomilla järjestöillä on ilmennyt yhä enemmän käytäntöön toimintaa eurooppalaisella tasolla nuorten vapaaehtoistyön toteuttamiseksi, nimenomaan nuorisoa koskevan eurooppalaisen yhteistyön osalta. SI {M 2000 -rahoitusdirektiivien mukaisesti toteutetussa ennakkoarvioinnissa vahvistettiin, että monivuotisen vapaaehtoistyön ohjelman perustamista koskevat edellytykset ovat olemassa: jäsenvaltioiden tuki, ohjelmaan mahdollisesti osallistuvien järjestöjen tuki ja nuorten todellinen kiinnostus. tarkoituksena on parantaa laajentaa joiden ja 9. 2. 3. Komission valkoisessa kirjassa "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys" esitetyissä suuntaviivoissa sekä Essenin (joulukuu 1994), Cannesin (kesäkuu 1995) ja Firenzen ja (kesäkuu 1996) Eurooppa-ncuvoston päätelmissä korostetaan, että alueellisten luomaan uusiin vaatimuksiin vastaavia paikallisten aloitteiden edistäminen auttaa työpaikkoja, ehkäiseviä ja että nuorten toimenpiteitä on vahvistettava, erityisesti vapaaehtoistyötä kehittämällä. Komissio arvioi, että sen tässä ehdotuksessa esittämä aloite voi osaltaan edistää sekä selkeämpää uusien tarpeiden yksilöimistä että vastausten löytämistä. ja ammatillista syrjäytymistä sosiaalista 9. 2. 4. Nuorisoalan kansainvälinen yhteistyö paranee yhteisen hankkeen myötä. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman avulla on mahdollista rakentaa useita siltoja erilaisten nuorisotoimintojen, kansalaisten osallistumista koskevien kysymysten ja nuorten sosiaalisen sopeutumisen ongelmien välillä. 9. 2. 5. Monivuotinen nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma toimii tärkeänä osana yhdentymisessä ja sosiaalisten suhteiden elvyttämisessä lukuisien eurooppalaisten nuorten osalta, jotka tulevaisuutta suunnitellessaan kohtaavat jatkuvasti ongelmia, jotka puolestaan johtuvat kasvavasta yksilöllistymisestä, yhteiskunnallisten erojen kasvamisesta jne. pitkäaikaisista käytösmallien taloudellisista vaikeuksista, 9. 2. 6. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman toimet antavat tilaisuuden, josta on osoituksena Euroopan sekä unionin pätevyydestä kansalaistaitojen saamisesta, jotka on testattu käytännön jokapäiväisessä elämässä ja suurimmaksi osaksi monikulttuurisessa yhteisössä. vahvistus kokemuksesta ja ^ 9. 2. 7. Ennakkoarvioinnissa korostettiin, että Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma pyrkii näiltä osin hakemaan todellisia nuorison tarpeisiin sopeutettuja vastauksia, joissa on otettu huomioon ohjelmaan osallistuvien eri nuorisoryhmien yksilöidyt erityistarpeet. 9. 2. 8 Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmassa kehitetyissä toimissa ehdotetaan uusiin vaatimuksiin, jotka koskevat koulutusta, nuorten innovatiivisia vastauksia sosiaalisen yhdentymisen ongelmia, aikuistumisvaiheeseen liittyviä erityisongelmia ja työelämän vastuukysymyksiä. Ohjelman sitominen paikalliselle tasolle kansainvälisen kehyksen kautta edistää paremmin sopeutumista muuttuvan maailman alati muuttuviin tietoihin ja tämän lisäksi, ennakkoarvioinnin suositusten mukaisesti, nuorisolle annettu mahdollisuus osallistua ohjelmaan tekee myös heidän erityistarpeensa ja ohjelman yhteensovittamisen mahdolliseksi. täysivaltaisena toimijana luotaviin todelliseen sosiaalisiin ja aktiiviseen osallistumiseen sekä 9. 2. 9. Uuden yhteisön elämään isäntäyhteisössä toteututettujen siteisiin perustuvien lujiin toimenpiteiden tarkoituksena on antaa nuorille mahdollisuus kehittää sosiaalisia ja ammatillisia taitojaan sekä samalla edistää isäntäyhtcisön hyvinvointia. Tämä mahdollisuus kokeilla käytännössä aktiivisen ja vastuullisen kansalaisen roolia toisessa maassa, ympäristössä ja kulttuurissa antaa nuorille sysäyksen kehityksessä kohti sopeutumista muuttuvaan yhteiskuntaan, mutta antaa samalla heille mahdollisuuden osallistua positiivisen ja yhtenäisen eurooppalaisen identiteetin luomiseen. 9. 2. 10. Tämä kokeilu edistää osaltaan yksilön huomioon ottavan yhteisön kansalaisuuden ajatuksen ja sen todellisen olemuksen uudelleen esiintuomista ja perustelua jokaisen nuoren kohdalta, samalla kun nuoret osallistuvat aktiivisesti yhteisön rakentamisen lujittamiseen Euroopan kansalaisuuden käsitteen avulla. Isäntänä toimivan paikallisyhteisön hyväksi tehtävän työn avulla nuoret voivat kokea millaista on kansalaisuus, jossa on eurooppalainen leima. 9. 2. 11. Suunniteltujen toimien luonteen ja nuorten vapaaehtoisten huomattavan määrän ansiosta tämä ohjelma hyödyntää merkittävästi yhteiskunnan taloudellista kehitystä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta: yrittäjähengen edistämistä, pätevyyden hankkimista, työllisyyden parantamista, liikkuvuuden edistämistä, uusien toimenpiteiden luomista jne. 9. 2. 12. Eurooppalainen vapaaehtoistyö parantaa paikallista taloudellis-sosiaalista ulottuvuutta välittömien vaikutusten kautta (lisätoiminta), ja pitkällä aikavälillä niiden vaikutukset ja tästä seuranneet toimenpiteet ovat myös määrällisiä (johdannaistoiminnan suuri kasvaminen) ja laadullisia (uusien toimintamuotojen kehittäminen) myös nuorten (pitkän aikavälin yhdentyminen) ja isäntäyhteisön (hyvinvoinnin lisääminen) hyväksi. 9. 2. 13. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön kautta syntyneellä liikevoimalla voi olla myös johdannaisvaikutuksia: yhdistykset, elimet, yhteisöt tai laitokset, jotka aloittavat ohjelman jatkaa yhteistyötä muissa hankkeissa. mukaisen yhteistyökumppanuuden voivat johtaa muiden Osoitettuaan samankaltaisten aloitteiden syntymiseen. tärkeytensä eurooppalainen vapaaehtoistoiminta voi U tn»MMm«i«sag^ 9. 2. 14. Ohjelmassa suunniteltujen eri toimenpiteiden tarkoituksena on kansainvälinen yhteistyö, joka tuo lisäarvoa (erityisesti kielen ja kulttuurien tasolla) jäsenvaltioiden tai vapaaehtoistyössä toimivien järjestöjen kehittämiin toimiin. 9. 2. 15. Eurooppalaisen vapaaehtoistyön ohjelman laajuus ja yhtenäinen lähestymistapa antavat (huonon koulutustason, puutteellisen pätevyyden tai alhaisten tulojen vuoksi) todella syrjäytyneille nuorille mahdollisuuden liikkua Euroopassa. 9. 2. 16. Toteutettavat toimenpiteet tekevät nuorista todellisia välittäjiä, jotka mahdollistavat eurooppalaisen ulottuvuuden paikallisella tasolla sekä viimeksi mainitun tason liittämisen Euroopan laajuiseen verkkoon. 9. 2. 17. Vapaaehtoistyön perinteet, jotka ovat eräissä maissa hyvin vanhat ja vahvat, ovat lähes olemattomat eurooppalaisella tasolla. Komission edistämillä toimenpiteillä luodaan uusia toimintamuotoja tällä hetkellä jäsenvaltioissa olemassa oleviin toimenpiteisiin verrattuna; ne täydentävät ja monipuolistavat jäsenvaltioiden toimenpiteitä, koska ne tuovat mukanaan uusia toimintatapoja ja laajennettuja näkökantoja. 9. 2. 18. Ennakkoarvioinnissa korostettiin, että eurooppalaisen ulottuvuuden huomioon ottava monivuotinen eurooppalaisen vapaaehtoisen nuoren arvon lisäämiselle, koska se mahdollistaa esitetyn ohjelman suotuisan kehityksen esteiden huomattavan vähentämisen sekä ohjelman kaikkien mahdollisuuksien käyttämisen. vapaaehtoistyöohjelma kokeilukenttä on toimivaltaisten viranomaisten kanssa kaikilla täydentävyyden periaatteeseen, koska ohjelma 9. 2. 19. Tässä päätösehdotuksessa esitetyn ohjelman ajatukset perustuvat yhteisön ja tiiviissä jäsenvaltioiden yhteistyössä taso, kansallinen taso, sekä alueellinen ja paikallinen taso). Ohjelman avulla luodaan myös instituutioiden välisiä kumppanuuksia paikallisella ja kansainvälisellä tasolla, mikä helpottaa jäsenvaltioita ja kolmansia maita sekä näiden kansalaisia koskevien aloitteiden tekemistä. Ennakkoarvioinnissa korostettiin avoimesti tällaisten kumppanuussopimusten tekemisen merkitystä sekä verkostojen luomista ohjelman laadun parantamiseksi ja ovien avaamiseksi kaiken kokoisille järjestöille ja instituutioille. toteutetaan (yhteisön tasoilla 9. 2. 20. Yhteisön toimen avulla on mahdollista taata todellinen eurooppalainen ulottuvuus projekteille, jotka toimivat paikallisella tai kansallisella tasolla sekä varojen jakautumisen sekä saavutettujen tulosten suurempi yhtenäisyys. 9. 2. 21. Kokeiluhankkeen alkamisesta saatujen opetusten ja ennakkoarvioinnin suositusten mukaisesti toimen täytäntöönpanemista koskevat toimintamenetelmät on toteutettu tavalla, joka yhdistää parhaalla mahdollisella tavalla keskushallinnon hajauttamisen, keinojen ja välittäjien tehokkuuden sekä säästöt, jotta suurin osa määrärahoista ohjautuisi suoraan nuorten hyväksi. 27 w 9. 2. 22. Yhteisön toimen avulla voidaan yhdistää rahoitus- , asiantuntija-, kumppanuus- ja liittyvien mallien verkostovarat (hankkeita koskeva selvitysjärjestelmä, valmisteluun kehittäminen) ja tämän lisäksi toimenpiteiden pedagoginen sisältö saa eurooppalaisen taloudellista ulottuvuuden ja (mittakaavaedut, varojen yhdistäminen) sekä pedagogista hyötyä (kansainvälinen kulttuurien välinen ulottuvuus), jotka ovat merkittävämpiä kuin asiaa koskevat yksittäiset jäsenvaltioiden aloitteet. ja kielten oppiminen). Tästä on myös (eri kulttuurien toimeenpanoon vaadittavasta 9. 2. 23. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset yhteisrahoituksesta vastaa pääasiallisesti isäntäprojekli. Ohjelma ei kuitenkaan vaikuta suuresti että rahoitusjärjestelmä, jossa säästetään yleisesti niukkoja julkisia varoja, on hyvin myönteinen asia ohjelmassa. Ennakkoarvioinnissa talousarvioihin. huomautettiin, kansallisiin -ohjelman 9. 2. 24. Kansainvälisen ulottuvuuden keskeinen asema eurooppalaisessa vapaaehtoistyössä tietojen merkitsee kansainvälistymistä ja maailmanlaajuisuutta, mikä on hyvin tärkeä valtti valmennettaessa nuoria työelämään. järjestclmällisempää yhteiskunnassa yhdistyvässä yhä 9. 2. 25. Toiminnan kansainvälisyys antaa alkuperältään yksityisen varojen hankkimiselle ja eräiden kulujen vähentämiseksi yhtenäisyyttä yritykset) kerättäviä kannustin vuosittaisen vauhdin kasvattamiseksi. täydentäviä varoja varten perustettava rahasto on samalla tehokas sekä vapaaehtoistoiminnan rahoituskustannusten vähentämiseksi (kuljetus, vakuutukset) käytäville neuvotteluille (suuret eurooppalaiset luotettavuutta. Erityisesti yksityissektorilta toinien ja toiminnallinen Eurooppalainen vapaaehtoistyön toimintaohjelma järjestely yksilön 9. 2. 26. henkilökohtaista kehitystä. Sen (elämä yhteisössä) ja sen aikaansaamat tiedot ja avoimuus (kielellinen, maantieteellinen, historiallinen, sosiaalinen sekä ammatillinen ympäristö jne) sekä sen osaltaan edistämät kulttuurivaihdot (sosiaalisten ympäristöjen välillä, eri ikäryhmien ja kansallisuuksien välillä jne) vaikuttavat siihen, että eurooppalaisen vapaaehtoistyönohjelma on kokonaisvaltainen opetusmenetelmä, joka perustuu kaikkiin yksilön ulottuvuuksiin ja mahdollistaa itsensä ja muiden löytämisen, mikä on perusedellytyksenä vastuullisen kansalaisen toiminnalle. vahvistaa -ohjelma vapaaehtoiset eurooppalaiset 9. 2. 27. Nuoret kertaa mahdollisuuden oppia elämään kansalaisena ha toimimaan kansalaisena: se kerää yhteisen hankkeen ympärille erilaisista maantieteellisistä, kulttuurisista ja sosiaalisista ympäristöistä lähtöisin olevia yksilöitä, jotka voivat ottaa vastuuta, olla itsenäisiä ja solidaarisia. Ohjelma myös edistää yksilöiden itsenäistä toimintaa, mikä puolestaan auttaa heitä katsomaan yhteisönsä elämää uusin silmin ja mahdollistaa heidät osallistumaan aktiivisesti yhteisön elämään. samalla tarjoaa 2X 0 9. 2. 28. Toiminta, johon nuoret osallistuvat, tekee mahdolliseksi sen, että: - nuoret voivat yksilöllisellä tasolla opetella toimimaan omien päätöstensä hyväksi, ottaa vastuuta, opetella kriittisyyttä, kehittää itsenäisyyttään ja viestintäkykyjään; nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman tukemille oppimistilanteille on leimaa-antavaa se, että nuoret ovat itse halunneet ne ja tutkineet niitä, eikä niitä ole väkinäisesti annettu muulta taholta; - nuoret voivat yhteiskunnan tasolla kokea arkipäivän solidaarisuuden ja huomata, todellisuudessa ajatuksen ihmisten riippuvuudesta toisistaan ja yhteisten etujen huomioon ottamisesta yhtä aikaa yksilön etujen kanssa; - nuoret voivat sosiaalisella tasolla havaita ja ymmärtää paremmin tietyt sosiaaliset tarpeet ja niiden alkuperän, sosiaalisten rakenteiden toiminnan ja tavat niihin osallistumiseen sekä toimenpiteiden toteuttamiseen liittyvien alojen ammattilaisten vaatimusten tason; - nuoret voivat kulttuurien välisen oppimisen tasolla ymmärtää perinteistä ja kulttuureista johtuvia rajoituksia sekä kohdata todellisuudessa erilaisia kulttuureja, sosiaalisia tasoja, taloudellisia tilanteita ja muodostaa niistä omat käsityksensä. 9. 2. 29. Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelman toiminta perustuu kumppanuuden aloittamiseen yhdistysten, kaupungin tai kylän asukkaiden, paikallisten edustajien, hallintoviranomaisten ja yritysten välillä. Isäntäprojekti yhdistää muualta tulleita nuoria, jotka osaltaan edistävät oman ympäristönsä hyvinvointia ja nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelma instituutioiden välille, minkä ennakkoarvioinnissa todettiin olevan hyvin tärkeä ja kiinnostava alue. luo uusia kumppanuussuhteita 9. 2. 30. PO I:n, PC) VIII:n ja kolmansien maiden välisen yhteistyön avulla voitaisiin kehittää täydentäviä ja vapaaehtoistyön alalla. ja yhteisvaikutusta sekä kokeilla uusia keinoja yhteis- toimia 9. 3. Toimenpiteiden seuranta ja arviointi Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -ohjelmaa koskevan päätösehdotuksen 10 artiklan tämän päätösehdotuksen mukaisesti komissio täytäntöönpanon jälkeen, jotta ohjelman seuranta ja jatkuva arviointi voidaan taata, ottaen samalla huomioon päätavoite ja erityistavoitteet. toimenpiteet tarvittavat toteuttaa Seuranta Komissio seuraa jatkuvasti ohjelman täytäntöönpanoa sen tehokkuuden valvomiseksi. Komissio ottaa seurannassaan huomioon myös: - yhteensovittamisesta huolehtivien tahojen ja eri institutionaalisten yhteistyökumppaneiden sille säännöllisesti laatimat kertomukset. 29 ^ - ohjelman käyttäjien eli nuorten osallistumisen. Tarkoituksena on liittää nuoret tiiviisti mukaan ohjelman seurantaan ja arviointiin erikseen määriteltävien keinojen avulla, joita ovat tekeminen, vapaaehtoistyöntekijän pitämä muistikirja jne. osallistuminen, seminaareihin haastattelujen esimerkiksi Aloitekyvyn ja yrittäjyyden tukemista koskevalle ohjelmalohkolle myönnetty tuki on luonteensa vuoksi (vapaaehtoistoiminnan seurantaa) ohjelman valvontaan liittyvä väline (erityisesti ohjclmalohkot 1, 2 ja 3). Suoriutumisen osoittimet Ennakkoarvioinnissa seurannassa ja arvioinnissa: suositeltuja Tuloksen osoittimet Määrälliset seuraavia osoittimia voidaan käyttää ohjelman Yleiset: - ohjelmaan osallistuvien nuorten lukumäärä ja kotipaikka - ohjelmaan osallistuvien vaikeassa tilanteessa olevien nuorten osuus - naisten ja miesten tasainen osuus Erityiset: -jokaiseen ohjelmalohkoon osallistuvien nuorten lukumäärä ja kotipaikka - isäntäprojektien ja komission alaisten lähettävien projektien (ohjelmalohkot 1 ja 2 ) lukumäärä - pitkäaikaisten ja lyhytaikaisten toimintojen jakautuminen sekä keston keskiarvo - yhteisön sisäisen toiminnan ja kolmansien maiden toiminnan tasapaino (ohjelmalohkot (ohjelmaloh 1 ja 2) - vapaaehtoistoiminnan muuttaminen aloitteiksi/koulutukseksi (ohjelmalohko 4) - vapaaehtoistyön epäonnistumisaste (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) - aloitekyvyn ja yrittäjähengen tukemisen epäonnistumisaste (ohjelmalohko 4) Laadulliset Yleiset: - toimintaa koskevien toiminta-alojen tyypit - (pohjoinen-etelä, alueelliset suhteet) toiminnan maantieteellinen jakautuminen; kumppanuuden tasainen jakautuminen Erityiset: - pedagogisen sisällön laatu (ohjelmalohkot 1,2 ja 3) - kielellinen oppiminen (ohjelmalohkot 1. 2 ja 3) 30 O D r - hankkeen innovatiivinen ulottuvuus (ohjelmalohkot 3 ja 4) - isäntäyhteisön hyöty (ohjclmalohkot 1,2 ja 3) Vaikutuksen osoittimet Määrälliset Yleiset - nuorten itsensä luomien uusien toimintojen määrä - vapaaehtoistyöntekijöiden taholta tulevan kysynnän ja institutionaalisten kumppaneiden tarjoaman toiminnan kasvu Erityiset - vapaaehtoistyöhön osallistuneiden nuorten työhönoton määrä (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) - vapaaehtoislyöpyyntöjen maarajoihin ei voitu vastata (ohjelmalohkot 1 ja 2) Laadulliset Yleiset - toiminnan sopeuttaminen yksittäisiin tarpeisiin - vapaaehtoistyön määrä niissä maissa, joissa tällä työllä ei ole todellisia perinteitä - nuorten osallistuminen ja vastuunotto - Euroopan kansalaisuuden ajatuksen määrittelemisen ja kehittämisen edistäminen; eri yhteistyökumppaneiden eurooppalaisen ulottuvuuden vastaanotto Erityiset - paikallisen kehittämisen edistäminen (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) - vapaaehtoistyöntekijän hankkimat eri alojen taidot (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) - vapaaehtoistyön synnyttämän sosiaalisen elinvoiman säilyminen paikallisella tasolla sen jälkeen kun - vapaaehtoistyön aikana hankitun kokemuksen hyödyntäminen (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) - seurantatoiminnan aikana hankitun kokemuksen hyödyntäminen (ohjelmalohko 4) - kansainvälisten yhteistyökumppaneiden (ohjelmalohkot 1,2, 3 ja 5) vapaaehtoistyöntekijät ovat lähteneet (ohjelmalohkot 1, 2 ja 3) säilyminen vapaaehtoistoiminnan osalta Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu Päätöksen 10 artiklan mukaan komissio esittää ohjelman toisen täytäntöönpanovuoden kuluessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, jonka avulla määritellään mahdolliset uudet täytäntöönpanoa koskevat suuntaviivat ja yksityiskohtaiset säännöt sekä uusi talousarvio, joka koskee ohjelman kolmea viimeistä vuotta. Arvioinnissa otetaan myös huomion kokeilutoiminnan arviointitulokset ja Nuorten Eurooppa -ohjelman lopullinen arviointi. f Kuten edellä on mainittu, ohjelmaa arvioidaan toisen täytäntöönpanovuoden kuluessa. Komission esittämä arviointikertomus perustuu erityisesti itsenäisen järjestön tekemään ulkopuoliseen arviointiin. Arvioinnissa otetaan myös huomioon (edellä mainittujen osoittimien osalta saatujen tietojen avulla) nuorten mielipide (itsearviointi) ja sellaisten henkilöiden mielipide, joita hankkeet koskevat suoraan (yhteensovittamisrakentect, institutionaaliset yhteistyökumppanit) tai nuorten läsnäolon kautta hankkeista hyötyvien mielipide (yhteisöjen, järjestöjen, kaupunginosien ja kylien asukkaat jne). Arvioinnissa otetaan tämän lisäksi huomioon ohjelmasta hyötyvien nuorten ryhmän ja ohjelman ulkopuolella olevien nuorten ryhmän välisen vertailun tulokset. 10. HALLINTOMENOT Komissio päättää vuosittain varojen jakamista koskevassa päätöksessään myös hallintoa koskevien tarpeellisten varojen tehokkaasta liikkeelle laskusta, jolloin otetaan huomioon myös henkilöstöjä budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. fi 10. 1 Vaikutukset henkilöstön lukumäärään TYOPAIKKATYYPIT TOIMINNAN HALLINTOTEHTÄVIIN NIMITETTÄVÄ HENKILÖSTÖ Pysyvät työpaikat Väliaikaiset työpaikat JOSTA KESTO Ylimää räiset voima varat Kyseisessä PO:ssa tai osastossa käytettävissä olevat voima varat Virkamiehet tai väliaikainen henkilöstö A B C 8 1 2 Muut voimavarat YHTEENSÄ II 2 2 8 3 2 13 vuodesta 1998 alkaen vuodes ta 1998 alkaen 10. 2. Ylimääräisten inhimillisten voimavarojen yleinen rahoitusvaikutus I I Määräs I LASKENTATAPA I Virkamiehet Väliaikaiset muuhun henkilöstöön kuuluvat Muut varat (budjettikohta ilmoitettava) Yhteensä Henkilöstömenot jotka ovat tarpeen tämän ohjelman toteuttamiseksi katetaan olemassaolevista voimavaroista: 11 virkaa + 2 tilapäistä toimihenkilöä (luokat AI, A2, A4, A5)}: 1. 300. 000 ecua vuodessa. 11 ~> 10. 3. Toimesta johtuvien muiden hallintomenojen kasvu I BUDJETTIKOHTA (NUMERO JA NIMIKE) I MÄÄRÄs I LASKENTATAPA I A 2510 Komiteoiden kokoontumisista aiheutuvat kulut 46 200 komitean 2 kokousta/vuosi (2 edustajaa/jäsenvaltio) Yhteensä 125 400 YHTEENSÄ Ohjelman toteuttaminen tarkoittaa lisämenojen kasvua kokouskulujen osalta (kohta A 2500 kansallisten osallistujien 3 kokousta/vuosi: 36 000 ecua; 800 ecua 3 x 15 jäsenelle) ja työmatkakulut (kohta A 1300 3 työmatkaa vuodessa/jäsenvaltio: 36 000 ecua; 800 ecua 3 x 15 jäsenelle). Kyseiset menot katetaan nykyisistä varoista. 34 "H ISSN 1024-4492 K0M(96) 610 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 Luettelonumero : CB-C0-96-656-FI-C ISBN 92-78-13169-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg