title: Kommissionens rapport till den budgetansvariga myndigheten om situationen den 30 juni 1996 vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten

eurovoc_concepts:
Community loan
EU financial instrument
budgetary reserve (EU)
credit guarantee
general budget (EU)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 12. 12. 1996 KOM(96)631 slutlig KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 30 JUNI 1996 VAD GALLER GARANTIER SOM BEROR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN - A - KOMMISSIONENS RAPPORT TILL DEN BUDGETANSVARIGA MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 30 JUNI 1996 VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN I denna rapport redogörs för situationen den 30 juni 1996 vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten. Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen om tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att "halvårsvis lägga fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör budgeten och därmed förbundna risker". Denna rapport läggs fram enligt bestämmelserna i artikel 134 (g) i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Kommissionen har tidigare lagt fram tio sådana rapporter till den budgetansvariga myndigheten. Denna rapport består av två delar: 1. Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för utvecklingen vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten. 2. En bedömning av potentiella risker mot bakgrund av en värdering av det ekonomiska och länder som varit föremål för de mest betydande tredje i de finansiella lånetransaktionerna. läget Innehållsförteckning DEL 1: OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31. 12. 1995, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN L INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR. I. A. TRANSAKTIONER MED MAKROEKONOMISKA MAL l. B. TRANSAKTIONER MED MIKROEKONOMISKA MAL 1 \r 1 %- 1 Qr EL OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 1995 n A YTTERLIGARE MAKROEKONOMISKT STÖD TILL MOLDOVA 1 £,- \jj- 1 ÏÏ. B. MAKROEKONOMSIKT STÖD TILL SLOVAKIEN HL RISKSITUATIONEN KLA. UTESTÅENDE BELOPP DEN 30 JUNI 1996 III. B. MAXIMAL RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR: BELOPP SOM UTBETALATS FRAM TILL DKN 30 JlfNI 1996 III. C. M A X I M A L T E O R E T I SK RISK SOM KAN BELASTA tiKMENSKAPKNS Hl IIKiHT. REDOVISAD ÄR FÖR ÄR IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN IV. A. EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS LAN TILL TREDJE LAND IV. B. IN- OCH UTLÅNING ELLER GARANTIER FÖR LAN TILL TREDJE LAND 2 3 3 4 5 9 9 9 V. ANALYS AV GEMENSKAPENS TEORETISKA UTLÅNINGSKAPACITET OCH KAPACITET ATT STÄLLA GARANTIER TDLL FÖRMÄN FÖR TREDJE LAND 11 VL GARANTD70NDENS RELATIVA SOLIDITET 12 DEL 2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE LÅNETRANSAKTIONERNA LINLEDNING H. DE CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDERNA HL DE NYA OBEROENDE STATERNA IV. MEDELHAVSLÄNDER BILAGA L RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR LA. TABELL 1-3 I. B. LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BLIDGETEN I. C. FÖRFARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER BL METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV GEMENSKAPENS BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1996-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTD70NDSSYSTEMET n. A. RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LAN TILL TREDJE LAND (1) ÏÏ. B. BERÄKNINGSUNDERLAG FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN (2) n. C. UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER n. D. INBETALNING TILL GARANTIFONDEN (3) n. E. RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER (4) n. F. ÅTERSTÅENDE UTLANINGSKAPACITET (5) HL TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 14 15 18 22 24 24 25 39 41 41 41 42 42 43 43 44 4-- DELI: OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31. 12. 1995, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR risker som De låne- och garantitransaktioner av två slag: transaktioner med makroekonomiska mål och transaktioner med mikroekonomiska mål. täcks av garantier ur gemenskapens budget avser I. A. Transaktioner med makroekonomiska mål Detta rör sig framför allt om betalningsbalanslån till medlemsstater eller till tredje land. Lånen beviljas utifrån väl definierade ekonomiska villkor och åtaganden. Till kategorin hör även det lån på 1250 miljoner ecu som syftar till att finansiera import av jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta Sovjetunionen, eftersom riskerna härvidlag till stor del beror på den makroekonomiska och politiska utvecklingen i mottagarländerna. I. B. Transaktioner med mikroekonomiska mål Här rör det sig om lån för finansiering av projekt, där återbetalningstiden vanligen är lång och återbetalning sker med hjälp av de medel som projektet i fråga är avsett att generera. I allmänhet är det finansiella och andra företag samt tredje länder som beviljas dessa lån, och lånen omfattas, förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga bankgarantier. Det avser Euratomlan till medlemsstater och lån till medlemsstater inom ramen för de nya gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlan och EIB-lån till länder utanför gemenskapen (Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och vissa andra icke-medlemsländer - utvecklingsländer i Asien och Latinamerika). DL OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 31 DECEMBER 1995 De mest betydelsefulla operationerna som inletts under det första halvåret 1996 är följande: ILA. Ytterligare makroekonomiskt stöd till Moldova1 Moldova gjorde betydande framsteg vad gäller ekonomisk stabilitet och ekonomiska refonner Rådets beslut 96/242/EG av den 25 mars 1996 om fortsatt makroekonomiskt stöd till Moldova. - 2- under 1994, och uppfyller i stort sett de kriterier som fastställts inom ramen för Internationella valutafondens (TMF) första program. Rådet beslutade således i juni 1994 att bevilja Moldavien ett makroekonomiskt stöd på högst 45 miljoner ecu till stöd till stabiliserings- och reformprogram (se punkt I1. C2). De moldoviska myndigheternas nya program, som fått stöd av ett nytt avtal med IMF, avser perioden mars 1995 till mars 1996 och syftar till att ytterligare öka stabiliteten och intensifiera reformarbetet på det ekonomiska området. Detta program kräver ytterligare ca 50 miljoner dollar i utländsk finansiering. Rådet har mot denna bakgrund beslutat (beslut 96/242/EG) att ge ett fortsatt makroekonomiskt stöd till Moldova på högst 15 miljoner ecu till stöd för landets betalningsbalans. Kommissionen är bemyndigad att låna upp detta belopp i gemenskapens namn för en period på högst tio år. Beloppet skall betalas ut till Moldova såsom ett engångsbelopp. Beloppet hade ännu inte betalats ut den sista dagen i den period som denna rapport avser. n. B. Makroekonomsikt stöd till Slovakien2 Kommissionen bemyndigades genom rådets beslut nr 94/939 av den 22 december 1994 att låna 130 miljoner ecu i gemenskapens namn i två delar och för högst sju år inom ramen för ett makroekonomiskt stöd till Slovakien, och återutlåna dessa medel på samma villkor till Slovakien. Som en följd av det förbättrade ekonomiska läget i Slovakien, i synnerhet vad gäller betalningsbalansen och valutareserven, samt landets tillgång till den internationella privata kapitalmarknaden, förklarade de slovakiska myndigheterna i april 1995, att de inte längre skulle komma att använda sig av de av IMF beviljade medlen från betalningsbalanslånet. Mot bakgrund av att IMF:s standby-avtal löper ut och att de slovakiska myndigheterna inte är beredda gå med på de ekonomisk-politiska åtgärder som hör ihop med genomförandet av EU-lånet har kommissionen lagt fram ett förslag till rådet enligt vilket Europeiska gemenskapen bör dra konsekvensen av det förändrade läget och upphäva beslutet av den 22 december 1994. Rådet upphävde det berörda beslutet den 25 juli 1996. 2 Rådets beslut av den 25 juli 1996 om upphävande av beslut 94/939/EG av den 22 december 1994 om ytterligare makroekonomiskt bistånd till Slovakien. - 3- IIL RISKSrrUATIONEN Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapernas budget kan genomföras med två olika metoder, nämligen - den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala utestående lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och - den i budgetarbete vanligare metoden, enligt vilken den högsta totala summan som gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret beräknas. Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen - genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till den 31 december 1995, vilket ger den minsta risken för gemenskapen om inga tidiga återbetalningar sker (se tabell 2 nedan), och - genom att man även blickat framåt, och tagit hänsyn till alla transaktioner som rådet beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att effekten på framtida budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla kommissionens förslag i fråga godtas, den största risken för gemenskapen (se tabell 3 nedan). Den senare metoden ger en uppfattning om hur stora de risker som är förknippade med förslagen är. Den kräver emellertid att ett antal antaganden görs vad gäller utbetalningsdatum, villkor för återbetalning, räntesatser3 och växelkurser4. Närmare uppgifter om detta återfinns i bilagan. Resultaten framgår av de tabell 1-3, där beräkningar av risker i samband med lån till länder inom respektive utanför gemenskapen återges. De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I fallet makroekonomiskt stöd gäller det lån till en enda stat, medan det t. ex. inom ramen för Europeiska investeringsbankens verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (NGI) rör sig om projektlån. I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till medlemsstater och risker som gäller icke-medlemsstater. IELA. Utestående belopp den 30 juni 1996 Läget beskrivs i tabell 1. Den totala risken belöpte sig till 11 705 miljoner ecu den 30 juni 1996, jämfört med 13 114 miljoner ecu den 31 december 1995, alltså en minskning med 1 409 miljoner ecu5. 3 4 5 Det antagande som tillämpats är en genomsnittlig räntesate på 10 %. När det gäller lån i andra valutor än ecu tillämpas växelkurserna den 30 juni 1996. Delar av skillnaden i förhållande till den föregående sexmånadersperioden beror på förändringar i växelkurser vid lån andra valutor än ecu. - 4- De transaktioner som påverkat det utestående beloppet i nedanstående tabell under perioden 1 januari-30juni 1996: Utestående belopp den 31. 12. 95 Återbetalningar av lån Grekland Italien Euratom Nya gemenskapsinstrument Ungern F. d Sovjetunionen EIB Förändring av växelkurser för andra valutor i förhållande till ecu Utbetalningar av lån F. d. Sovjetunionen EIB tående belopp den 30. 06. 96 13114 500 500 32 179 260 204 121 20 1 406 11705 Det utestående lånebeloppet (exklusive räntor) till förmån för medlemsstater var den 30 juni 5 985 miljoner ecu, vilket är 17,6 % lägre än motsvarande belopp den 31 december 1995. Denna förändring beror främst på att Grekland och Italien återbetalat betalningsbalanslån på vardera 500 miljoner ecu (totalt 1 miljard ecu). För övriga medlemsstater ligger det utestående lånebeloppet kvar på samma nivå som tidigare. Även vad gäller de risker som hänför sig till tredje land kan en minskning av det utestående beloppet konstateras: 5 720 miljoner ecu innebär en minskning med 2,2 % jämfört med beloppet per den 31 december 1995. ni. B. Maximal risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år for år: belopp som utbetalats fram till den 30 juni 1996 Läget beskrivs i tabell 2. Den totala risken uppgår till 3 149 miljoner ecu 1996 och kommer att öka konstant för att uppgå till ca 3 500 miljoner ecu år 2000. En speciell situation kommer dock att råda 1999 eftersom inga betalningsbalanslån till medlemsstaterna skall amorteras det året, och eftersom amorteringarna på lånen till Ungern, Tjeckien och Slovakien samt lånet på 290 miljoner ecu till Bulgarien slutförs under 1998. Beloppet för de transaktioner som avser medlemsstater uppgår 1996 till 2 068 miljoner ecu. Detta belopp kommer att variera beroende på när amorteringsdatum infaller för betalningsbalanslånen till Grekland och Italien (vilket sker vartannat år). Således kommer den -5 maximala risken att vara högst under jämna årtal fram till och med år 2000, då den uppgår till 2 793 miljoner ecu. Den maximala risken i samband med transaktioner gentemot tredje land uppgår till 1 081 miljoner ecu 1996. Man kommer också att erfara en ökning till 1 617 miljoner ecu under 1997, beroende på att följande amorteringar då kommer att förfalla: - Ungern: 80 miljoner ecu. - Tjeckien: 127 miljoner ecu. - Slovakien: 63 miljoner ecu. - Bulgarien: 140 miljoner ecu. - Algeriet: 250 miljoner ecu. - Israel: 160 miljoner ecu. - Länder i f. d. Sovjetunionen: 143 miljoner ecu. III. C. Maximal teoretisk risk som kan belasta gemenskapens budget, redovisad år för år Läget beskrivs i tabell 3. Denna risk, som är 3 490 miljoner ecu 1996, kommer regelmässigt att öka till och med år 2000 (bortsett från år 1999, då den kommer att uppgå till är 2 255 miljoner ecu). Vad gäller transaktioner gentemot medlemsstaterna blir den maximala teoretiska riskens utveckling fram till och med år 2000 ungefär densamma som den som framgår av tabell 2. Det året uppgår risken till 3 188 miljoner ecu, för att sedan sjunka till 2 370 miljoner ecu år 2002 och 2 197 miljoner ecu år 2003. Risken vid transaktioner gentemot tredje land kommer att öka från 1 253 miljoner ecu 1996 till 1930 miljoner ecu 1997. Vid en jämförelse med tabell 2 kan här konstateras en ökad risk från och med 1999, då de första amorteringarna planeras för de föreslagna lånen till Turkiet, Kroatien och f d. jugoslaviska republiken Makedonien. 6- TABELL 1 UTESTÅENDE GARANTERADE BELOPP • (i miljoner ecu) GODKÄNDA TRANSAKTIONER Berörda transaktioner Högsta godkända belopp Utestående lånebelopp den 31. 12. 95 Utestående lånebelopp den 30. 6. 96 Återstod att betala ut den 30. 6. 96 MEDLEMSSTATERNA A. Betalningsbalanslå n 1. Grekland 2. Italien B. Övriga 3. Euratom 4. Nya gemenskapsinstrument (NGI) och NGI-jordbävn. stöd 5. EIB Medelhavsområdet; Spanien, Grekland, Portugal 2200 8000 MEDLEMSSTATER TOTALT TREDJE LAND A. Ekonomiskt stöd 1. Ungern 2. Tjeckien 3. Slovakien 4. Bulgarien 5. Rumänien 6. Algeriet 7. Israel 8. Baltikum 9. Moldova 10. Ukraina 11. Vitryssland 12. F. d. Sovjetunionen B. Övriga 13. EIB Medelhavsområdet 14. EIB Central- och Östeuropa I 15. EIB Central- och Östeuropa II 16. EIB Utvecklingsländer i Asien och Latinamerika 17. EIB Sydafrika 14000 4000 6830 1500 26330 1050 250 125 400 580 600 160 220 60 285 55 1250 6362 1700 3000 750 300 1000 4045 720 1113 385 7263 440 250 125 360 510 500 160 135 45 85 30 347 1782 837 96 149 500 3512 695 932 346 1200 4000 0 0 0 5985 5200 180 250 125 360 510 500 160 135 45 85 30 143 1981 884 141 191 260 0 0 40 70 100 0 85 15 200 25 0 3112 733 2865 548 300 TREDJE LAND TOTALT 17147 5851 5720 8353 TOTALT 43477 13114 11705 13553 1 ) Ingen utbetalning planeras 2) Den tredje och fjärde tranchen har ännu inte utbetalats den 30. 6. 96, eftersom den italienska regeringen inte begärt dessa utbetalningar BILAGA TILL TABELL 1 EIB:S TRANSAKTIONER - SITUATION DEN 30. 6. 1996 Transaktioner Tak för godkända lån Tillgängliga an slag minus annulleringar Ursprungligt utbetalat belopp Utestående den 30. 6. 96 EIB Medelhavsomrädet; Spanien, Grekland, Portugal Tredje länder EIB Medelhavsområdet Central- och Östeuropa I Central-och Östeuropa II Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien Sydafrika 1500 6362 1700 3000 750 300 1465 5128 1647 1999 647 101 1572 2984 914 141 191 346 1981 884 141 191 Märk: Det faktum att det ursprungliga utbetalade beloppet ibland överstiger beloppet för de lån som godkänts beror pä variationer i ecuns växelkurs mellan dagen för undertecknande av kontraktet och den 30 juni 1996. - ?- TABELL 2 MAXIMAL ÄRLIG RISK FÖR GEMENSKAPENS BUDGET (Uppskattning i miljoner ecu grundad pä de transaktioner som skett till och med den 30 juni 1996 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 TOTALT MEDLEMSSTATER LÅNEBELOPP A Betalningsbalansen 1. Grekland 2. Italien B Strukturella lån 3. Euratom 4 Nytt aemenskapsinstrument (NGI) och NGI-iordbavninasstöd 5 EIB Medelhavsområdet - gamla protokollen; Spanien, Grektand, Portugal t änebelopp totalt RÄNTOR A Betalningsbalanslån 1 Grekland 2 Italien B Strukturella lån 3 Euratom 4 Nytt aemenskapsinstrument (NGI) och NGI-iordbavningsstöd 5 EIB Medelhavsområdet - gamla protokollen; Spanien, Grekland, Portugal 500 500 153 306 73 453 541 70 500 997 93 91 56 2514 13 41 45 16 41 50 1533 1064 1738 107 2613 95 255 57 95 33 48 213 43 69 26 48 213 10 21 20 158 158 3 12 15 1 10 11 Räntor totalt 535 398 311 189 180 1000 4012 728 1092 359 7190 190 998 113 216 123 1640 71 21 92 7 7 14 23 23 21 21 2 5 7 2 3 5 MEDLEMSSTATERNA TOTALT 2068 1462 2049 296 2793 106 30 27 8830 TREDJE LAND LÅNEBELOPP A Ekonomiskt stöd fi Ungern 1 1 leckien 8 Slovakien 9 Bulgarien 10 Rumänien 11. Israel 12 Algeriet 13 Fd Sovietunionen 14 Baltikum 15 Moldova 16 Ukraina 17. Vitryssland B. Garantier 18 EIB Medelhavsområdet 19. EIB Central- och Östeuropa I och II 20 EIB Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien Länebelopp totalt RÄNTOR A Ekonomiskt stöd 6. Ungern 7. Tjeckien 8. Slovakien 9 Bulgarien 10 Rumänien 11. Israel 12. Algeriet 13. F. d. Sovietunionen 14 Baltikum 15 Moldova 16 Ukraina 17 Vitryssland B Garantier 18. EIB Medelhavet 19. EIB Öst- och Centraleuropa I och II 20. EIB Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien Räntor totalt 260 204 134 30 100 123 62 150 185 80 127 63 140 160 250 143 141 46 15 161 67 19 628 1165 867 18 25 13 36 51 16 50 7 14 5 9 3 130 67 9 10 12 6 22 51 25 14 5 9 3 120 64 9 26 25 13 36 51 16 50 14 14 5 9 3 123 63 6 453 190 80 55 70 440 250 125 360 510 160 500 347 135 32 51 18 1233 611 128 150 100 9 17 6 156 97 22 25 9 17 6 151 96 23 9 17 6 151 90 8 528 483 281 4901 7 6 25 3 4 9 3 85 46 7 6 10 3 3 7 2 73 39 6 2 5 2 63 33 5 54 62 32 115 210 32 210 21 73 32 63 22 797 424 57 110 5 166 96 22 479 7 14 25 14 5 9 3 96 53 7 172 88 20 470 7 33 25 14 5 9 3 108 59 8 452 348 269 231 193 149 110 2203 TREDJE LAND TOTALT 1081 1617 1215 738 710 720 631 390 7103 TOTALT (Östeuropa) (övriga tredje lander) 3149 3079 3264 1034 3503 827 661 417 15934 751 330 846 771 882 333 406 332 394 316 275 445 268 364 164 226 3986 3117 -g TAPEll9 MAXIMAL TEORETISK RISK SOM KAN BELASTA GEMENSKAPENS BUDGET, REDOVISAD AR FÖR AR 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 TOTAL MEDLEMSSTATER LÅNEBELOPP A. Betalningsbalanslån 1. Grekland 2. Italien B Strukturella lån 3. Euratom och NGI 4. EIBSp. Gre. Port Lånebelopp totalt RÄNTOR A Betalningsbalans 1. Grekland 2 Italien B Strukturella lån 3 Euratom och NGI 4 EIB Sp. Gre. Port Räntor totalt 500 500 459 73 500 997 184 56 994 70 2514 54 45 57 50 1532 1064 1738 107 2613 2000 2000 23 21 1000 8012 1819 359 2023 2021 11190 71 21 92 95 425 152 33 705 48 553 111 26 738 48 638 30 20 553 553 340 340 170 15 15 11 11 7 7 2 5 2 3 190 3571 330 122 736 583 575 354 347 175 4213 MEDLEMSSTATERNA TOTALT 2237 1802 2474 690 3188 446 2370 2197 15402 TREDJE LAND LÅNEBELOPP A. Ekonomiskt stöd 5. Ungern 6. Tjeckien 7. Slovakien 8. Bulgarien 9. Rumänien 10 Israel 11. Algeriet 12. F. d. Sovjetunionen 13. Baltikum 14. Moldova 15. Ukraina 16 Vitryssland 17 Euratom Central- och Östeuropa B Garantiei 18 EIB Medelhavsomrädet 19 EIB Central- och Östeuropa I och II 20 EIB Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien 21. EIB Sydafrika Länebelopp totalt RÄNTOR A. Ekonomiskt stöd 5. Ungern 6. Tjeckien 7 Slovakien 8. Bulgarien 9 Rumänien 10 Israel 11. Algeriet 12. F. d. Sovjetunionen 13. Baltikum 14. Moldova 15. Ukraina 16. Vitryssland 17. Euratom Central- och Östeuropa B. Garantier 18. EIB Medelhavsområdet 19. EIB Central- och Östeuropa I och II 20. EIB Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien 21. EIB Sydafrika Rântor totalt 100 123 62 150 185 260 204 80 127 63 140 160 250 143 190 80 55 70 260 80 70 150 100 100 700 250 125 440 580 160 600 347 220 38 111 28 24 2054 1527 352 55 25 12 37 11 7 392 363 85 17 85 12 57 11 16 431 377 96 21 1103 1616 7611 26 13 8 13 20 11 5 27 7 88 409 337 88 26 26 8 7 10 11 3 23 6 94 383 301 45 24 267 62 118 175 263 32 285 21 139 43 211 55 366 2597 2227 467 127 110 5 260 213 44 5 717 26 13 15 21 35 22 6 29 8 54 394 368 85 22 9 17 6 1 318 288 64 10 934 26 13 15 13 35 11 6 29 8 72 411 362 90 25 216 143 29 2 580 26 14 15 40 35 22 6 29 8 34 345 328 69 16 134 30 141 46 15 161 67 19 628 1165 867 57 25 20 40 55 16 55 14 18 5 19 5 1 168 112 15 1 625 44 25 26 44 58 16 60 7 22 6 29 8 6 213 170 28 4 765 36 12 20 30 58 35 22 6 29 8 17 274 249 47 9 851 985 1097 1114 1077 941 7454 TREDJE LAND TOTALT 1253 1930 1718 1565 1814 2048 2180 2557 15065 TOTALT 3490 3731 4192 2255 5002 2494 4550 4753 30468 (Östeuropa ) (Övriga tredje lander ) 864 389 1043 887 1173 545 853 712 969 845 944 1103 1043 1137 1447 1110 8336 6729 - 9- IV. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN IV. A. Europeiska investeringsbankens lån till tredje land Investeringsbanken ansökte den 7 mars 1996 om utnyttjande av en budgetgaranti för lån till republiker i f d. Jugoslavien (f. d. jugoslaviska republiken Makedonien, Bosnien-Hercegovina och Serbien) med ett belopp om 6,4 miljoner ecu. Utbetalning till Europeiska investeringsbanken skedde den 11 juni 1996. Den 2 juli 1996 ansökte EIB på nytt om utnyttjande av garantin för lån till republiker i f. d. Jugoslavien (f d. jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien) med ett belopp på 8,9 miljoner ecu. Utbetalning till Europeiska investeringsbanken skall ske den 4 oktober 1996. De fordringar som gemenskapen täckt och som den 30 juni ännu inte hade återbetalats av låntagarna uppgick till 72,5 miljoner ecu. Dessa fordringar gällde alla republikerna i f. d Jugoslavien utom Kroatien och Slovenien, som kommit ikapp med sin återbetalning. Av dessa 72,4 miljoner ecu fördes 28,6 miljoner in i budgeten som uteblivna betalningar från perioden före 1994. Dessa fordringar har blivit föremål för ansökningar om utnyttjande av garantifonden till ett totalt belopp på 39,6 miljoner ecu: 5,3 miljoner ecu den 11 januari 1995, 14,3 miljoner ecu den 30 januari 1995, 6,08 miljoner ecu den 24 maj 1995, 8,6 miljoner ecu den 11 oktober 1995, 5,2 miljoner ecu den 26 januari 1996 och 6,4 miljoner ecu den 11 juni 1996. Av de fordringar som inte täckts vid förfallodagen har därefter 2,1 miljoner ecu återbetalts av f d. jugoslaviska republiken Makedonien. IV. B. In- och utlåning eller garantier för lån till tredje land IV. B. I. A nvändning av de likvida medlen Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om tillämpning av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Genom detta förfarande har man undvikit förseningar (och medföljande kostnader) av kommissionens utbetalningar i de fall då inbetalningen från låntagaren är försenad. IV. B. 2. Intervention från garantifonden Om en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller garanteras av gemenskapen överskrids av låntagaren, skall garantifonden täcka underskottet inom tre månader efter förfallodagen. Dröjsmålsränta mellan den dag då de likvida medlen görs tillgängliga och datumet för fondens intervention skall belasta garantifonden och återföras till de likvida medlen. -10 Under de sex senaste månaderna har fonden belastats i samband med lån till följande låntagare: Land Georgien (lån motsv. 10 miljoner ecu) Georgien (lån motsv. 40 miljoner ecu) Arménien (lån motsv. 20 miljoner ecu) Totalt Datum 15. 4. 1996 15. 4. 1996 15. 4. 1996 Belopp (lånebelopp + räntor) 10 106 572,43 1 050 469,67 19 604 806,06 30 761848,16 IV. B. 3. Försenade återbetalningar Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje land, efter förfallodagen, återbetalat belopp för vilka garantifonden tidigare intervenerat. Detta belopp har således nu betalats tillbaka till fonden i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om inrättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land. Land Âterbetalningsdag Belopp (lånebelopp + räntor) Turkmenistan (lån motsv. 45 miljoner ecu) 7. 5. 1996 15 279 824,71 IV. B. 4. Ställning den 31 december 1995 vad gäller ännu ej genomförda återbetalningar De belopp som ännu inte återbetalats vid periodens slut är följande: Land Tadjikistan Georgien Arménien Turkmenistans Totalt Belopp (lånebelopp + räntor) 63181389,89 92 463958,04 57601313,20 30 570321,40 243816982,53 6 Två återbetalningar har gjorts efter den 30 juni 1996, till ett totalt belopp på 22,8 miljoner ecu. 11 V. ANALYS AV GEMENSKAPENS TEORETISKA UTLÂNINGSKAPACITET OCH KAPACITET ATT STÄLLA GARANTIER TILL FÖRMÅN FÖR TREDJE LAND Systemet med fonden och reserven för garantier innebär i praktiken en begränsning av gemenskapens utlåningskapacitet och kapacitet att ställa garantier till förmån för tredje land, eftersom de anslag som är disponibla för de obligatoriska avsättningarna i samband med varje beslut om lån (eller årlig delutbetalning - tranche - om det gäller garantier för fleråriga lånetransaktioner) begränsas till det belopp som anges för garantireserven i budgetplanen7. Vid varje givet tillfälle motsvarar utlåningskapaciteten det utrymme som står till förfogande under taket för garantireserven. Detta utrymme är lika med reservens totala storlek minus summan av de avsättningar som redan skett eller som är under förberedelse. Tabell 4 innehåller en beräkning av gemenskapens utlåningskapacitet gentemot tredje land under perioden 1996-1999, med utgångspunkt från garantifondssystemet. En närmare beskrivning av tillvägagångssättet för beräkningen återfinns, jämte hänvisningar till rättsakter, i bilagan till denna rapport. Mot bakgrund av beslut som antagits av rådet8 samt förslag till beslut och beslut under förberedelse9 (se tabell 4) förväntas ett utnyttjande av garantin för reserver på 306 miljoner ecu. Det disponibla utrymmet i reserven skulle därmed bli 20 miljoner ecu vid 1996 års utgång. I garantifonden skulle i så fall ett belopp på 620 miljoner ecu vara tillgängligt vid årets slut, förutsatt - att inga nya uteblivna betalningar kräver att fonden belastas, samt - att inga försenade återbetalningar genomförs av de länder som ligger efter med betalningar. Mot bakgrund av hur reserven för garantier påverkas av avsättningar till garantifonden i samband med lån under perioden 1997-1999 om vilka beslut antagits, föreslagits eller är under förberedelse, kommer utlåningskapaciteten att variera - mellan 1,8 miljarder och 2 miljarder ecu vad gäller lån som garanteras helt och hållet genom gemenskapens budget, och - mellan 2,4 miljarder och 2,7 miljarder ecu vad gäller lån som garanteras till 75 % (till exempel EIB-lån till länder i Medelhavsområdet). 7 8 9 Det belopp som förts in i budgetplanen är 300 miljoner ecu. Genom överföring nr 5/96, som antagits av den budgetansvariga myndigheten, överfördes 191,8 miljoner ecu från garantin för reserver till garantifonden. De garantier som skulle krävas i samband med de lån som kommissionen föreslagit eller förbereder för 1996 skulle belasta garantifonden till ett belopp av 114 miljoner ecu. 12 VL GARANTIFONDENS RELATIVA SOLIDITET Förhållandet mellan det belopp som förväntas vara tillgängligt i garantifonden i slutet av 1996 och den maximala risk som förutses för 1997 enligt tabell 3 (vilken definieras såsom summan av alla belopp som förfaller till betalning det året) är 32 %. Vid samma tidpunkt torde fondens tillgångar utgöra 7,5 % av det totala utestående beloppet för de lån utanför gemenskapen som omfattas av garantier. Förhållandet mellan beloppet i fonden i slutet av 1996 och de återbetalningar som förfaller under 1997 för lån till länder varifrån betalningar tidigare uteblivit är 11 mot 1. -Ah- TABELL 4 GEMENSKAPENS PRELIMINÄRA TEORETISKA UTLÄNINGSKAPACITET OCH KAPACITET ATT STÄLLA GARANTIER TILL FÖRMAN FÖR TREDJE LAND UNDER PERIODEN 1996-1999 med avseende pä garantlfondssystemetf*) Miljoner ecu "753? Ï99? fW 1999 Reserv för garantier avseende lån till tredje land(1) 326 329 337 346 Beräkningsunderlag för avsättningar till garantifonden(2) - EIB-LAN - Medelhavsområdet (a) - Länder i Central- och Östeuropa (b) - Latinamerika och Asien (c) - Sydafrika (d) - EIB-Iån totalt 201 281,75 195,5 150 1114 521 120 55 1956 336,75 195,5 150 - EURATOM-lån (e) 0 200 200 150 - Makroekonomiskt stod (f) 165 -130 Avsättningar till garantifonden (3) 306 eo 57 44 Resterande utrymme i reserven för garantier (4) 20 269 280 303 Återstående utlåningskakapacrtet (betalningsbalanslån, EIB-Iån och Euratom-lån) (5) - Minsta belopp vid fullt utnyttjande (100%) av garantin (t. ex. BB-lån) - Högsta belopp vid fullt utnyttjande vid EIB-Iån (garanti till 75%). 134 179 1794 2393 1865 2486 2017 2689 (*) Vid ett antagande om att målbeloppet nås efter 1999. Om målbeloppet för fonden exempelvis nås den 1 januari 1999 och inbetalningssatsen efter den prövning som föreskrivs enligt artikel 4 i förordningen om upprättande av fonden därmed minskas till 10%, ökar unionens utlåningskapacitet gentemot tredje land med 1 143 miljoner ecu per år för lån som garanteras till 100% och med 1 524 miljoner ecu för län som garanteras till 75% Lån som skall återbetalas till fonden under perioden 1996-1999: - EIB a. Medelhavsområdet: - beslutade lån: 1994-1996. 115 miljoner ecu enligt det 4:e finansprotokollet med Syrien. 1995-1998:80 miljoner ecu enligt det fjärde finansprotokollet med Malta och Cypern. - föreslagna lån eller lån under förberedelse. 1996-2000:750 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med Turkiet och 230 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med Kroatien. 1997-2000:150 miljoner ecu enligt det ekonomiska samarbetet med f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. b. Länder i Central- och Östeuropa: - beslutade lån: 1994-1996: 3 000 miljoner ecu c. Latinamerika och Asien: - beslutade lån: 1993-1996: 750 miljoner ecu - föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1996: 410 miljoner ecu. d. Sydafrika: - beslutade lån: Från mitten av 1995 till mitten av 1997: 300 miljoner ecu. e - Euratom - beslutade län: 1994-1999:1 100 miljoner ecu. f. - Ekonomiskt stöd - beslutade lån: 1996: Lån på 15 miljoner ecu till Moldova; Inställda lån på 20 miljoner ecu till Vitryssland; 1997: Inställda lån på 130 miljoner ecu till Slovakien. - föreslagna lån eller lån under förberedelse: 1996: Lån på 170 miljoner ecu till Georgien, Arménien och Tadsjikistan. 14- DEL2: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER - EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJE LÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR DE MEST BETYDANDE LÅNETRANSAKTIONERNA I. INLEDNING De siffror som angetts i de två föregående delarna av rapporten ger information om de kvantitativa aspektema på de risker som belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa aspektema, d. v. s. som berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. I detta avsnitt analyseras de händelser som inträffat under den senaste tiden och som kan påverka riskerna vad avser de aktuella länderna. sig inriktar rapporten föreliggande Den riskvärdering av länder som presenteras i detta kapitel skiljer sig något från tidigare rapporter. Den aktuella utvecklingstendenser av direkt relevans för värderingen av risker i respektive land. Mindre utrymme ges följaktligen åt en mer allmän beskrivning av den ekonomiska utvecklingen i de berörda länderna, vilket innebär att texten kan göras betydligt kortare. Samma syfte har lett till att en del länder - där den samlade risknivån kan anses vara låg och den senaste tidens utveckling av mindre betydelse - behandlas summariskt, medan andra, i vilka EU: s finansiella riskexponering är stor och/eller en anmärkningsvärd förändring (försämring eller förbättring) av riskvärderingen har skett, analyseras grundligare. tydligare på Som ett viktigt komplement till analysen i texten ges i form av en helsidestabell för varje land utförliga riskindikatorer för alla berörda länder i Central- och Östeuropa och Medelhavsområdet samt för de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen. Det bör observeras att värderingen inte omfattar EU:s riskexponering i andra regioner än de ovan nämnda, framför allt därför att denna (i huvudsak genom garantier för EIB:s utlåning) står för endast en bråkdel av den totala riskexponeringen (mindre än 3 %) och dessutom är fördelad på många länder. Generellt tyder utvecklingen sedan den förra rapporten på att EU: s samlade riskexponering i de berörda regionerna (Central- och Östeuropa och Medelhavsområdet samt staterna i före detta Sovjetunionen) minskat marginellt. Ökningar i de central- och östeuropeiska länderna och Medelhavsområdet uppvägs mer än väl av minskningen i staterna i före detta Sovjetunionen. Riskutvecklingen ser dock olika ut i dessa tre regioner. I Central- och Östeuropa är risknivåerna i allmänhet lägre, med några viktiga undantag. Den ovisshet som råder om - 15- den framtida utvecklingen i Bulgarien tycks särskilt oroande, men också utvecklingen i Rumänien och i Slovakien kan, om än i lägre grad, behöva följas noga. Bland de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen uppvisar länderna i Centralasien i allmänhet betydande risker, med undantag för Uzbekistan. Läget är lika ömtåligt i Kaukasusregionen, medan Vitryssland, Moldavien och Ukraina klarar sig något bättre. I Medelhavsområdet slutligen står Algeriet i sin nuvarande kritiska situation för den känsligaste riskbilden. n. DE CENTRAL- OCH OSTEUROPEISKA LÄNDERNA BULGARIEN Bulgarien står mitt uppe i en allvarlig ekonomisk och finansiell kris. De strukturella reformerna framskrider fortfarande långsamt, särskilt vad gäller nedläggningen av stora, förlustbringande företag i statlig ägo och omstruktureringen av den svårt drabbade banksektorn. IMF har uppskjutit och Världsbanken ytterligare fördröjt allt vidare finansiellt stöd. BNP sjönk med 2,6 % under första kvartalet parlamentgemenskap 1996, innan krisen kulminerade. Valutan fortsätter att sjunka i värde mot dollarn: i mitten av september var kursen 230 leva/USD, jämfört med omkring 80 i mitten av april. Samtidigt har inflationstakten accelererat kraftigt. Nyckelräntesatsen höjdes i september från 108 % till 300 % i en kortsiktig ansträngning för att stödja levan. Förtroendet för valutan, och för bankerna, är dock fortsättningsvis extremt lågt. Bytesbalansen har förbättrats mycket långsamt och var fortfarande negativ 1995. Skötseln av Bulgariens utrikesskuld kräver betydande resurser under resten av 1996 och de följande åren. Att få den bulgariska ekonomin tillbaka på vägen mot makroekonomisk stabilisering och återhämtning är i allt väsentligt beroende av ett reviderat ekonomiskt program i samförstånd med IMF, vilket är nödvändigt för att inte landet skall finna sig fullständigt avskuret från officiella krediter. Tiden mellan presidentvalet i oktober 1996 och parlamentsvalet i slutet av 1998 erbjuder en ganska kort period för att genomföra en stram ekonomisk politik. TJECKIEN Landrisken för Tjeckien har växt, men förblir mycket måttlig i jämförelse med andra övergångsländer. Den reala tillväxten är hög och drivs av ökande inhemska investeringar. Arbetslösheten är mycket låg och inflationen under 10%. Budgetsaldot har dock uppvisat röda siffror för första gången på flera år och underskottet i bytesbalansen är fortfarande betydande. Finansieringen av den externa obalansen kommer att medföra att nettoskuldkvoten stiger från en mycket låg nivå, men Tjeckien skulle inte ha några problem med att ta upp de nödvändiga lånen på de internationella marknaderna. En viss makroekonomisk anpassning kunde fortfarande vara på sin plats, men kommer att vara svårare för regeringen att åstadkomma sedan den förlorade sin majoritet i parlamentet i de allmänna valen nyligen. - 16 ESTLAND Riskvärderingen av Estland har förbättrats stadigt de senaste åren. Ekonomin återhämtar sig påtagligt som följd av den sunda politik myndigheterna bedriver och den snabba avregleringen och reformeringen av ekonomin. Efter stabiliseringen av BNP under 1994, tillväxte den med 3,2 % år 1995 och förväntas växa med ytterligare 4 % under 1996. Inflationen har sjunkit till 29% år 1995 från den hyperinflation som landet genomgick 1992 (1 000 %). Den estniska kronans växelkurs är fast mot DEM (8 EEK = 1 DEM) genom ett valutaråd ssy stem som kopplar till betalningsbalansen. Trots ansenliga bytesbalansunderskott under de senaste åren (8 % 1995, exklusive officiella transfereringar) har den totala balansen hela tiden varit positiv tack vare kapitalinflöden, särskilt i form av stora utländska direktinvesteringar (i storleksordningen 200 miljoner USD). Trots den reala apprecieringen av valutan under senare år är växelkursen fortfarande konkurrenskraftig på grund av dess ur konkurrenssynvinkel mycket fördelaktiga utgångsläge. Det kan därför antas att kapitalinflödena fortsätter under ett antal år, men slutligen upphör, vilket under valutarådssystemet far en dämpande effekt på ekonomin. Skuld- och skuldtjänstkvoterna förblir relativt låga. tillväxten av penningmängden UNGERN Den samlade riskvärderingen har för Ungerns del fortsatt att förbättras tack vare en positiv utveckling av betalningsbalansen och siffrorna för den utländska skuldsättningen, minskat budgetunderskott, accelererad privatiseringsprocess och ett relativt stabilt politiskt klimat. I mars 1996 godkände IMF en standby-kredit "i nödfall" för Ungern och det ekonomiska programmet löper enligt planerna. Ungerns skuldkvoter är dock fortfarande farligt höga, och det behövs ytterligare minskningar av underskotten i bytesbalansen och budgeten. Forinten blev fullt konvertibel för bytesbalanstransaktioner i januari 1996. Ungerns internationella rating är fortsättningsvis stabil på en låg nivå. LETTLAND Lettlands ekonomi hade just återhämtat sig efter en recession och visat en positiv BNP-tillväxt på 2 % år 1994 då en stor bankkris bröt ut på våren 1995, som bidrog till en minskning av BNP (-1,6 %) och en ökning av den samlade offentliga sektorns underskott till 3,3 % av BNP (4,8 % för centralregeringen). Som följd av krisen spårade standby-avtalet (SBA) från april 1995 ur. Sedan maj 1996 finns ett nytt standby-avtal och ekonomin ser ut att återhämta sig med växande handel och industriproduktion. Som följd av krisen minskade de valutareserven under loppet av 1995, från att ha motsvarat 4,5 månaders import till 3,2 månaders, vilket dock fortfarande ser ganska bra ut. De utländska skuld- och skuldtjänstkvoterna har förblivit relativt låga. LITAUEN I slutet av 1995 drabbades den litauiska ekonomin av en bankkris. Den ekonomiska tillväxten som började bli positiv under 1994 och accelererade 1995 har sjunkit 1996 och arbetslösheten har ökat till över 8 %. Men de litauiska myndigheterna reagerade på lättnader och åtstramad finanskrisen med en kombination av penningpolitiska 17 finanspolitik och stabiliserade på så sätt de finansiella förhållandena och bevarade valutarådssystemet som knyter den nationella valutan, litas, till den amerikanska dollarn. Dessutom har med stöd av IMF och Världsbanken en plan utarbetats för att angripa de svåra skuldsättningsproblemen i banksektorn. Under första kvartalet 1996 visade betalningsbalansen ett underskott för första gången sedan början av 1994. Det berodde på en kraftig nedgång i kapitalinflödena och ett ökat handelsunderskott, som kan vara en följd av den avsevärda reala apprecieringen av litas sedan april 1994. Hittills har Litauen inte varit särskilt framgångsrikt i sina försök att dra till sig utländska direktinvesteringar, särskilt i jämförelse med det mindre Estland, den andra baltiska staten som har ett valutarådssystem och som far mer än tre gånger så mycket utländska direktinvesteringar per år. Åtgärder vidtas för att skapa ett gynnsammare och stabilare klimat för utländska direktinvesteringar. De utländska skuld- och skuldtjänstkvoterna har förblivit relativt låga, men skulden växer stadigt i förhållande till exporten. RUMÄNIEN Landrisken för Rumänien har ökat då de kommande allmänna valen påverkar det politiska beslutsfattandet. Detta kan äventyra de positiva resultat som uppnåddes i början av det ekonomiska reformprogram som håller på att genomföras med IMF:s stöd sedan 1994. På det makroekonomiska planet framväxer ojämvikter och de beskedliga mikroekonomiska reformerna har stoppats och i vissa fall omintetgjorts. Detta gäller t. ex. förenhetligandet av växelkursregimen: en fri valutamarknad mellan bankerna avskaffades de facto i mars 1996 och statliga företag fick se sina valutaintäkter konfiskerade. Som följd av detta spårade Rumäniens standby-avtal med IMF ur och utbetalningen av den andra tranchen av EU:s betalningsbalanslån har fördröjts. Utlandsskulden ger ännu inte upphov till några omedelbara farhågor, men den har en i genomsnitt mycket kort löptid internationella och skuldkvoten har stigit brant. Tillgången kapitalmarknaden kan försvåras om reformansträngningarna inte återupptas efter valen. till den privata SLOVAKIEN Riskvärderingen av Slovakien har försämrats som följd av den snabba ökningen av underskottet i bytesbalansen sedan början av 1996, men är dock ännu relativt positiv. Mot bakgrund av en försiktig finans-, penning- och valutapolitik uppvisar de flesta makroekonomiska indikatorerna en gynnsam utveckling. Den reala BNP växte med 7 % under första halvåret 1996, arbetslösheten minskar, den årliga inflationen har stabiliserats på en nivå under 6 % - lägst bland övergångsländerna -, de officiella valutareserverna och skuldsiffrorna kvarstår på en oproblematisk nivå och budgetunderskottet har hållits nere på ungefär 2 % av BNP. På minussidan förutspås att överskottet i bytesbalansen på 3,6% av BNP år 1995 förvandlas till ett underskott på mer än 4% av BNP 1996. Dessutom störs framtidsutsikterna ännu av politiska spänningar (inbegripet den ihållande konflikten mellan premiärministern och republikens president och frågan om den ungerska minoriteten) och långsamma eller inte tillräckligt tydliga strukturreformer. Försämringen av bytesbalansen återspeglar uppsvinget i den inhemska efterfrågan, den svaga ekonomiska aktiviteten i EU, en viss ackumulerad appreciering av den reala 18 växelkursen och sänkningen av avgifterna på importerade bilar. Underskottet i bytesbalansen finansieras mer än väl av ett stort kapitalinflöde, och de officiella valutareserverna kvarstår därför på en betryggande nivå (motsvarande mer än fyra månaders import i mitten av september 1996). Slovakien tillerkändes i oktober 1995 status enligt IMF:s artikel VIII. Tilläggsavgiften på importen sänktes från 10 % till 7,5 % i juli 1996 och regeringen har för avsikt att avskaffa den helt och hållet i slutet av 1996. Standby-avtalet med IMF löpte ut i början av 1996. Översynen efter halva tiden av standby-programmet fullföljdes inte, vilket återspeglar regeringens oförmåga att genomföra åtaganden beträffande privatiseringen och reformeringen av banksektorn. Slovakiens internationella rating har varit stabil sedan Moody's tilldelade landet ett kreditbetyg i maj 1995. Hl. DE NYA OBEROENDE STATERNA ARMENIEN Arménien kvarstår i kreditgivarnas högriskkategori. Den ekonomiska återhämtningen, som inleddes från en mycket låg nivå år 1994, har fortsatt under 1996 och inflationen är under kontroll. Den långsamma takten i de strukturella reformerna - trots att privatiseringsprocessen kom i gång snabbt efter självständigheten - har dock gjort att Arménien till stor del är beroende av utländskt bistånd. Utrikesskulden hade nått 25 % av BNP i slutet av 1995 och denna andel har ökat under 1996 genom utnyttjande av kreditfaciliteter från IMF och Världsbanken. Dessutom har landet förfallna betalningar till EU sedan augusti 1995 och ser ingen möjlighet att på kort sikf och på egen hand lösa detta problem. Det treåriga ESAF-stödda ekonomiska program som IMF:s styrelse godkände i februari 1996 borde dock kunna bidra till att öka reformtakten och förbättra det allmänna ekonomiska läget på medellång sikt. Inom den politiska sfären är den olösta konflikten med grannlandet Azerbajdzjan om Nagorno-Karabach en negativ faktor. AZERBAJDZJAN Azerbajdzjan bedöms ha den högsta risken av de tre kaukasiska länderna. BNP beräknas ha minskat ytterligare under de första månaderna av 1996, efter en kraftig nedgång på omkring 40% under åren 1994-1995. Tillväxten antas dock återupptas under andra hälften av året. Inflationen är under kontroll och också budgetsaldot har förbättrats ganska mycket under de senaste månaderna. Vad gäller strukturella reformer ligger Azerbajdzjan långt efter de flesta andra OS S-länder. En rad områden har utpekats där myndigheterna har åtagit sig att uppnå viktiga framsteg på kort sikt. Den andra översynen enligt IMF:s 12 månaders standby-arrangemang, som godkändes i november 1995, genomfördes i maj 1996. Resultatkriterierna hade uppfyllts och utbetalningen av den tredje tranchen godkändes. Landets utlandsskuld beräknas uppgå till omkring 500 miljoner USD (ca. 15 % av BNP), i huvudsak till Ryssland och Turkmenistan. Azerbajdzjan har potentiellt gynnsamma utsikter på medellång sikt, framför allt på grund av sina väldiga oljereserver. På kort sikt tyngs dock den negativa riskvärderingen påtagligt ned av kombinationen av ett svagt allmänekonomi skt läge, långsamma strukturreformer och konflikten med grannlandet Arménien om Nagorno-Karabach. - 19- VITRYSSLAND Folkomröstningen som skall hållas i Vitryssland i november 1996 förväntas leda till att motsättningen mellan det vitryska parlamentet och presidenten biläggs och avgörande påverka takten i landets strukturella reformprocess. Det ekonomiska läget i Vitryssland har, på grund av en olämplig politik, sedan förra året varit på tillbakagång och flera makroekonomiska indikatorer har utfallit sämre än väntat. Hittills har myndigheterna i huvudsak reagerat genom att tillgripa kommandoekonomiska åtgärder i form av ökade statliga interventioner och kontroller, handels- och valutarestriktioner, ökade subsidier i ekonomin och minskning av takten i, stopp för eller till och med omintetgörande av strukturella och institutionella reformer. Utbetalningarna från IMF, Världsbanken och Europeiska unionen har stoppats. Underskottet i handelsbalansen steg kraftigt (750 miljoner USD) under första hälften av 1996 på grund av en orealistisk växelkurs, och överskottet i kapitalbalansen minskade betydligt (100 miljoner USD). Detta medförde att valutareserven befann sig på en mycket låg nivå, motsvarande tre veckors import, i april 1996. Den fortsatta nominella deprecieringen av den vitryska valutan (30 % sedan april 1996) förväntas dock leda till en viss återhämtning av konkurrenskraften. Den offentliga skuldsättningen ökade till 1,5 miljarder USD (15% av BNP) i slutet av 1995 och minskade till 1 miljard USD efter att Ryssland annullerat vissa fordringar i april 1996. GEORGIEN Riskvärderingen av Georgien har varit ganska stabil under de senaste månaderna, på en oroväckande nivå. Efter en mycket skarp nedgång i ekonomin från 1990 till 1994, började tecken på återhämtning visa sig under loppet av 1995 och under 1996 förväntas ekonomin tillväxa. Inflationen är också under kontroll och den nya valutans växelkurs har varit stabil under 1996. Denna ömtåliga process hotas dock av det drastiska läget i de offentliga finanserna, förorsakat av en kollaps i intäkterna. Efter självständigheten har Georgien samlat på sig en stor utlandsskuld - huvudsakligen för att finansiera importen - som uppskattades till omkring 1,2 miljarder USD i slutet av 1995 (44,7% av BNP), varav största delen är förfallna betalningar. Eftersom Georgien inte kunnat betala sina förfallna skulder, har landet fatt till stånd överenskommelser om omläggning av lån med en del av kreditgivarna (i huvudsak Turkmenistan). Landet har även haft förfallna betalningar till EU sedan april 1994 och kan inte räkna med att på egen hand få till stånd en lösning av dessa betalningsproblem. IMF-styrelsens godkännande i februari 1996 av ett treårigt ESAF-stött ekonomiskt program borde dock kunna bidra till att öka reformtakten och förbättra det allmänekonomiska läget på medellång sikt. Politiskt innebär även Abchazienproblemet en negativ faktor. MOLDAVDEN Efter att länge ansetts vara relativt framgångsrikt, har Moldaviens utveckling avseende ekonomin och strukturella reformer under den senaste tiden inte levt upp till förväntningarna. Om inflationen förblir under kontroll (9 % under de första 8 månaderna av 1996) förväntas en anspråkslös BNP-tillväxt på omkring 3 % för detta år. De offentliga finanserna har påverkats negativt av den bristfälliga skatteuppbörden, men flera korrigerande åtgärder har genomförts under 1996 för att komma till rätta med internationella problemet. Moldaviens utrikesskuld huvudsak till - i 20 finansieringsinstitutioner - förväntas uppgå till omkring 700 miljoner USD i slutet av 1996 (omkring 32 % av BNP). Viktiga strukturreformer i nyckelsektorer väntar ännu på att genomföras, såsom privatiseringen av jordbruket och omstruktureringen av företags- och energisektorerna. IMF-styrelsens godkännande i maj 1996 av ett treårigt EFF-stött ekonomiskt för "landbiståndsstrategi" ("Country assistance strategy", CAS) borde dock kunna bidra till att öka reformtakten och förbättra det allmänekonomiska läget på medellång sikt. Fastän frågan om den utropade Dnjestrrepubliken - en del av Moldaviens territorium - på det politiska området är komplicerad, påverkar den inte i någon betydande utsträckning den samlade riskvärderingen. kombination med Världsbankens program, program i TADZJIKISTAN Säkerhetsläget i Tadzjikistan tycks ha försämrats och den senaste tidens utveckling kan komma att påverka den tadzjikiska regeringens relationer med den tadzjikiska oppositionen i utlandet. Den makroekonomiska utvecklingen har hittills under 1996 varit positiv med en snabb minskning av den månatliga inflationen (4 % i september), tillfredsställande budgetinkomster och en ännu fungerande kredit- och penningpolitik samt ett litet överskott i handelsbalansen. BNP har dock fortsatt att minska (omkring 10 %). Dessutom ger bomullsskörden och de offentliga utgifterna (särskilt försvars- och investeringsutgifterna) upphov till bekymmer. Privatiseringen av företagen har gått långsamt, men jordreformen har utvecklats snabbare. I slutet av 1995 översteg landets BNP (150%), medan Tadzjikistans utlandsskuld (800 miljoner USD) valutareserven motsvarade mindre än en veckas import. Flera långivare har gått med på att lägga om skulder som förfaller till betalning under 1996, medan andra fortfarande förhandlar. En ytterligare omläggning av skuldtjänstbetalningar kommer att bli nödvändig för att täcka det återstående finansieringsunderskottet som förutses för 1997. Undertecknandet av ett standby-arrangemang i början av 1997 kommer att vara beroende av framstegen i det pågående IMF-programmet. TURKMENISTAN Den politiska situationen i Turkmenistan tycks vara stabil, om än komplicerad. Landets ekonomiska utveckling påverkas fortsättningsvis mycket av dess största kunders betalningsoförmåga samt Rysslands och Irans ovillighet beträffande gastransporter. Produktionen förväntas öka kraftigt under 1996 på grund av extra gastransporter, men den allmänna ekonomiska situationen förblir svag. Den månatliga inflationen, som minskade från omkring 30 % i slutet av 1995 till 3,5 % i juli 1996, ökade till en nivå på 10% i augusti på grund av för stor kreditgivning i ekonomin. Budgetsituationen är fortfarande dålig på grund av återkommande uteblivna betalningar för gasleveranser. Det stora handelsöverskottet i betalningsbalansen representeras delvis av krediter till landets kunder. Den fortfarande stora valutareserven (9 månaders import) kan användas för att sköta de avsevärda externa skuldförbindelser som förfaller till betalning. Turkmenistans regering har varit ovillig att agera snabbt i fråga om strukturella reformer, även om deklarationer från senaste tid tycks tyda på en förändrad attityd. -21 UKRAINA Ukrainas landrisk minskar långsamt, men är fortfarande hög. De ekonomiska förhållandena förbättras gradvis. Inflationen har minskat ytterligare under loppet av 1996, men BNP fortsätter att minska, om än i långsammare takt (beräknad minskning på 8 % år 1996). Efter godkännandet av det nya SB A-avtalet i maj i år har den ekonomiska politiken varit relativt stram. Detta gäller i synnerhet penningpolitiken. Trycket på budgeten är dock stort (viktiga utestående lönebetalningar, krav på stöd till kolgruvorna m. m. ) och en försvagning av finanspolitiken kvarstår som en stor risk. Den 2 september 1996 infördes den nya nationella valutan, hryvnia. På grund av tillkännagivandet av en i samband med valutareformen måste den ukrainska rad restriktiva åtgärder centralbanken göra stora "interventioner på valutamarknaden för att hålla växelkursen stabil, vilket medförde stora minskningar av valutareserven (nivån motsvarar mindre än en månads import). Den politiska risken förblir hög. För det första pågår en kamp mellan reformvänliga krafter i regeringen, som även stöds av presidenten, och konservativa reformmotståndare, som inbegriper majoriteten i det ukrainska parlamentet. För det andra finns det olösta frågor i relationerna med Ryssland, t. ex. om Svarta havsflottan och handelsfrågor. Den externa finansiella situationen förblir pressad under nästa år. Fastän exporten utvecklas starkt och tjänstebalansen är positiv, förväntas bytesbalansunderskottet fortfarande uppgå till mer än en miljard USD och sjunka något som andel av BNP. Efter kapitalinflöden, investeringar och långfristiga krediter förväntas ett kvarvarande finansieringsunderskott på nästan 2 miljarder USD, som inte fullständigt kan täckas genom finansiering från IMF och Världsbanken (på omkring 1,5 miljarder). Inga dramatiska förändringar av skuld- och skuldtjänstkvoterna förväntas. UZBEKISTAN Förutsatt att nya skeenden i Afganistan inte på något väsentligt sätt påverkar den centralasiatiska regionen, förväntas de uzbekiska myndigheterna, trots långsamma institutionella reformer, upprätthålla politisk och social stabilitet samt spela en ledande och konstruktiv roll i den centralasiatiska politiken. Med stöd av inkomster från bomull, guld och olja har Uzbekistans BNP under de senaste åren sjunkit mycket mindre än i de flesta OS S-länder, och med betydande utländska investeringar och en energisektor som fortfarande expanderar, emotses en stabilisering av produktionen under 1996. Åtstramningen av finans- och penningpolitiken sedan mitten av 1994 har medfört en kraftig minskning av den månatliga inflationen, från 100 % år 1994 till omkring 2 % i mars 1996. Budgetunderskottet, som minskade redan 1995 (4 % av BNP), förväntas bli ännu mindre 1996. För 1995 visade bytesbalansen ett underskott på 0,5 % av BNP, medan landet höll på att bygga upp sina valutareserver (6 månaders import). Underskottet i bytesbalansen förväntas öka något 1996-1997 och sjunka till år 2000. Den externa skuldtjänstens andel av exporten förväntas förbli på en hanterlig nivå. Medan valutan, som, var stabil under största delen av 1995 och 1996, har den kommit under ökande tryck sedan augusti 1996 som följd av en stark ökning av handeln, fallande bomullspriser och dåliga skördar. Eftersom regeringen hittills har vägrat att utnyttja sina avsevärda reserver av hårdvaluta, har Uzbekistan drabbats av en brist på hårdvaluta som kan komma att hämma den fortsatta utvecklingen av utrikeshandeln. De ekonomiska och - 2 2- strukturella reformerna i Uzbekistan har på senare tid, trots att de introducerades försiktigt, intensifierats med stöd av IMF och Världsbanken, och framsteg har gjorts på flera områden: avreglering av priser, inrikeshandel, utrikeshandel och valutaregim. Takten i skapandet av små- och medelstora företag har accelererat och landet är öppet för utländska investeringar. IV. MEDELHAVSLÄNDER ALGERIET Landrisken för Algeriet är fortsättningsvis hög. Den politiska situationen och säkerhetsproblemen fortsätter att lägga hinder för en högre takt i strukturreformeringen och utvecklingen av en dynamisk privat sektor. Den makroekonomiska förbättring som uppnåtts med det IMF-stödda program som genomförs sedan 1994 har på senaste tid förstärkts av ett uppsving i oljepriserna. Men arbetslösheten är fortfarande över 20 % och de känsligaste områdena för avgörande mikroekonomiska reformer (jordbruket och omstruktureringen av de statliga företagen) väntar ännu på att åtgärdas. På grund av den begränsade strukturförändringen förblir såväl den offentliga sektorns balans som utrikesbalansen samlade framtida svängningar utrikesbalansen har förbättrats, men förblir bräcklig med ingen tillgång till den internationella kapitalmarknaden, försumbara utländska direktinvesteringar och ett bestående underskott i betalningsbalansen. Den externa fortlevnaden uppnås endast genom stödet från de multilaterala institutionerna och skuldomläggningen som avtalats med London- och Parisklubbarna (som utlöper 1998). i oljepriset. Den sårbara för ISRAEL i samband med Riskbedömningen för Israel har försämrats något, vilket återspeglar dödläget i fredsprocessen i Mellanöstern, växande underskott i budgeten och bytesbalansen samt inflationstryck negativa utvecklingstendenser kompenseras endast delvis av regeringen Netanyahus godkännande av nedskärningar på 4,9 miljarder Sk i 1997 års budget, dess samtidiga antagande av en stram, flerårig plan för minskning av underskottet och dess åtagande att påskynda privatiseringen och andra strukturella reformer. Fast Israel har en stor utlandsskuld och en betydande politisk risk, drar värderingen av landrisken fördel av den outtalade garanti som ges av USA:s ekonomiska och politiska stöd. överhettning. Dessa ekonomisk 23 BILAGA I. RISKER SOM TÄCKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR LA. TABELL 1-3 I. B. LÅNETRANSAKTIONER SOM GARANTERAS GENOM BUDGETEN I. C. FÖRPARANDE VID UTBETALNING AV GARANTIER. 24 24 25 39 DL METODBESKRIVNING FÖR ANALYS AV GEMENSKAPENS BERÄKNADE UTLÄNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1996-1999 GENTEMOT TREDJE LAND MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GARANTIFONDSSYSTEMET II. A. RESERV FÖR GARANTIER AVSEENDE LAN TILL TREDJE LAND (1) H. B. BERÄIOWGSUNDERLAG töR I^ETALhTONlGA^ n. C. UNDERLAG FÖR INBETALNING TILL FONDEN VID PARTIELLA GARANTIER E D. INBETALNING TILL GARANTIFONDEN (3) U. E. RESTERANDE UTRYMME I RESERVEN FÖR GARANTIER (4) n. F. ÅTERSTÅENDE UTLÄNINGSKAPACITET (5) m TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND 41 41 41 42 42 43 43 44 24- I. RISKER FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR SOM TACKS GENOM GEMENSKAPENS BUDGET: LA. TabeU 1-3 Tabell 1-3 syftar till att ge en överblick över de utstående garantibelopp och de årliga amorteringarna och räntorna på de in- och utlåningsoperationer som innebär risker för gemenskapens budget. Dessa siffror utgör tillsammans den maximala risk som dessa transaktioner kan medföra för gemenskapen. De skall däremot inte tolkas så att budgeten faktiskt kommer att belastas med alla dessa belopp. Beträffande tabell 3 är det inte ens säkert att alla de utbetalningar som redovisas kommer att äga rum. I. A. 1. Högsta mö/liga belopp i beviljade lån (tabell 1) Det högsta möjliga beloppet i beviljade lån definieras såsom summan av de lånetak som fastställts för varje låneoperation genom beslut av rådet. För att få en fullständig bild av den risk som belastar gemenskapens budget, måste man även beakta följande faktorer, som kan påverka risken: En faktor som ökar risken: de räntor som är kopplade till lånen bör läggas till det högsta beviljade lånebeloppet (lånetaket). Risken minskar • i fall då gemenskapen endast garanterar lånen till länder i Medelhavsområdet till 75 %, • om det redan skett återbetalningar, eftersom det här (utom vad gäller betalningsbalanslån) rör sig om högsta beviljade lånebelopp, och inte om beviljade utestående belopp, • på grund av det faktum att de belopp som beviljas inte nödvändigtvis utnyttjas i sin helhet. I. A. 2. Utestående in- och utlånade belopp (tabell 1) Det utestående beloppet definieras såsom den del av de utbetalade beloppen som vid ett givet datum ännu inte återbetalats. Till skillnad från den storhet som beskrivs under den föregående punkten omfattar alltså det utestående beloppet inte de summor som ännu inte betalats ut, eller de summor som redan betalats tillbaka. Den anger alltså vilka belopp som fortfarande är "i arbete" vid en viss tidpunkt. -25 LA. 3. Riskbelopp på årsbasis (tabell 2 och 3) Detta belopp utgörs av summan av de amorteringar och räntor som förfaller till betalning under ett visst budgetår. Beloppet kan räknas fram på grundval av a) de lån som betalats ut (tabell 2); det belopp som skall återbetalas motsvarar då det utestående beloppet enligt ovan, eller b) de lån som betalats ut plus de lån om vilka beslut fattats men som ännu inte betalats ut, plus de lån som föreslagits av kommissionen men om vilka ännu inget beslut fattats (tabell 3). I det fallet motsvaras det lånebelopp som skall återbetalas av summan av de tak som fastställts i besluten om lån plus de lånebelopp som kommissionen föreslagit, men där beslut ännu inte fattats. LB. Lånetransaktioner som garanteras genom budgeten I 1996 års budget har den budgetansvariga myndigheten fört in angivelsen p. m. (symboliskt anslag) under 31 olika budgetposter, i avsikt att där föra in eventuella garantibetalningar. De aktuella transaktionerna kan delas in i tre kategorier: in- och utlåning inom gemenskapen, transaktioner gentemot tredje land och garantier till finansiella företag. LB. 1. Lån som tas uppför återutlåning inom gemenskapen I. B. l. a Gemenskapsinlåning som syftar till betalningsbalansstöd Gemenskapen har befogenhet att låna upp medel på kapitalmarknaden eller hos finansiella institut i syfte att ställa dessa medel till förfogande för medlemsstater som genomgår tillfälliga betalningsbalanssvårigheter. Det totala utestående belopp exklusive räntor som får beviljas gentemot medlemsstaterna är begränsat till 14 miljarder ecu. Den sista dagen i den period som rapporten gäller kunde en transaktion till förmån för Grekland (beslut av den 4 mars 1991) samt en transaktion till förmån för Italien noteras (beslut av den 18 januari 1993). I. B. l. b Euratomlan Kommissionen bemyndigades 1977 att ta upp lån för att kunna bidra till finansieringen av kärnkraftverk. Lånen är avsedda för producenter av elkraft och omfattas av sedvanliga bankgarantier. Låntagarna är ofta statliga företag eller företag som fått statliga garantier. Maximalt får 4 miljarder ecu lånas upp, varav 500 miljoner godkändes genom 1977 års beslut, 500 miljoner 1980, 1 miljard 1982, 1 miljard 1985 och 1 miljard 1990. Det belopp som lånats 26 upp till och med den 30 juni 1994 var ca 2 900 miljoner ecu, varför lån om 1 100 miljoner ecu fortfarande får tas upp. Kommissionen föreslog den 9 december 1992 att den del av lånebeloppet som inte använts inom medlemsstaterna skulle användas till att finansiera en förbättring av effektivitet och säkerhet vid kärnkraftverk i Central- och Östeuropa och inom Oberoende staters samvälde. Detta antogs av rådet genom ett beslut den 21 mars 1994 (se del II, lån till tredje land). I. B. l. c Upplåning till stöd för investeringar inom gemenskapen Kommissionen har genom rådets beslut av den 16 oktober 1978 bemyndigats att ta upp lån för att främja investeringar i gemenskapen (nya gemenskapsinstrument). Det maximala beloppet fastställdes genom beslut den 16 oktober 1978 till 1 miljard ecu och höjdes senare med ännu en miljard genom beslut av den 15 mars 1982, med 3 miljarder genom beslut av den 19 april 1983 och med 750 miljoner genom beslut av den 9 mars 1987. Det upplånade beloppet utbetalas i form av lån som Europeiska investeringsbanken beviljar såsom ombud, i syfte att finansiera investeringsprojekt och bidra till konvergens och ökad integration i överensstämmelse med gemenskapens prioriterade målsättningar inom sektorerna för energi, industri och infrastrukturarbeten. Därvid skall hänsyn bl. a. tas till projektens regionala konsekvenser och till nödvändigheten av att bekämpa arbetslösheten. Stödet till små och medelstora företag har också genom ett beslut den 26 april 1982 blivit en prioriterad målsättning. Genom ett beslut av den 20 januari 1981 blev det även möjligt för gemenskapen att ta upp lån i syfte att ge ett särskilt stöd på 1 miljard ecu för återuppbyggnad av de områden i Italien som drabbades av jordbävningen i november 1980. Ett motsvarande beslut fattades den 14 december 1981 för stöd om 80 miljoner ecu till de områden i Grekland som drabbades av jordbävningarna i februari och mars 1981. De högsta möjliga belopp som får lånas upp är således 6 830 miljoner ecu. Risken är spridd över ett antal låntagare hos Europeiska investeringsbanken. De flesta av lånen är därtill globala lån som EIB undertecknat med finansinstitutioner som är ansvariga för att medlen återbetalas. Europeiska investeringsbanken överlämnar årligen en förteckning till kommissionen över de låntagare som, enligt de uppgifter man har tillgång till, riskerar att inte klara av återbetalningar under det kommande året. För närvarande finns inga namn på denna förteckning. 27 LB. 2. Lån som tas upp i syfte att återutlåna till tredje land I. B. 2. a Euratomlan till vissa tredje länder Rådet fattade den 21 mars 1994 beslut om att ändra beslut 77/270/Euratom, i syfte att möjliggöra för kommissionen att underteckna Euratomlan för finansiering av förbättrad säkerhet och effektivitet vid kärnkraftverk i vissa tredje länder. Detta beslut innebär att en stor del av Euratoms utlåningskapacitet (ca 1 100 miljoner ecu) kan användas till finansiering av projekt som - avser kärnkraftverk och andra anläggningar i kärnbränslecykeln som är igång eller under konstruktion, - avser nedmontering av anläggningar i fall där en upprustning inte är försvarbar ur teknisk eller ekonomisk synvinkel. Följande länder kan komma i fråga: Bulgarien Ungern Litauen Rumänien Slovenien Tjeckien Slovakien Ryska federationen Arménien Ukraina Principen om ekonomiskt stöd på internationell nivå för en stängning av Tjemobylreaktom skrevs in bland slutsatserna vid Europeiska rådets möte på Korfu den 24-25 juni 1994 samt vid G7-mötet i Neapel den 7-8 juli samma år. I. B. 2. b Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till länder i Central- och Östeuropa • Ungern Ungern I 1990 beviljade gemenskapen Ungern ett medelfristigt lån på högst 870 miljoner ecu och för högst fem år. Detta lån är avsett att underlätta anpassningen av den ungerska ekonomin till en marknadsbaserad ekonomi på så sätt att den får del av alla dess fördelar. Lånebeloppet betalas ut till Ungern i delutbetalningar (trancher). -28 Den första delutbetalningen på 350 miljoner ecu betalades ut den 20 april 1990, och en andra del på 260 miljoner den 14 februari 1991. En tredje utbetalning på högst 260 miljoner ecu planerades för 1992. Denna tredje del har emellertid inte betalats ut, på grund av att Ungems betalningsbalans utvecklats bättre än väntat. Varje utbetald del skall återbetalas vid ett tillfälle och högst fem år efter det att respektive del ställdes till Ungerns förfogande. Räntorna är rörliga och betalas halvårsvis. Den första delen, 350 miljoner ecu, återbetalades i sin helhet av Ungern den 20 april 1995. Den andra delen, 260 miljoner ecu, återbetalades den 20 april 1996. Ungem II Eftersom upplösningen av Rådet för ömsesidigt ekonomiskt bistånd (Komekon) och krisen vid Persiska vilken riskerade att äventyra de dittills framgångsrika reformerna beslutade rådet i juni 1991 att ge Ungem ett kompletterande makroekonomiskt stöd på 180 miljoner ecu, inom ramen för ett G24-program för övergripande finansiellt stöd. En första delutbetalning om 100 miljoner ecu skedde den 14 augusti 1991. Denna summa skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Den andra delutbetalningen på 80 miljoner ecu skedde den 15 januari 1993, och skall återbetalas i januari 1997. Räntan är här fast och betalas in årsvis. • Tjeckien och Slovakien - Kommissionen bemyndigades att i gemenskapens namn och inom ramen för ett G24-program för övergripande ekonomiskt stöd låna upp 375 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Tjeckoslovakien på samma villkor. Den första delutbetalningen på 185 miljoner ecu skedde den 14 augusti 1991. Denna summa skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Den andra delen, 190 miljoner ecu, betalades ut den 2 mars 1992 och skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sex år. - Efter delningen av republiken i Tjeckien och Slovakien den 1 januari 1993 två nya lånet skulle delas mellan de föreslog kommissionen att också republikerna. Genom rådets beslut av den 24 januari 1994 delades lånet upp på så sätt att två tredjedelar, det vill säga 250 miljoner ecu, gick till Tjeckien och en tredjedel, 125 miljoner ecu, till Slovakien. - Slovakien Inom ramen för ett ekonomiskt stöd till Slovakien har kommissionen genom rådets beslut nr 94/93 9/EG av den 22 december 1994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 130 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om högst sju år, i syfte att återutlåna detta belopp till Slovakien på samma villkor. 29 Som en följd av det förbättrade ekonomiska läget i Slovakien, i synnerhet vad gäller betalningsbalansen och valutareserven, samt landets tillgång till den internationella privata kapitalmarknaden, förklarade de slovakiska myndigheterna i april 1995, att de inte längre skulle komma att använda sig av de medel som IMF i samband med standby-avtalet beviljat till stöd för betalningsbalansen. Mot bakgrund av att IMF:s standby-avtal löper ut och att de slovakiska myndigheterna inte är beredda gå med på de ekonomisk-politiska åtgärder som hör ihop med genomförandet av EU-lånet lade kommissionen därför fram ett förslag till rådet enligt vilket Europeiska gemenskapen bör dra konsekvensen av det förändrade läget och upphäva beslut 94/939 av den 22 december 1994. Rådet upphävde det berörda beslutet den 25 juli 1996. • Bulgarien Bulgarien I Inom ramen för en G24-åtgärd för ekonomiskt stöd till Bulgarien har kommissionen bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 290 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om högst sju år, i syfte att återutlåna detta belopp till Bulgarien på samma villkor. Den första delutbetalningen om 150 miljoner ecu skedde den 14 augusti 1991. Denna summa skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Den andra delen, 140 miljoner ecu, betalades ut den 2 mars 1992 och skall återbetalas genom en engångsbetalning efter fem år. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Bulgarien II Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och inom ramen för en ny G24- åtgärd för perioden 1992-93 låna upp 110 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period på högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Bulgarien. På grund av förseningen av de ekonomiska reformerna i Bulgarien sköts dessa transaktioner emellertid upp till i december 1994, då en första utbetalning till Bulgarien om 70 miljoner ecu skedde. Detta belopp skall återbetalas genom en engångsbetalning den 7 december 2001. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. • Rumänien Rumänien I Inom ramen för en G24-åtgärd för övergripande ekonomiskt stöd har kommissionen bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 375 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om högst sju år, i syfte att återutlåna detta belopp till Rumänien på samma villkor. - 3 0- Den första delutbetalningen om 190 miljoner ecu med en löptid på sju år skedde den 22 januari 1992. Denna summa skall återbetalas genom en engångsbetalning den 1 februari 1999. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Den andra delen, 185 miljoner ecu, betalades ut i april 1992 och skall återbetalas efter sex år. Återbetalningen skall ske i form av en engångsbetalning den 18 mars 1998. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Rumänien II Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och inom ramen för en ny G24- åtgärd låna upp 80 miljoner ecu för en period på högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Rumänien. Lånebeloppet betalades ut i form av en enda utbetalning den 26 februari 1993. Beloppet skall återbetalas genom en engångsbetalning den 26 februari 2000, medan räntan skall betalas halvårsvis. Rumänien LTI Genom rådets beslut av den 20 juni 1994 bemyndigades kommissionen att i gemenskapens namn och inom ramen för en ny, övergripande, makroekonomisk G24-åtgärd låna upp 125 miljoner ecu, uppdelat på två delar om 90 respektive 35 miljoner ecu och för en period på högst sju år. Detta skall ske i syfte att återutlåna dessa medel till Rumänien på samma villkor. Den första delutbetalningen om 55 miljoner ecu för en period på sju år genomfördes den 20 november 1995. Beloppet skall återbetalas genom en engångsbetalning den 20 november 2002, medan den rörliga räntan skall betalas halvårsvis. Den 31 december 1995 hade den andra utbetalningen ännu inte ägt rum. 1. B. 2. C Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till de nya oberoende staterna i före detta sovietunionen • Medelfristiga lån om 1 250 miljoner ecu Rådet beslutade i december 1991 att ställa en kreditmöjlighet om högst 1 250 miljoner ecu till Sovjetunionens och dess delrepublikers förfogande för finansiering av import av jordbruksprodukter, livsmedel och läkemedel med ursprung i Europeiska gemenskapen eller Östeuropa. Såsom maximal löptid fastställdes tre år. Efter Sovjetunionens upplösning fördelades detta lånebelopp i början av 1992 mellan de nya oberoende staterna. Lånekontrakt som undertecknats med utgångspunkt från den ursprungliga fördelningen De flesta av dessa lånekontrakt undertecknades under 1992, nämligen 3 1- - med Arménien (38 miljoner ecu), Kirgisistan (32 miljoner ecu), Turkmenistan (45 miljoner ecu) och Moldavien (27 miljoner ecu), samtliga den 10 juli 1992; lånet till Kirgisistan minskades senare på dess myndigheters begäran till 23,7 miljoner ecu, - med Ukraina den 13 juli 1992 (130 miljoner ecu), - med Vitryssland (102 miljoner ecu), Tadzjikistan (55 miljoner ecu) och Georgien (70 miljoner ecu) den 24 juli 1992, - med Ryssland den 9 september 1992 (150 miljoner ecu), - med Ryssland åter den 9 december 1992 (349 miljoner ecu), och - med Kazakstan den 15 december 1992 (25 miljoner ecu). Lånekontrakt som undertecknats med utgångspunkt från den modifierade fördelningen Under 1993 undertecknades ett antal lån med utgångspunkt från ändringar i den ursprungliga fördelningen av lånesumman. - Den 5 maj 1993 undertecknades lanekontrakt med Arménien och Georgien (20 respektive 10 miljoner ecu). Det sammanlagda beloppet var ursprungligen avsett för Kazakstan. - Den 6 december 1993 undertecknades ännu ett lånekontrakt, denna gång omfattande 40 miljoner ecu, med Georgien. Detta belopp motsvarar en minskning av lånebeloppet till Uzbekistan. - Den 14 september 1994 undertecknades ett lånekontrakt omfattande 59 miljoner ecu med Uzbekistan. - Den 12 oktober 1994 undertecknades kontrakt med Azerbajdzjan (68 miljoner ecu). -32 Utnyttjande av lånebeloppet 1250 miljoner ecu Land Arménien a Arménien b Azerbajdzjan Vitryssland Georgien a Georgien b Georgien c Kazakstan a Kazakstan b Kirgisistan Moldavien Ryssland a Ryssland b Tadzjikistan Turkmenistan Ukraina Uzbekistan Total Ursprunglig fördelning (1992) Fördelning den 30. 06. 96 Utnyttjande per den 30. 06. 96 38 68 102 70 55 32 27 150 349 55 45 130 129 38 20 68 100,5 70 10 40 25 0 23,7 27 72,9 349 55 45 129,8 59 37,9 19,6 50,3 100,5 69,4 9,8 34,1 24,9 22,7 27 70,0 299,7 54,5 44,9 129,8 58,8 1250 1132,9 1053,9 Den 30 juni 1996 uppgick mottagarländemas faktiska utnyttjande av krediten till 1053,9 miljoner ecu. Datum för återbetalning av lånebelopp och återstående räntor Datumen för återbetalningar av lånebelopp och återstående räntor varierar med lånebeloppens storlek och med kontraktsdatum: - För lån till Georgien (40 miljoner) - skall räntor betalas den 15 januari 1997, och - återbetalning ske den 15 januari 1997. - För lån till Azerbajdzjan och Uzbekistan - skall räntor betalas den 28 mars och den 28 september, och - återbetalning ske den 28 september 1997. Den 30 juni 1996 hade uteblivna betalningar på 243,81 miljoner ecu konstaterats vad gäller såväl räntor som lånebelopp från Georgien, Arménien, Turkmenistan och Tadzjikistan (se del IV. 2 - Utnyttjande av garantier). -33 • Makroekonomiskt stöd till Moldova Inom ramen för gemenskapens deltagande i de internationella stödåtgärderna för Moldova har kommissionen genom ett beslut den 13 juni 1994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 45 miljoner ecu, uppdelat i två delar och för en period om högst tio år, i syfte att återutlåna dessa medel till Moldova på samma villkor. Den första delutbetalningen om 25 miljoner ecu skedde i december 1994. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och hållet återbetalt den 7 december 2004. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Den andra delutbetalningen om 20 miljoner ecu för en period på sex år genomfördes i december 1994. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och hållet återbetalt den 8 augusti 2005. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Makroekonomiskt stöd till Ukraina Inom ramen för ett internationellt stödprogram till förmån för Ukraina har kommissionen genom ett beslut av rådet den 22 december 1994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 85 miljoner ecu för en period om högst tio år, i syfte att återutlåna dessa medel till Ukraina i form av en enda utbetalning. Lånet har getts i form av en engångsutbetalning den 28 december 1995. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och hållet återbetalt den 28 december 2005. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Ukraina II Inom ramen för ett heltäckande stödprogram till Ukraina har kommissionen bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 200 miljoner ecu för en period om högst tio år i syfte att återutlåna dessa medel till Ukraina i form av två delutbetalningar. Den 30 juni 1996 hade någon delbetalning ännu inte ägt rum. • Makroekonomiskt stöd till Vitryssland Inom ramen för ett internationellt stödprogram till förmån för Vitryssland har kommissionen genom ett beslut av rådet den 10 april 1995 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 75 miljoner ecu för en period om högst tio år, i syfte att återutlåna dessa medel till Vitryssland i form av två delutbetalningar. Av lånet på 75 miljoner ecu har 55 miljoner ecu tagits i anspråk. Den ekonomiska situationen i Ukraina har förbättrats i förhållande till vad IMF ursprungligen förutsåg, och återstående 20 miljoner ecu kommer inte att betalas ut. 34 Den första delutbetalningen om 30 miljoner ecu skedde den 28 december 1995. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och hållet återbetalt den 28 december 2005. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. l. B. 2. d Gemenskapens upplåning för makro-ekonomisk stöd till de Baltiska staterna Kommissionen har, inom ramen för ett G24-program för övergripande ekonomiskt stöd till dessa tre länder, bemyndigats att i gemenskapens namn ta upp lån om 220 miljoner ecu för en period om högst sju år, i syfte att återutlåna medlen till dessa stater, uppdelat på två utbetalningar och på jämförbara villkor. Lånen skall fördelas på följande sätt: - 40 miljoner ecu till Estland. - 80 miljoner ecu till Lettland. - 100 miljoner ecu till Litauen. De första utbetalningarna till Estland (20 miljoner ecu) och Lettland (40 miljoner ecu) skedde den 31 mars 1993. Lånen skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 31 mars år 2000. Räntorna är rörliga och skall betalas halvårsvis den 31 mars och den 30 september varje år. Den första delutbetalningen om 50 miljoner ecu till Litauen ägde rum den 27 juli 1993. Lånet skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 27 juli år 2000. Räntan är fast och skall betalas den 27 juli varje år. Hälften av den andra delutbetalningen till Litauen, dvs. 25 miljoner ecu av planerade 50 miljoner, ägde rum den 16 augusti 1993. Lånet skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 16 augusti år 2002. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis den 16 februari och den 16 augusti varje år. l. B. 2. e. Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till länder i Medelhavsområdet • Israel Såsom en del av det finansiella biståndet till Israel och folken i de ockuperade områdena bemyndigades kommissionen i juni 1991 att ta upp lån i gemenskapens namn om 160 miljoner ecu, i en enda del och för högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Israel på samma villkor. Israel har också beviljats en räntesubvention om 27,5 miljoner ecu ur gemenskapens budget. Transaktionen inleddes den 2 mars 1992. Lånet skall återbetalas i sin helhet den 15 december 1997. Det utestående beloppet i lån till Israel den 31 december 1995 var 160 miljoner ecu. 35 • Algeriet I september 1991 bemyndigades kommissionen att i gemenskapens namn låna upp 400 miljoner ecu, uppdelat i två delbelopp och för en period om högst sju år. Medlen är avsedda att återutlånas till Algeriet på samma villkor. En första delutbetalning till Algeriet om 250 miljoner ecu skedde den 23 december 1991 genom ett övergångslån, vilket återbetalades med nettobeloppet av de medel som för en period om sex år upplånades den 14 januari 1992. Beloppet skall återbetalas genom en engångsbetalning den 15 december 1997. Räntan skall betalas den 15 december varje år. Den andra delutbetalningen om 150 miljoner ecu sköts upp till följd av förseningar av de ekonomiska reformerna i Algeriet, och ägde rum först i augusti 1994, i samband med återupptagandet av de strukturella förändringarna i Algeriet. Beloppet skall återbetalas i form av en engångsbetalning den 17 augusti 2001. Räntan skall betalas den 17 augusti varje år. Rådet beslutade i samband därmed om nytt makroekonomiskt stöd i december 1994. Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 200 miljoner ecu för en period om högst sju år, i syfte att återutlåna dessa medel till Algeriet i form av två delutbetalningar. Den första delutbetalningen om 100 miljoner ecu med en löptid på sju år ägde rum den 27 november 1995. Lånet skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 27 november år 2002. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. I. B. 3. Gemenskapsgarantier till tredje part l. B. 3. a. Fördelning av låneanslag per geografiskt område • Europeiska investeringsbankens (EIB) lån till länder i Medelhavsområdet; garantier som berör gemenskapens allmänna budget Enligt rådets förordning av den 8 mars 1977 garanterar gemenskapen de lån som beviljas av Europeiska investeringsbanken inom ramen för gemenskapens finansiella åtaganden gentemot länder i Medelhavsområdet. Detta beslut låg till grund för det avtal om garanti som undertecknades av Europeiska ekonomiska gemenskapen och EIB den 30 oktober 1978 i Bryssel och den 10 november 1978 i Luxemburg, genom vilket en generell garanti på 75 % av krediten infördes för lån till följande länder: Portugal (finansiellt protokoll; stöd före anslutningen), Grekland, Spanien (ekonomiskt samarbete), Malta, Tunisien, Algeriet, Marocko, Turkiet, Cypern, Egypten, Jordanien, Syrien, Israel, Jugoslavien och Libanon. Genom undantag täcks lån för katastrofbistånd till Portugal av en garanti på 100 %, i enlighet med rådets beslut av den 7 oktober 1975. 3 6- För varje nytt finansprotokoll skall en ny förlängning av garantiavtalet fastställas. De lån som hade beviljats den 30 juni 1996 uppick till totalt 7 862 miljoner ecu, varav 1 500 miljoner till Spanien, Grekland och Portugal och 6 362 miljoner till tredje länder i Medelhavsområdet. Det utestående garanterade beloppet den 30 juni 1996 var 2 066 miljoner ecu (garantigränsen på 75 % beaktad), varav 346 miljoner i Spanien, Grekland och Portugal och 1 720 miljoner i tredje länder i Medelhavsområdet. Genom rådets förordning (EEG) nr 1763/92 av den 29 juni 1992 om ekonomiskt samarbete med avseende på samtliga icke-medlemsstater i Medelhavsområdet har det blivit möjligt att ge lån ur Europeiska investeringsbanken även vid sidan om dessa protokoll. Sådana EIB-Iån får inte överstiga 1800 miljoner ecu. En generell garanti på 75 % ges. Den 30 juni 1996 hade krediter om 1396,5 miljoner gjorts tillgängliga, varav 261 miljoner ecu betalats ut. Detta belopp motsvarar det för närvarande utestående beloppet. Den 30 juni 1996 fördelade sig de lånebelopp som beviljats icke-medlemsländer på följande sätt. miljoner ecu Beviljade lån Algeriet Cypern Egypten Israel Jordanien Libanon Malta Marocko Slovenien Syrien Tunisien Turkiet Jugoslavien 1° Protokoll, totalt Övergripande ekonomiskt samarbete Medelhavsomradet, totalt Lånen löper normalt på 15 år och är amorteringsfria under 3-4 år. 640 142 802 215 198 222 85 517 150 323 418 90 ^60 4562 1800 6362 10 Det andra protokollet med Jugoslavien har sagts upp trots att det återstod 100 miljoner i anslag som kunde beviljas. 37 • Europeiska investeringsbankens lån till tredje länder i Central- och Östeuropa På en anmodan från rådet den 9 oktober 1989 beslutade Europeiska investeringsbankens styrelse den 29 november samma år att bemyndiga banken att bevilja lån på högst en miljard ecu ur egna medel för finansiering av investeringsprojekt i Ungern och Polen. Lånen syftar till finansiering av projekt som uppfyller de kriterier som banken normalt tillämpar när den beviljar lån ur egna medel. Garantiavtal med gemenskapen täcker 100% av transaktionerna och undertecknades i Bryssel den 24 april 1990 och i Luxemburg den 14 maj 1990. Den 14 maj 1991 utvidgade den budgetansvariga myndigheten denna garanti på 100 % till att även omfatta lån om högst 700 miljoner ecu till Tjeckoslovakien, Bulgarien och Rumänien. Utvidgandet av garantiavtalet undertecknades den 31 juli 1991. Kommissionen lade den 23 oktober 1992 fram ett förslag till rådets beslut om att utvidga denna garanti på 100 % till att omfatta även förluster som EIB lider i samband med lån till Estland, Lettland och Litauen. Detta förslag antogs av den budgetansvariga myndigheten den 15 mars 1993. Ett tak för lån från EIB till dessa länder fastställdes till 200 miljoner ecu under en period på tre o ar. Den 18 december 1992 föreslog kommissionen att en garanti på 100 % skulle omfatta även förluster som EB3 lider i samband med lån till Albanien. Den budgetansvariga myndigheten förnyade den 13 december 1993 gemenskapsgarantin, som täcker transaktionerna till 100%, för de lån som Europeiska investeringsbanken beviljar länder i Central- och Östeuropa, inklusive de baltiska staterna och Albanien, under de följande tre åren och till ett lånetak på sammanlagt 3 miljarder ecu. Garantiavtalet undertecknades i Bryssel den 22 juli 1994 och den 12 augusti 1994 i Luxemburg. Lånen är i allmänhet långfristiga. De löper på i genomsnitt 15 år, med 3-4 amorteringsfria år. Den 30 juni 1996 hade krediter om 3646 miljoner ecu gjorts tillgängliga i länder i Central- och Östeuropa, medan dock endast 1055 miljoner betalats ut. • Lån som beviljas övriga tredje länder av Europeiska investeringsbanken som kommissionen Rådet i sin sammansättning av ekonomi- och finansministrar antog den 19 maj 1992 de riktlinjer föreslagit vad gäller en utökning av Europeiska investeringsbankens verksamhet utanför gemenskapen, och anmodade banken att bevilja lån i enlighet med sina stadgar och gängse kriterier för finansiering av projekt av ömsesidigt intresse i vissa tredje länder (utvecklingsländer i Latinamerika och Asien) med vilka gemenskapen slutit samarbetsavtal. 38 Ett generellt tak på 250 miljoner ecu har fastställts under en period om tre år. Detta tak skall omprövas efter det att perioden löpt ut. Lånen garanteras till 100 % i gemenskapemas budget. Kommissionen lade fram ett förslag till beslut därom den 3 juni 1992, vilket ledde fram till ett definitivt beslut av rådet den 15 februari 1995. Garantiavtalet mellan gemenskapen och Europeiska investeringsbanken undertecknades den 4 november 1993 i Bryssel och den 17 november 1993 i Luxemburg. Den 30 juni 1996 uppgick de krediter som undertecknats till 647 miljoner ecu, medan endast 191 miljoner ecu betalats ut fram till det datumet. • Lån som beviljas Sydafrika av Europeiska investeringsbanken Rådet antog den I juni 1995 de riktlinjer som kommissionen föreslagit vad gäller en utökning av Europeiska investeringsbankens verksamhet i Sydafrika, och anmodade banken att bevilja lån i enlighet med sina stadgar och gängse kriterier för finansiering av projekt av ömsesidigt intresse i landet. Ett generellt tak på 300 miljoner ecu har fastställts under en period om två år. Detta tak kan komma att gälla för två och ett halvt år. Lånen garanteras till 100 % i gemenskapemas budget. Kommissionen lade fram ett förslag till beslut därom den 5 december 1994, vilket ledde fram till ett definitivt beslut av rådet den 1 juni 1995. Garantiavtalet mellan gemenskapen och Europeiska investeringsbanken undertecknades den 4 oktober 1995 i Bryssel och den 16 oktober 1995 i Luxemburg. Den 30 juni 1996 uppgick de krediter som undertecknats till 101 miljoner ecu. Ingen utbetalning har ännu ägt rum. l. B. 3. b. Förväntade utanordnanden och utbetalningar av EIB-Iån De siffror som ligger till grund för beräkningen i tabell 3 härrör från EIB (EIB-Iån till tredje länder ur EIB. s egna medel). Förväntade utanordnanden Länder i Medelhavsområdet Den 30 juni 1996 uppgick det belopp som återstod att utananordna från pågående och föregående mandat till 1234,5 miljoner ecu, minus 227 miljoner (saldot från första och andra protokollen med Jugoslavien kommer inte att utanordnas). Därmed återstår ett nettobelopp om 1007,5 miljoner ecu. Cirka 460 miljoner ecu av detta belopp kan utanordnas under andra halvan av 1996 och cirka 320 miljoner ecu under 1997. För tredje och fjärde protokollen med Syrien (225 miljoner ecu totalt) kvarstår det mycket osäkra antagandet om utanordnanden för halva 1996 och halva 1997. - 39 Central- och östeuropeiska länder (PECO) Den 30 juni 1996 uppgick återstående belopp från pågående och föregående mandat till 1054 ecu, minus 52,8 miljoner ecu motsvarande saldot för det första uppdraget vilka inte kommer att utanordnas. Återstår ett nettobelopp om 1001,2 miljoner ecu att utanordna under andra halvåret 1996. Länder i Latinamerika och Asien (ALA) Den 30 juni 1996 uppgick återstående belopp att utbetala inom ramen för det första uppdraget till 98 miljoner ecu. Cirka 45 miljoner ecu kan utanordnas under det andra halvåret 1996 och resterande belopp under 1997. Sydafrika Den 30 juni 1996 uppgick återstående belopp att betala inom ramen för det första uppdraget till 199 miljoner ecu. Cirka 120 miljoner ecu kan utanordnas under det andra halvåret 1996 och resterande belopp under 1997. Förväntade utbetalningar Vad gäller utbetalningen av återstående lånemedel har följande antaganden gjorts: året för utanordnandet: 0%, andra året: 10%, tredje - femte åren: 25% per år, sjätte året: 15%. Den 30 juni 1996 återstod 5252,4 miljoner ecu att utbetala på lån som utanordnats fram till detta datum. Detta belopp fördelar sig enligt följande11 : MEDELHAVSLÄNDER 2104,5 miljoner ecu CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 2596,7 miljoner ecu ASIEN OCH LATINAMERIKA 450,2 miljoner ecu SYDAFRIKA 101,1 miljoner ecu LC. Förfarande vid utbetalning av garantier /. C. /. In- och utlåningstransaktioner Gemenskapen lånar upp medel på finansmarknaden för att sedan återutlåna dessa medel på samma räntevillkor och länder (ekonomiskt stöd på medellång sikt) och till företag (NGI, Euratom-lån). löptid till medlemsstater (betalningsbalans), till tredje Återbetalningen av dessa lån skall täcka återbetalningen av de lån som gemenskapen har tagit upp. Om låntagaren inte betalar i tid skall kommissionen återbetala lånet på det fastställda datumet med egna medel. 1 ^ Baserat på antagandet om utbetalningar över fyra år (25% per år) och en genomsnittlig beräknad löptid på 15 år, av vilka tre amorteringsfria. - 4 0- De medel som krävs för att betala budgetgarantin när den som tagit ett lån från gemenskapen inte har återbetalat i tid skall anskaffas på följande sätt: a) Genom provisoriskt utnyttjande av likvida medel enligt artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om genomförande av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapemas egna medel. Denna metod har upprättats för att kommissionen omedelbart på den fastställda förfallodagen skall kunna återbetala lån om låntagaren inte betalar i tid. b) Om den försenade återbetalningen har bekräftats tre månader efter förfallodagen skall kommissionen vända sig till garantifonden för att möta den konstaterade bristen. Denna hänvändelse syftar till att återställa kommissionens likviditet. c) Genom överföringsförfarandet kan de nödvändiga anslagen för att täcka den konstaterade bristen föras in under budgetposten för garantier. Varje disponibelt utrymme i reserven för garantier skall användas i första hand. Denna metod skall tillämpas när garantifondens disponibla medel är otillräckliga. För att metoden skall få tillämpas måste den budgetansvariga myndigheten först ha gett sitt godkännande. d) Genom återanvändning av belopp som tidigare återvunnits från låntagare som brustit i återbetalning och för vilka gemenskapensgarantin har trätt i funktion. Denna metod gör det i praktiken möjligt att betala snabbt, givetvis under förutsättning att återvunna medel finns disponibla. /. C. 2. Garantier avseende tredje land Gemenskapens lånegaranti gäller i fråga om tredje land för lån som beviljats av finansiella företag såsom Europeiska investeringsbanken (EIB). När EIB konstaterat att en låntagare vars lån är garanterat inte har återbetalat på den utsatta förfallodagen, begär banken att gemenskapen betalar skuldbeloppet enligt garantiavtalen. Garantin skall betalas senast tre månader efter det att en begäran från EIB inkommit till gemenskapen. EIB skall förvalta lånet med all den noggrannhet som krävs enligt bankpraxis och skall återvinna de medel som inte återbetalats sedan garantin trätt i funktion. Sedan förordningen om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land trätt i kraft, föreskrivs enligt bestämmelserna i konventionen mellan gemenskapen och EIB om förvaltningen av fonden att kommissionen på grundval av EIB. s begäran om aktivering av garantin vid en konstaterad bristande återbetalning skall bevilja att banken inom tre månader tar ut de medel som fattas från garantifondens konto. Om fondens medel är otillräckliga aktiveras garantin genom samma förfarande som för inlånings- och utlåningstransaktioner. 41 - IL METODBESKRIVNING FOR ANALYS AV GEMENSKAPENS BERÄKNADE UTLÅNINGSKAPACITET UNDER PERIODEN 1996-1999 MED UTGÅNGSPUNKT FRÅN GENTEMOT TREDJE LAND GARANTIFONDSSYSTEMET n. A. Reserv för garantier avseende lån till tredje land (1) I överensstämmelse med Europeiska rådets slutsatser i Edinburgh enades insitutionema om att Europeiska gemenskapemas allmänna budget, i enlighet med rådets beslut om budgetdisciplin och avtalet mellan institutionerna av den 29 oktober 1993, bör innehålla en reserv för lån och garantier för lån till tredje land. Denna reserv är avsedd att möta garantifondens behov av medel och i förekommande fall garantiansökningar som överstiger fondens disponibla medel, så att dessa kan påföras budgeten. Reservens garantibelopp är det belopp som avsatts i budgetplanen, dvs. 300 miljoner ecu i 1992 års penningvärde. Det reserverade beloppet uppgår till 326 miljoner ecu 1996 och kommer 1997 att uppgå till 329 miljoner ecu. Villkoren för inbetalningar till samt utnyttjande och finansiering av garantireserven fastställs genom följande rättsakter. - Rådets beslut 94/729/EG av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin. - Rådets förordning (EKSG, EG, Euratom) nr 2730/94 av den 31 oktober 1994 om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapemas allmänna budget. - Rådets beslut 94/728/EG av den 31 oktober 1994 om systemet för gemenskapemas egna medel. ILB. Beräkningsunderlag för inbetalningar till garantifonden (2) Underlaget för inbetalningar till fonden beräknas genom tillämpning av gällande garantinivåer (75% eller 100%): - på lånegarantier som beviljats av rådet och för lånegarantier som föreslagits eller är under förberedelse av kommissionen, på grundval av uppskattade belopp för utanordnande av lån i finansieringsöversikterna (EIB-Iån, Euratom-lån), - på lånebelopp som beviljats (för finansiellt stöd) av rådet och lån som föreslagits och är under förberedelse av kommissionen. I bilagan till rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land, som rör sätten för betalning till garantifonden, anges att för in- eller utlåningstransaktioner eller garantier till finansieringsorgan inom ett flerårigt ramprogram med en mikroekonomisk eller strukturell inriktning, skall inbetalningar till fonden ske i form av årliga trancher vars storlek beräknas på grundval av de belopp som angivits i den ekonomiska redogörelse som bifogas kommissionens förslag och som vid behov anpassas mot bakgrund av rådets beslut. 42- Vad gäller gemenskapens övriga in- och utlåningstransaktioner, såsom betalningsbalanslån till tredje land, verkställda i en eller flera trancher, skall belopp som betalas till fonden beräknas på grundval av det totala belopp som rådet fastställt för transaktionen. I bilagan till förordningen om upprättande av garantifonden anges att från och med det andra året (för transaktioner som sträcker sig över flera år) skall de belopp som betalas in till fonden justeras med den skillnad som föreligger den 31 december föregående år mellan de uppskattningar som låg till grund för den föregående betalningen och det faktiska utfallet av de lån som godkändes under året. Skillnader som avser det föregående året medför en betalning det påföljande året. I bilagan anges även att när kommissionen inleder ett betalningsförfarande skall den gå igenom de transaktioner som redan föranlett betalningar och i de fall de tidsfrister som ursprungligen fastställts inte iakttagits skall den föreslå att detta beaktas vid beräkningen av den första betalningen inom ramen för påbörjade låneoperationer som skall göras vid början av det påföljande räkenskapsåret. Den budgetansvariga myndigheten antog under det första halvåret 1996 överföring 5/96, som liksom alltid i början av ett budgetår, syftade till att justera de belopp som inbetalats till fonden och i inbetalningar finansieringsöversikterna. som motsvarar fastställts tranch årliga som den de U. C. Underlag för inbetalning till fonden vid partiella garantier Vad avser EIB-Iån som garanteras till 75%, baseras inbetalningen till fonden på 100% av de utanordnanden som förutses för året, motsvarande upp till 75% av det totala beloppet för de beviljade operationerna. ELD. Inbetalning till garantifonden (3) De belopp som inbetalningssatserna (15% eller 14%), enligt det underlag som definierats ovan. inbetalas till garantifonden beräknas med hjälp av de tillämpliga En inbetalningssats på 15% tillämpas på lån som beviljas under de perioder som följer på ingripanden från garantifonden i de fall som utestående belopp inte har återbetalats till garantifonden. I artikel 5 i förordningen om upprättande av garantifonden anges att "om fondens tillgångar efter införande av garantiförpliktelser på grund av betalningsunderlåtelse understiger 75% av målbeloppet, skall inbetalningssatsen för nya transaktioner höjas till 15% till dess att målbeloppet på nytt uppnås eller, om betalningsunderlåtelsen inträffat innan målbeloppet uppnåtts, till dess att infriandet av garantiförpliktelsen har kompenserats helt". En inbetalningssats på 14% tillämpas på återstående lån, dvs. lånet om 115 miljoner ecu till Syrien, lånen om 750 miljoner ecu till länder i Latinamerika och Asien, lånen till central- och östeuropeiska länder om 3 000 miljoner ecu samt Euratom-lånen. I förordningen om garantifonden fastställs i artiklarna 2 och 4 att fonden tillförs medel genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 14% av transaktionsbeloppet till dess att fondens medel uppgår till målbeloppet. -43 ILE. Resterande utrymme i reserven för garantier (4) Det resterande utrymmet i garantireserven fastställs genom skillnaden mellan reserven (1) och rubriken inbetalning till garantifonden (3). ELF. Återstående utlåningskapacitet (5) Den återstående utlåningskapaciteten är lånesidans motsvarighet till det resterande utrymmet i garantireserven med utgångspunkt från de gällande garantinivaema. - 4 4- III. TABELLER SOM REDOVISAR RISKERNA PER MOTTAGARLAND -Li ! >- Riskindikatorer för länder Land: Bulgarien Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt Växelkurs (BGL per USD) (dec-dec) (genomsnitt) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (miljoner USD) Bytesbalans (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar Officiella valutareserver, inkl. guld (vid slutet av perioden) miljarder USD månads import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, miljarder USD, vid slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljarder USD) Amorteringar Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljarder USD) Avtal om omläggning av län Indikatorer på EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position på ranglistan (2) (antal länder) The Institutional Investor Position pä ranglistan (2) (antal länder) Kreditvärdighet (3) 1993 1994 1995 preliminär -1,5 -11,8 16,4 63,8 32,7 -10,8 5,0 -12,8 40 1,0 2,0 1,8 7,8 12,8 121,9 66,0 -5,8 5,3 -2,0 105 1,3 3,0 12,5 10,3 1,6 1,1 0,5 120,5 266,5 33,0 na. Londonklubben (förnyande och principavtal om DDSR 0,9 0,5 0,5 130,2 194,3 18,4 17,6 Londonklubben DDSR (juli) Parisklubben omläggning (april) 5,6 2,8 7,1 - 6,8 4,6 8,9 SBA+STF (3/94-3/95) SBA upphävd i sept. 1994 2,5 8,6 11,6 32,8 70,7 -5,7 7,0 -0,4 82 1,5 2,8 9,4 0,8 0,2 0,6 76,3 134,3 11,4 0,0 nej 7,3 5,7 7,7 - Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 122 125 (169) (170) mars sept 91 89 (127) (133) 18. 9 19. 5 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept • 88 98 (167) (167) mars sept 91 95 (135) (135) 19. 8 20. 8 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 90 90 (187) (181) mars sept 93 94 (135) (135) 21. 9 22. 2 (1 ) (2) (3) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående be de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla länder förbättras. erna i Ost- och Cen •telningar) Ull länd traleuropa, t f 6- Riskindikatorer för länder Land: Tjeckien 159T 1 § 9T Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (vid slutet av perioden) Inflationstakt Växelkurs (CZK per USD) (dec-dec) (genomsnitt) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (miljoner USD) Bytesbalans (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) miljoner USD månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (7 konvertibla valutor, miljarder USD, vid slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljarder USD) Amorteringar Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljarder USD) Avtal om avskrivning och omläggning av lån Indikatorer pä EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) -0,9 -5,3 3,5 18,2 29,9 0,8 13077 0,4 538 3,9 2,8 8,5 1. 4 0,9 0,5 27,3 65,0 7,0 nej nej 4,6 3,4 2,2 2,6 2,1 3,2 10,2 28,2 -0,3 14295 -0,1 762 6,2 4,2 10,7 2,5 2,0 0,5 29,7 74,8 12,6 nej nej 5,2 3,4 2,5 SBA (3. 93-3. 94) Villkoren uppfylls SBA (3. 93-3. 94) Villkoren uppfylls Alla IMF-skulder betalda i förtid —m s— Senaste uppg. eller uppsk. (E) 4,8 9,2 2,9 7,9 26,3 (nov) (okt) -0,8 (E) (E) (E) (E) 17054 -4,2 2547 14,0 7,9 16,5 2,6 1,5 1,1 35,8 96,7 15,2 nej nej 5,8 2,6 2,5 Indikatorer pä marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position på ranglistan (2) (antal länder) The Institutional Investor Position på ranglistan (2) (antal länder) Kreditvärdighet (3) Baa3 BBB mars sept 48 43 (169) (170) mars sept 42 40 (127) (133) 44. 6 46. 6 Baa2 (juni) BBB+ (juli) mars sept 40 39 (167) (167) mars sept 40 39 (135) (135) 49. 7 52. 8 Baa1 (sept) A(nov) mars sept 35 41 (187) (181) mars sept 33 30 (135) (135) 55. 8 58. 4 (1 ) (2) (3) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Ost- och Centraleuropa, de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla länder förbättras. - t ) 3- Riskindikatorer tor lander Land: Estland Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt Växelkurs (EEK per USD) (dec-dec) (genomsnitt) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) Kapitalbalans (1) Finansiell balans (1) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (miljoner USD) Bytesbalans (% av BNP) (exkl. officiella transfereringar) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) miljoner USD månaders varuimport Utlandsskuld Utlandsskuld (inkl. till IMF) (i konvertibla valutor, miljoner USD, vid slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) Amorteringar Räntor + avgifter till IMF Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/varuexport (%) Skuldtjänst/varuexport (%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) Avtal om avskrivning och omläggning av lån Indikatorer på EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (2) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) 1993 1994 T995 Senaste uppg. eller uppsk. (E) -8,4 -30,0 3,9 35,7 13,2 1,6 -0,7 812 -4,9 154 388 4,9 -0,1 3,5 4,5 41,6 13,0 2,9 1,3 1329 -12,3 212 447 3,2 (E) 3,2 1,4 4,1 28,8 11,5 -0,4 -0,8 1861 -8,2 202 583 2,7 140,5 170,3 246,8 16,2 13,5 2,7 8,4 17,3 2,0 nej nej 0,4 16,7 2,9 8,1 3,0 5,1 7,5 12,8 0,6 nej nej 0,4 15,7 2,0 12,8 3,5 9,3 7,1 13,3 0,7 nej nej 0,5 16,5 2,2 SBA + STF (10. 93-3. 95) Villkoren uppfylls SBA + STF (10. 93-3. 95) Villkoren uppfylls SBA (4. 95-6. 96) (3) Villkoren uppfylls Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position på ranglistan (4) (antal länder) The Institutional Investor Position pä ranglistan (4) (antal länder) Kreditvärdighet (5) Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 126 122 (169) (170) mars sept 81 84 (127) (133) 21. 4 20. 9 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 105 102 (167) (167) mars sept 88 86 (135) (135) 20. 7 23. 6 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 66 76 (187) (181) mars sept 79 79 (135) (135) 25. 4 26. 3 (1) (2) (3) (4) (5) Den finansiella balansen beaktar inte såsom kapitalbalansen statlig nettoutlåning. Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Ost- och Centraleuropa, de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. Även villkoren för SBA (7. 96-7. 97) uppfylls. Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla länder förbättras. t. 6 - Riskindikatorer för länder Land: Ungem Real BNP-tjllväxt (i %) Industriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (vid slutet av perioden) Inflationstakt Växelkurs (HUF per USD) (dec-dec) (genomsnitt) 1993 -0,8 4,0 12,1 21,1 100,7 1994 2,9 9,0 10,9 21,2 111,0 1995 1,5 6,0 10,4 28,5 139,5 Off. sektorns konsoliderade finansiella sparande (% av BNP) (GFS:s def. ) -7,6 -6,3 -3,8 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (miljoner USD) Bytesbalans (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) miljarder USD månaders varuimport Utlandsskuld Utlandsskuld (/' konvertibla valutor, miljarder USD, vid slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljarder USD) Amorteringar (1) Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) Avtal om avskrivning och omläggning av lån Indikatorer på EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU. s totala riskexponering (%) (2) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) 10371 -9,6 2328 6,7 7,1 24,6 4,9 3,3 1,6 63,8 237,2 47,4 nej nej 16,9 4,3 10,3 10219 -9,5 1100 6,8 7,2 28,5 6,2 4,2 2,0 68,9 278,9 60,8 nej nej 16,5 4,0 11,3 14667 -5,6 4410 12,0 9,5 31,7 7,7 5,3 2,4 70,8 189,2 52,5 nej nej 13,0 3,1 6,6 SBA (9. 93-12. 94) Villkoren uppfylls SBA Första granskningen oavslutad Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position på ranglistan (3) (antal länder) The Institutional Investor Position på ranglistan (3) (antal länder) Kreditvärdighet (4) Ba1 BB+ mars sept 47 46 (169) (170) mars sept 43 43 (127) (133) 44. 3 44. 8 Ba1 BB+ mars sept 44 46 (167) (167) mars sept 43 44 (135) (135) 46. 1 46. 2 Ba1 BB+ mars sept 50 44 (187) (181) mars sept 45 48 (135) (135) 46. 4 45. 0 (1 ) (2) (3) (4) Inklusive förtida betalningar. Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Öst- och Centraleuropa, de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla länder förbättras. 'f 3 Riskindikatorer för länder Land: Lettland 1993 1994 1995 Senaste uppg. eller uppsk. (E) Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt Växelkurs (LVL per USD) (dec-dec) (genomsnitt) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) Kapitalbalans (1 ) Finansiell balans (1) Betalningsbalans Export (miljoner USD) Bytesbalans, exkl. officiella transfereringar (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) miljoner USD månaders import Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, miljoner USD, vid slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) Amorteringar Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/varuexport (%) Skuldtjänst/varuexport (%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) Avtal om avskrivning och omläggning av län Indikatorer på EU: s riskexponering EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (2) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) -16,0 -32,6 5,3 34,8 0,60 1,0 0,6 998 4,8 51 510 4,4 225 20,0 n. a. n. a. 10,0 22,5 2,0 No No 0,7 20,8 4,7 2,0 -2,2 6,5 26,0 0,55 -1,7 -4,0 997 -3,4 155 545 4,5 359 50,0 n. a. n. a. 10,0 36,0 5,0 No No 0,7 13,3 4,8 (E) -1,6 -6,3 6,1 23,0 0,54 -2,7 -3,3 1306 -4,3 165 527 3,2 423 39,0 n. a. n. a. 9,0 32,4 3,0 No No 0,7 12,3 4,0 SBA + STF (12. 93-3. 95) Villkoren uppfylls SBA + STF (12. 93-3. 95) Villkoren uppfylls SBA (4. 95-4. 96) Villkoren uppfylls ej (3) Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position på ranglistan (4) (antal länder) The Institutional Investor Position på ranglistan (4) (antal länder) Kreditvärdighet (5) Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 133 132 (169) (170) mars sept 89 87 (127) (133) 19. 5 20. 0 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 1C4 125 (167) (167) mars sept 94 92 (135) (135) 19. 6 21. 3 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 106 116 (187) (181) mars sept 91 89 (135) (135) 22. 6 234 (1) (2) (3) (4) (5) Den finansiella balansen beaktar inte såsom kapitalbalansen statlig nettoutlåning. Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) I de nya oberoende staterna i f. d. Sojetunionen och till Medelhavsländerna. Villkoren för det nya SBA (5. 96-8. 97) uppfylls. Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna är rangordnade på en skala frän 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla länder förbättras. länderna i öst- och Centraleuropa, Riskindikatorer för länder Land: Litauen 1993 1994 1995 Senaste uppg. Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (i slutet av perioden) Inflationstakt Växelkurs (LTL per USD) (vid slutet av perioden) (vid slutet av perioden) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) Kapitalbalans (1) Finansiell balans (1) Betalningsbalans Export (miljoner USD) Bytesbalans, exkl. officiella transfereringar (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) Officiella valutareserver (vid slutet av perioden, uti. tillgångar netto) miljoner USD månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (/ konvertibla valutor, miljoner USD, vid slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) Amorteringar Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster(%) Skuldtjänst/export av varor och tjänster(%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) Avtal om avskrivning och omläggning av lån Indikatorer på EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (2) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) -24,2 -29,8 4,4 188,7 3,6 0,9 -3,1 1709 -8,4 23 412 2,5 281 12 n. a. n. a. 9,8 16,4 0,7 nej nej 0,9 20,8 3,4 1. 0 -6,7 3,8 45,1 4,3 -1,5 -4,2 1930 -4,2 60 587 3,1 448 19 n. a. n. a. 7,5 23,2 1,0 nej nej 0,9 13,3 3,1 2,8 0,8 7,3 35,7 4,5 -1,8 -3,3 2210 -3,3 55 819 3,9 757 69 n. a. n. a. 9,8 34,3 3,1 nej nej 0,9 9,6 3,3 SBA + STF (10. 93-3. 94) Villkoren uppfylls STF (10. 93-3. 94) EFF (10. 94-11. 97) Villkoren uppfylls EFF (10. 94-10. 97) Villkoren uppfylls Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position på ranglistan (3) (antal länder) The Institutional Investor Position på ranglistan (3) (antal länder) Kreditvärdighet (4) Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 134 130 (169) (170) mars sept 91 93 (127) (133) 18. 9 19. 0 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 110 121 (167) (167) mars sept 97 96 (135) (135) 18. 4 20. 0 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 108 118 (187) (181) mars sept 95 90 (135) (135) 21. 7 22. 9 (T) (2) (3) (4) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Ost- och Centraleuropa, de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla länder förbättras. s\ Riskindikatorer för länder Land: Rumänien Rea! BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (förändring 1 %) Arbetslöshet (vid slutet av perioden) Inflationstakt Växelkurs (ROL per USD) (dec-dec) (vid slutet av perioden) 1993 1ÔÔ4 1995 Senaste uppg. eller uppsk. (E) 1,5 8,2 10,2 295,5 1276 3,9 7,2 10,9 61,7 1767 6,9 5,2 8,9 27,8 2578 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) -0,1 -1,0 -2,5 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (miljarder USD) Bytesbalans (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) miljoner USD månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, miljarder USD, vid slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) Amorteringar Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster(%) Skuldtjänst/export av varor och tjänster(%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) Avtal om avskrivning och omläggning av län Indikatorer på EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU :s totala riskexponering (%) (1) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) Indikatorer pä marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position pä ranglistan (2) (antal länder) The Institutional Investor Position på ranglistan (2) (antal länder) Kreditvärdighet (3) 4,9 -4,6 87 970 1,6 4,3 323 146 177 16,1 87,7 6,6 nej nej 8,7 12,8 11,2 No 6,1 -1,4 341 1596 2,2 5,5 589 313 276 18,3 90,1 9,6 nej nej 8,4 10,7 9,7 7,5 -3,6 417 1110 1,4 6,6 1038 462 576 18. 7 88,0 13. 8 nej nej 10,2 11,5 10,1 (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) SBA + STF (5. 94-12. 95) Villkoren uppfylls SBA förlängt t. o. m. 1997 och utökad Villkoren uppfylls (Villkoren upp fylldes ej 1996) Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 66 75 (169) (170) mars sept 73 75 (127) (133) 24. 2 24. 4 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 74 77 (167) (167) mars sept 76 74 (135) (135) 25. 4 26. 2 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 68 64 (187) (181) mars sept 73 71 (135) (135) 28. 1 29. 7 7ÏÏ (2) (3) de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla länder förbättras. b? Riskindikatorer ror länder Land: Slovakien 1993 1994 1995 Senaste uppg. eller uppsk. (E) Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vid slutet av perioden) Inflationstakt Växelkurs (SKK per USD) (dec-dec) (vid slutet av perioden) -4,1 -8,6 14,4 25,1 33,2 4,8 7,0 14,6 11,7 31,3 7,4 9,6 13,1 7,2 29,6 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) -7,6 -2,7 0,4 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (miljoner USD) Bytesbalans (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) miljoner USD månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, miljarder USD, vid slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) Amorteringar Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) Avtal om avskrivning och omläggning av län Indikatorer på EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) 7568 -5,4 134 416 0,6 3,4 674 490 184 30,8 44,5 8,9 nej nej 2,4 4,5 2,0 8983 6,0 184 1691 2,3 3,9 791 n. a. n. a. 31,1 43,4 8,8 nej nej 2,9 5,3 2,3 10921 3,6 157 3400 4,1 5,8 1045 n. a. n. a. 39,9 53,1 9,5 nej nej 4,1 5,2 2,8 (E) (E) IMF-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) STF (7. 93 - 7. 94) Villkoren uppfylls STF (7. 93 -7. 94) SBA (7. 94-3. 96) SBA (7. 94-3. 96) (4) Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euro money Position på ranglistan (2) (antal länder) The Institutional Investor Position på ranglistan (2) (antal länder) Kreditvärdighet (3) (maj) (apr) Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 56 63 (169) (170) mars sept 57 57 (127) (133) 31 30. 6 Baa3 (maj) BB- (Feb) mars sept 64 66 (167) (167) mars sept 59 59 (135) (135) 31. 6 33. 1 Baa3 BB+ mars sept 53 51 (187) (181) mars sept 61 59 (135) (135) 33. 2 35. 7 ( 1 ) (2) (3) (4) Nämnaren inkluderar EIB-Iän och finansiellt gemenskapsstöd (utestående de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla länder förbättras. Halvtidsgranskningen av programmet som skulle ha gjorts i februari 1995 slutfördes inte. betalningar) till länd erna i Ost- ocl i Centraleuropa, Riskindikatorer för länder Land: Vitryssland Real BNP-tillväxt (%) Industriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (i slutet av perioden) inflationstakt Växelkurs (BYB per USD) (dec-dec) (genomsnitt) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (miljoner USD) Bytesbalans (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar Officiella valutareserver (i slutet av perioden) (miljoner USD) miljoner USD månaders import Utlandsskuld Utlandsskuld (/ konvertibla valutor, miljoner USD, i slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) Amorteringar Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljarder USD) Avtal om omläggning av lån Indikatorer på EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IM F-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position på ranglistan (2) (antal länder) The Institutional Investor Position pä ranglistan (2) (antal länder) Kreditrating (3) 1993 -10,6 -10,9 1,4 1994 269 -1,8 2941 -8,7 18 91,0 0,3 1994 -12,2 -19,3 2,1 1957 3651 -2,6 2641 -12,4 10 101,0 0,3 1995 -10,2 -11,5 2,7 244 11532 -1,9 4621 -2,5 7 377,0 0,7 964,0 1251,0 1513,0 14,7 n. a. n. a. 25,0 32,8 0,5 n. a. 123,0 n. a. n. a. 25,9 47,4 4,3 493 m Ryssland om obet gaslev 178,0 n. a. n. a. 14,7 32,7 3,4 460 obet ry gaslev upps. av avtal 02. 96-08. 96 1,9 12,2 4,0 0,9 4,8 2,3 0,5 2,6 0,8 STF (08. 93 - 8. 94) Villkoren uppfylls ej Se fotnot 4 STF (01. 95) Se fotnot (4) SBA (12. 95-11. 96) Villkoren uppfylls ej (5) Inte ratad Inte ratad mars sept 148 139 (169) (170) mars sept 100 (127) (133) Inte ratad Inte ratad mars sept 145 138 (167) (167) mars sept 109 109 (135) (135) 15. 5 15. 7 Inte ratad Inte ratad mars sept 135 134 (187) (181) mars sept 112 112 (135) (135) 15. 215 5 (1) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Öst- och Centraleuropa, de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetuionen och till Medelhavsländerna. (2) Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. (3) Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin rating men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditratingen för alla länder förbättras. (4) IMF. s STF-program 1993 upphörde att fungera i början av 1994. IMF-personal såg dock positivt på regeringens program som antogs på hösten 1994 och som stöddes av den andra STF-utbetalningen i slutet av januari 1995. (5) Den första kvartalsgranskningen av programmet, ursprungligen planerad till december 1995, har ännu inte färdigställts. Riskindikatorer för länder Land: Moldavien Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vid slutet av perioden) Inflationstakt Växelkurs (MDL per USD) vid slutet av perioden (vid slutet av perioden) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) Betalningsbalans Varuexport (miljoner USD) Bytesbalans (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) Officiella valutareserver (vid slutet av perioden) miljoner USD månaders varuimport Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, miljoner USD, vid slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) Amorteringar Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/varuexport (%) Skuldtjänst/varuexport (%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) Avtal om avskrivning och omläggning av lån Indikatorer pä EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) EUs riskexponering/utlandsskuld (%) EUs riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position pä ranglistan (2) (antal länder) The Institutional Investor Position på ranglistan (2) (antal länder) Kreditvärdighet (3) 1993 1994 1995 Preliminär -1,2 -7,2 n. a. 837 3,64 -6,8 451 -9,3 14,0 76,6 1,4 -31,2 -30,0 1,0 116 4,27 -8,7 618 -12,9 18,0 179 2,9 -3,0 -10,0 2,0 24 4,50 -5,5 741 -6,8 72,0 257 3,2 168,0 343,0 675,0 5,0 n. a. n. a. 23,0 37,3 1,1 nej nej 0,5 17,7 6,6 12,3 n. a. n. a. 30,0 55,5 4,0 nej nej 0,9 18,0 10,0 91,0 n. a. n. a. 38,0 91,1 11,0 nej nej 0,8 8,7 7,9 SBA (3. 93-3. 94) Villkoren uppfylls SBA (12. 93-3. 95) Villkoren uppfylls SBA (3. 95-3. 96) Villkoren uppfylls Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 159 160 (169) (170) Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 148 155 (167) (167) Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 157 141 (187) (181) Inte betygsatt Inte betygsatt Inte betygsatt TT) (2) (3) de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla länder förbättras. Riskindikatorer för länder Land: Ukraina (dec-dec) (vid slutet av penoden) Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (vid slutet av perioden) Inflationstakt Växelkurs (UAK per USD) - auktion/interbank - kontanter Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (miljarder USD) Bytesbalans (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljarder USD) Officiella valutareserver brutto miljoner USD veckors import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (/ konvertibla valutor, miljarder USD. vid slutet av perioden) Erlagd konvertibel skuldtjänst (miljoner USD) Amorteringar Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster(%) Skuldtjänst/export av varor och tjänster(%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) Avtal om avskrivning och omläggning av lån Indikatorer på EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EU. s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga värdering (rating) av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga värdering (rating) av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position på ranglistan (2) (antal länder) The Institutional Investor Position pà ranglistan (2) (antal länder) Kreditrating (3) 1993 1994 1995 Uppskattn (E) -17,1 -25,1 0,3 10155 12610 25000 -10,1 14,4 -5,9 0,2 193 0,8 4,1 202 n. a. n. a. 12,1 28,5 1,3 548 2,3 3,5 1,0 - 23,0 -28,5 0,3 401 108196 128000 -8,2 14,8 -6,0 0,09 646 2,3 -12,0 -11,7 0. 4(E) 182 179400 186000 -5,0 15. 1 (E) -4,4 0,27 1100 3,7 7,2 1794 n. a. n. a. 29,2 48,0 12,1 2722 Omläggning av län frän Ryssl/Turkm. 8,1 1531 986 545 23,3 53. 6 (E) 9,3 236 Omläggning av län från RysslATurkm. 1,6 1,6 0,8 1,5 1,4 0,7 STF 26. 10. 1994 Villkoren uppfylls SBA dec. 1995 Villkoren uppfylls ej* Ej betygsatt Ej betygsatt mars sept 142 146 (169) (170) mars sept 96 (127) (133) 18. 2 18. 2 95 Ej betygsatt Ej betygsatt mars sept 149 147 (167) (167) mars sept 111 113 (135) (135) 15. 1 14. 5 I Ej betygsatt Ej betygsatt mars sept 145 138 (187) (181) mars sept 109 111 (135) (135) 15. 5 15. 7 (1 ) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Ost- och Centraleuropa, de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. (2) Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. (3) Länderna är rangordnade på en skala från 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin rating men ändå flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga totala kreditratingen för alla länder förbättras. Nytt SBA godkänt i maj 1996, villkoren uppfylls. Riskindikatorer för länder Land: Algeriet 1993 T9§4" "T5§5~ Real BNP-tillväxt (i %) Olje- och naturgasproduktion (förändring i %) Inflationstakt Växelkurs (i slutet av perioden) (dec-dec) Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (miljarder USD) Bytesbalans (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) Officiella valutareserver miljarder USD månaders import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, miljarder USD, slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljarder USD) Amorteringar Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) Förfallna betalningar (bäde räntor och amorteringar, miljoner USD) Avtal om av avskrivning och omläggning av lån (miljarder USD) Indikatorer på EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EU:s riskexponering/export av varor och tjänster (%) IMF-arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position på ranglistan (2) (antal länder) The Institutional Investor Position på ranglistan (2) (antal länder) Kreditvärdighet (3) -2,0 -0,6 16,1 24,0 -8,7 11,0 1,6 0,0 1,5 1,9 26,4 8,7 7,0 1,7 62,9 240,0 82,2 nej nej 7,4 1,8 4,2 nej -0,2 -2,5 38,6 42,9 -4,4 8,9 -4,34 0,0 2,6 2,9 29,5 5,1 3,4 1,7 70,6 331,5 48,6 (4) nej 4,5 4,3 3,5 21,9 52,2 -1,4 10,2 -5,6 0,0 2,1 2,1 31,7 3,8 (4) 2,2(4) 1,6(4) 76,4 310,8 43,8 nej 4,8 9,9 2,4 7,8 12,2 2,9 8,9 SBA (5. 94-5. 95) Villkoren uppfylls SBA (5 94 - 5. 95) EFF (5. 95 - 5. 98) Villkoren uppfylls Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 68 79 (169) (170) mars sept 62 69 (127) (133) 28,2 27,1 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 92 96 (167) (167) mars sept 75 78 (135) (135) 26,3 24,6 Inte betygsatt Inte betygsatt mars sept 102 107 (187) (181) mars sept 89 91 (135) (135) 23,5 22,8 ÏÏ7 (2) (3) (4) Nämnaren inkluderar EIB-Iån och finansiellt gemenskapsstöd (utestående betalningar) till länderna i Ost- och Centraleuropa de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna. Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna är rangordnade pä en skala frän 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned pä ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla länder förbättras. Efter omläggning. 'T/ Riskindikatorer för länder Land: Israel Real BNP-tillväxt (i %) Industriproduktion (förändring i %) (1990 års priser) Arbetslöshet (genomsnitt) Konsumentprisindex Växelkurs (shekel per USD) (dec-dec) (vid slutet av perioden) 1993 1994 1995 Uppskattning (E) 3,5 6,5 10,0 11,3 2,986 6,5 7,2 7. 8 14,5 3,018 7,1 8,4 6,3 8,1 3,140 Hela offentliga sektorns finansiella sparande (% av BNP) -2,5 -2,0 -3,2 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (miljoner USD) Bytesbalans (% av BNP) Nettoinflöde av utländska direktinvesteringar (miljoner USD) Officiella valutareserver (i slutet av perioden) miljarder USD månaders import av varcr och tjänster Utlandsskuld Bruttoutlandsskuld (miljarder USD, vid slutet av perioden) Konvertibel skuldtjänst (miljarder USD) Amorteringar Räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Skuldtjänst/export av varor och tjänster (%) Förfallna betalningar (både räntor och amorteringar, miljoner USD) Avtal om avskrivning och omläggning av lån Indikatorer på EU:s riskexponering EU:s riskexponering/EU:s totala riskexponering (%) (1) EU:s riskexponering/utlandsskuld (%) EUs riskexponering/export av varor och tjänster (%) IM F -arrangemang Typ/nej (Datum/ - ) Villkoren uppfylls/villkoren uppfylls ej ( - / datum) Indikatorer på marknadens uppfattning av kreditvärdigheten Moodys långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) S & P:s långsiktiga rating av utländsk valuta (slutet av perioden) Euromoney Position på ranglistan (2) (antal länder) The Institutional Investor Position på ranglistan (2) (antal länder) Kreditvärdighet (3) 22,1 -1,8 -141 6,382 2,4 36,1 4,1 1,9 2,2 55,8 163,4 14,0 No No 24,2 -3,0 -357 6,689 2,5 41 4,6 2,2 2,4 54,2 169,4 14,9 No No 25,9 -4,5 806 8,158 2,6 44. 3. 9(E) n. a. n. a. 57 170,0 15(E) No No 4,7 0,8 1,4 4,4 0,8 1,3 4,4 0,7 1,3 nej nej nej Inte betygsatt BBB+ mars sept 29 29 (169) (170) mars sept 46 46 (127) (133) 39. 6 40. 5 Inte betygsatt BBB+ mars sept 30 33 (167) (167) mars sept 46 43 (135) (135) 43. 4 46. 5 A3 A- mars sept 31 31 (187) (181) mars sept 43 42 (135) (135) 47. 9 49. 2 (2) (3) de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och till Medelhavsländerna Ju högre rangtal, desto sämre kreditvärdighet. Länderna är rangordnade pä en skala frän 0 till 100, där 100 representerar minsta risken för utebliven betalning. Ett land kan förbättra sin kreditvärdighet, men ändå flyttas ned på ranglistan om den genomsnittliga totala kreditvärdigheten för alla länder förbättras. ISSN 1024-4506 KOM(96) 631 slutlig DOKUMENT SV 01 Katalognummer : CB-CO-96-662-SV-C ISBN 92-78-13216-0 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg