title: Directiva 96/79/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind protecția pasagerilor din autovehicule în caz de coliziune frontală, precum și de modificare a Directivei 70/156/CEE

formats: pdf print xhtml

text: 146 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 31996L0079 21. 1. 1997 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 18/7 DIRECTIVA 96/79/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș(cid:13) I A CONSILIULUI din 16 decembrie 1996 privind protecția pasagerilor din autovehicule în caz de coliziune frontală, precum ș(cid:13)i de modificare a Directivei 70/156/CEE PARLAMENTUL EUROPEAN Ș(cid:13) I CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 100a, întrucât, pentru a evita ca unele norme să aibă dubla folosință, este necesar ca vehiculele care îndeplinesc cerințele prezentei directive să fie scutite de obligația de a îndeplini cerințele unei alte directive privind comportamentul volanului ș(cid:13)i al coloanei de direcție în caz de impact; având în vedere Directiva 70/156/CEE a Consiliului din 6 februa- rie 1970 privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare omologarea de tip a autovehiculelor ș(cid:13)i a remorcilor acestora (1), în special articolul 13 alineatul (4), având în vedere propunerea Comisiei (2), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (3), hotărând în articolul 189b din tratat (4), conformitate cu procedura prevăzută la întrucât este necesară o armonizare totală a specificațiilor tehnice pentru autovehicule cu scopul de a asigura buna funcționare a pieței interne; întrucât, în scopul reducerii numărului victimelor accidentelor de circulație în Europa, este necesară introducerea de măsuri legisla- tive pentru a ameliora, pe cât posibil, protecția ocupanților auto- vehiculelor în caz de coliziune frontală; întrucât prezenta direc- tivă stabileș(cid:13)te prevederi pentru încercările de coliziune frontală, în special criterii biomecanice, în scopul garantării unui nivel ridicat de protecție în caz de coliziune frontală; întrucât prezenta directivă are ca scop introducerea de cerințe bazate pe rezultatele cercetărilor întreprinse de Comitetul euro- pean pentru vehicule experimentale care permit stabilirea unor criterii de încercare mai bine adaptate la realitatea accidentelor de pe ș(cid:13)oselele actuale; întrucât constructorii de autovehicule au nevoie de termene pen- tru aplicarea criteriilor de încercare acceptabile; (1) JO L 42, 23. 2. 1970, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 95/54/CE a Comisiei (JO L 266, 8. 11. 1995, p. 1). JO C 396, 31. 12. 1994, p. 34. JO C 256, 2. 10. 1995, p. 21. (2) (3) (4) Avizul Parlamentului European din 12 iulie 1995 (JO C 249, 25. 9. 1995, p. 50), Poziția comună a Consiliului din 28 mai 1996 (JO C 219, 27. 7. 1996, p. 22), Decizia Parlamentului European din 19 septembrie 1996 (JO C 320, 28. 10. 1996, p. 149), Decizia Con- siliului din 25 octombrie 1996. întrucât prezenta directivă se adaugă listei de directive speciale care trebuie respectate pentru a asigura conformarea vehiculelor la cerințele procedurii de omologare comunitare stabilite de Direc- tiva 70/156/CEE; întrucât, în consecință, dispozițiile Directivei 70/156/CEE referitoare la sisteme, la componente ș(cid:13)i la entități tehnice ale vehiculului se aplică prezentei directive; al conducătorului întrucât procedura de determinare a punctului de referință al locu- rilor pe scaune în autovehicule este prevăzută la anexa III la Direc- tiva 77/649/CEE a Consiliului din 27 septembrie 1977 privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare la câmpul de vizibilitate auto din interiorul unui autovehicul (5); întrucât, în consecință, nu este necesar să fie des- crisă din nou în prezenta directivă; întrucât prezenta directivă trebuie să facă trimitere la Directiva 74/297/CEE a Consiliului din 4 iunie 1974 privind armonizarea legislațiilor statelor membre autovehiculelor referitoare (comportamentul dispozitivului de conducere în caz de ș(cid:13)oc) (6); întrucât se face trimitere la Code of Federal Regulations al State- lor Unite ale Americii (7), interiorului amenajarea la ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: Articolul 1 În prezenta directivă, termenul „vehicul” are înțelesul prevăzut la articolul 2 din Directiva 70/156/CEE. Articolul 2 (1) Statele membre nu pot, din motive legate de protecția pasa- gerilor din vehicule în caz de coliziune frontală: (5) (6) JO L 267, 19. 10. 1977, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată (JO L 341, ultima dată prin Directiva 90/630/CEE a Comisiei 6. 12. 1990, p. 20). JO L 165, 20. 6. 1974, p. 16. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 91/662/CEE a Comisiei (JO L 366, 31. 12. 1991, p. 1). (7) United States of America Code of Federal Regulations, titlul 49, capitolul V, partea 572. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 147 — să refuze, pentru un tip de vehicul, omologarea CE de tip sau omologarea la nivel național; (4) Se consideră că vehiculele recepționate în conformitate cu dispozițiile din prezenta directivă îndeplinesc cerințele anexei I punctul 5. 1 la Directiva 74/297/CEE. — să interzică înmatricularea, vânzarea sau introducerea în cir- culație a unui vehicul (5) Începând cu 1 octombrie 2003, statele membre: dacă acesta corespunde prevederilor prezentei directive. (2) Începând cu 1 octombrie 1998, statele membre: — trebuie să aibă în vedere că certificatele de conformitate care cu Directiva sunt valabile în sensul aplicării însoțesc vehiculele noi 70/156/CEE nu mai articolului 7 alineatul (1) din directiva menționată; în conformitate — nu mai pot acorda omologarea CE unui tip de vehicul, în conformitate cu articolul 4 din Directiva 70/156/CEE; — pot să refuze înmatricularea, vânzarea sau introducerea în cir- culație a vehiculelor noi care nu sunt însoțite de un certificat de conformitate conform Directivei 70/156/CEE, — pot refuza omologarea la nivel național a unui tip de vehicul, dacă nu se respectă dispozițiile prezentei directive, punctele 3. 2. 1. 2 ș(cid:13)i 3. 2. 1. 3 ale anexei II. inclusiv cu excepția cazului în care vehiculul corespunde prevederilor din prezenta directivă. (3) Alineatul (2) nu se aplică tipurilor de vehicule omologate îna- inte de 1 octombrie 1998 conform Directivei 74/297/CEE ș(cid:13)i nici extensiilor ulterioare ale acestei omologări. Articolul 3 În anexa IV la Directiva 70/156/CEE, în partea I, tabloul se completează după cum urmează: Obiect Nr. directivei Trimitere la JO nr. M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 Aplicabilitate 53 Rezistență la coliziune frontală 96/…/CE L … X Articolul 4 considerare încercările de evaluare a gleznei manechinului Hybrid III, inclusiv încercările pe vehicule; În cadrul adaptării prezentei directive la progresul tehnic, Comi- sia: cerințe (a) procedează la o revizuire a directivei în termen de doi ani de la data prevăzută la articolul 5 alineatul (1) cu scopul de a mări viteza de încercare ș(cid:13)i de a include vehiculele din categoria N1. Revizuirea cuprinde, inter alia, date din domeniul cercetă- rii în materie de accidente, rezultate ale încercărilor între maș(cid:13)ini la scară reală, considerente de preț-beneficiu ș(cid:13)i, în spe- cial, ș(cid:13)i geometrice), precum ș(cid:13)i noi cerințe privind penetrarea podelei. Revizuirea se bazează pe examinarea beneficiilor potențiale privind protecția pasagerilor, precum ș(cid:13)i pe cea a fezabilității industriale a unei încercări de viteză mărită ș(cid:13)i a posibilității de a extinde domeniul de aplicare a directivei la vehiculele din categoria N1. Rezultatele acestei revizuiri vor fi înaintate Parlamentului European ș(cid:13)i Consiliului într-un raport întocmit de Comisie; actuale de performanță (biomecanice (c) reexaminează, înainte de sfârș(cid:13)itul anului 1997, ș(cid:13)i, dacă este cazul, modifică valorile limită pentru leziunile gâtului (prevă- zute la punctele 3. 2. 1. 2 ș(cid:13)i 3. 2. 1. 3 ale anexei II), în funcție de valorile înregistrate în cursul încercărilor de omologare ș(cid:13)i de datele cercetărilor accidentologice ș(cid:13)i biomecanice; (d) efectuează, de asemenea, înainte de sfârș(cid:13)itul anului 1997, modificările necesare ale directivelor speciale în aș(cid:13)a fel încât să asigure compatibilitatea procedurilor lor de omologare ș(cid:13)i de extensie cu cele ale prezentei directive. Articolul 5 (b) reexaminează, înainte de sfârș(cid:13)itul anului 1996, ș(cid:13)i, dacă este cazul, modifică apendicele 7 al anexei II, astfel încât să ia în (1) Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei 148 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 directive până la 1 aprilie 1997. Ele informează de îndată Comi- sia cu privire la aceasta. Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. (2) Comisiei îi sunt comunicate de statele membre textele princi- palelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. (3) Statele membre iau măsurile necesare pentru ca rezultatele încercărilor de omologare efectuate de autoritățile competente să fie comunicate publicului. Articolul 7 Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 16 decembrie 1996. Articolul 6 Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele K. HÄNSCH Preș(cid:13)edintele I. YATES 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 149 LISTA ANEXELOR Anexa I Dispoziții administrative privind omologarea unui tip de autovehicul 1. Cerere de omologare CE 2. Omologare CE 3. Modificări ale tipului ș(cid:13)i ale omologării 4. Conformitatea producției Apendicele 1: Fiș(cid:13)a de informații Apendicele 2: Fiș(cid:13)a de omologare CE Anexa II Prevederi tehnice 1. Domeniul de aplicare 2. Definiții 3. Prevederi Apendicele 1: Procedura de încercare Apendicele 2: Determinarea criteriilor de performanță Apendicele 3: Dispunerea ș(cid:13)i instalarea manechinelor ș(cid:13)i reglarea sistemelor de retenție Apendicele 4: Procedura de încercare cu cărucior Apendicele 5: Tehnica de măsurare pe parcursul încercărilor: aparatura de măsurare Apendicele 6: Definirea barierei deformabile Apendicele 7: Procedura de atestare a gambei ș(cid:13)i a piciorului manechinului 150 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 ANEXA I DISPOZIȚII ADMINISTRATIVE PRIVIND OMOLOGAREA UNUI TIP DE VEHICUL CERERE DE OMOLOGARE CE În temeiul articolului 3 alineatul (4) al Directivei 70/156/CEE, orice cerere de omologare CE de tip privind protecția pasagerilor autovehiculelor în caz de coliziune frontală a unui tip de vehicul trebuie depusă de către constructor. Un model de fiș(cid:13)ă de informații figurează în apendicele 1. Un vehicul reprezentativ pentru tipul de vehicul care urmează să fie omologat trebuie să fie prezentat serviciului tehnic însărcinat cu efectuarea încercărilor pentru omologare. Constructorul are dreptul să prezinte toate datele ș(cid:13)i toate rezultatele încercărilor susceptibile să stabilească cu suficientă certitudine că prevederile pot fi respectate. OMOLOGARE CE Atunci când tipul de vehicul corespunde cerințelor pertinente, omologarea CE de tip se acordă conform articolului 4 alineatul (3) ș(cid:13)i, dacă este aplicabil, conform articolului 4 alineatul (4) al Directivei 70/156/CEE. Un model de fiș(cid:13)ă de primire CE figurează în apendicele 2. Fiecărui tip de vehicul omologat i se atribuie un număr de omologare conform anexei VII la Directiva 70/156/CEE. Acelaș(cid:13)i stat membru nu poate atribui acelaș(cid:13)i număr unui alt tip de vehicul. În caz de dubiu, se ține seama, pentru a verifica dacă vehiculul este conform cu prevederile prezentei directive, de toate datele sau rezultatele încercărilor furnizate de constructor care pot fi luate în considerare pentru a valida încercarea de omologare efectuată de autoritatea însărcinată cu omologarea. MODIFICAREA TIPULUI Ș(cid:13) I A OMOLOGĂRII În caz de modificare a unui tip de vehicul omologat conform prezentei directive, se aplică articolul 5 din Directiva 70/156/CEE. Orice modificare a vehiculului afectând forma generală a structurii vehiculului ș(cid:13)i/sau orice mărire a masei mai mare de 8 % care, în opinia serviciului tehnic, ar influența în mod semnificativ rezultatele încercării impun repetarea încercării descrisă în apendicele 1 al anexei II. Dacă modificările se limitează la amenajări interioare, dacă masa nu variază cu mai mult de 8 %ș(cid:13)i dacă numărul de scaune din față cu care vehiculul a fost inițial echipat este acelaș(cid:13)i, trebuie: 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. 2. 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 3. 1. să se efectueze încercarea simplificată descrisă în apendicele 4 al anexei II ș(cid:13)i/sau 3. 3. 2. să se efectueze o încercare parțială care va fi stabilită de serviciul tehnic în funcție de modificările aduse. 4. 4. 1. CONFORMITATEA PRODUCȚIEI În general, măsurile destinate garantării conformității procedurii trebuie să fie luate în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 10 al Directivei 70/156/CEE. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 151 Apendicele 1 Fiș(cid:13)ă de informații nr. … stabilită conform anexei I la Directiva 70/156/CEE (1), pentru omologarea CE a unui tip de vehicul în ceea ce priveș(cid:13)te protecția pasagerilor autovehiculelor în caz de coliziune frontală Informațiile următoare sunt, dacă este cazul, furnizate în triplu exemplar ș(cid:13)i sunt însoțite de o listă a elementelor incluse. Desenele sunt, dacă este cazul, furnizate la o scară corespunzătoare ș(cid:13)i cu detalii suficiente în format A4 sau pe un pliant de acest format. Fotografiile sunt, dacă este cazul, suficient de detaliate. Dacă sistemele, componentele sau unitățile tehnice separate au funcții cu comandă electronică, sunt furnizate informații privind funcționarea lor. 0. 0. 1. 0. 2. 0. 3. Generalități Marcă (societatea constructorului): Tip ș(cid:13)i denumire (denumiri) comercială (comerciale) generală (generale): Mod de identificare a tipului, dacă figurează pe vehicul (b): 0. 3. 1. Amplasarea acestui marcaj: 0. 4. 0. 5. 0. 8. 1. 1. 1. 1. 6. 2. Categoria de vehicul (c): Numele ș(cid:13)i adresa constructorului: Adresa (adresele) atelierului sau atelierelor de montaj: Caracteristici generale de construcție a vehiculului Fotografii ș(cid:13)i/sau desene ale unui vehicul reprezentativ: Amplasarea ș(cid:13)i dispunerea motorului: Mase ș(cid:13)i dimensiuni (e) (kg ș(cid:13)i mm) (trimitere eventuală la schiță) 2. 4. Gama dimensiunilor autovehiculului (maximale): 2. 4. 2. Ș(cid:13) asiuri cu caroserie: 2. 4. 2. 1. Lungime (j): 2. 4. 2. 2. Lățime (k): 2. 4. 2. 6. Garda la sol (conform definiției dată în anexa II punctul A subpunctul 4. 5. 4 al Directivei 70/156/CEE): 2. 4. 2. 7. Distanța între osii: 2. 6. Masa vehiculului cu caroserie în stare de funcționare sau masa cabinei-ș(cid:13)asiu dacă constructorul nu furnizează caroseria (cu lichidul de răcire, lubrifianți, carburant, scule, roată de rezervă ș(cid:13)iș(cid:13)ofer)o (masa maximă ș(cid:13)i masa minimă pentru fiecare versiune): 2. 6. 1. Repartizarea acestei mase între osii ș(cid:13)i, în cazul unei semiremorci cu osie centrală, sarcina în punctul de conectare (masa maximă ș(cid:13)i masa minimă pentru fiecare versiune): 7. 7. 2. Direcție Mecanism ș(cid:13)i comandă 7. 2. 6. Plajă de reglaj ș(cid:13)i mod de reglaj al comenzii de direcție, dacă este cazul: (1) Numerotarea rubricilor ș(cid:13)i notele de subsol din prezenta fiș(cid:13)ă de informații sunt identice cu cele din anexa I la Directiva 70/156/CEE. Numai rubricile necesare pentru prezenta directivă au fost reluate. 152 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 9. 9. 1. 9. 2. Caroserie Tip de caroserie: Materiale ș(cid:13)i moduri de construcție: 9. 10. Amenajare interioară: 9. 10. 3. Locuri: 9. 10. 3. 1. Număr: 9. 10. 3. 2. Amplasare ș(cid:13)i dispunere: 9. 10. 3. 5. Coordonatele sau desenul punctului R (*): 9. 10. 3. 5. 1. Scaunul ș(cid:13)oferului: 9. 10. 3. 6. Înclinarea prevăzută a spătarului: 9. 10. 3. 6. 1. Scaunul ș(cid:13)oferului: 9. 10. 3. 6. 2. Alte locuri pe scaune (*): 9. 10. 3. 7. Gama de reglaj a scaunului: 9. 10. 3. 7. 1. Locul ș(cid:13)oferului pe orizontală 9. 10. 3. 7. 2. Alte locuri pe scaune (*) pe orizontală pe verticală pe verticală 9. 12. 9. 12. 1. Centuri de siguranță ș(cid:13)i/sau alte sisteme de reținere Numărul ș(cid:13)i amplasarea centurilor de siguranță ș(cid:13)i a sistemelor de reținere ș(cid:13)i locurile pe care pot fi uti- lizate: R/C/L Marcă completă de omologare Variantă (dacă este cazul) Primul rând de scaune Al doilea rând de scaune, etc. Dispozitiv opțional (exemplu: reglarea scaunelor în înălțime, dispozitiv de preîncărcare etc. ) (R = scaun dreapta, C = scaun central, L = scaun stânga 9. 12. 2. Existența pernelor gonflabile la locurile din față: – lângă ș(cid:13)ofer – lângă pasager – la mijloc da/nu (1) da/nu (1) da/nu (1) 9. 12. 3. Dată, dosar Numărul ș(cid:13)i amplasarea de puncte de ancorare a centurilor de siguranță ș(cid:13)i dovada conformității lor cu Directiva 76/115/CEE, astfel cum a fost modificată (adică numărul omologării sau al procesului verbal de încercare) (**): (*) Doar scaunul pasagerului din față. (**) Locurile laterale din față. (1) A se ș(cid:13)terge, după caz. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 153 Apendicele 2 MODEL [format maxim A4 (210 × 297 mm)] FIȘ(cid:13) Ă DE OMOLOGARE CE 154 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Addenda fiș(cid:13)ei de omologare CE nr. … privind omologarea unui tip de vehicul în conformitate cu Directiva …/…/CE 1. Informații suplimentare 1. 1. Scurtă descriere a structurii, dimensiunilor, formelor ș(cid:13)i materialelor tipului de vehicul: 1. 2. Descrierea sistemului de protecție instalat în interiorul habitaclului: 1. 3. Descrierea amenajărilor sau accesoriilor interioare care ar putea influența încercările: 1. 4. Amplasarea motorului: față/spate/mijloc (1) 1. 5. Transmisie: tracțiune față/propulsie (1) 1. 6. Masa vehiculului supus încercării Osie față: Osie spate: Total: 5. 6. Remarci (valabile pentru vehiculele cu volan pe stânga sau pe dreapta, de exemplu) Prezența pernelor gonflabile la locurile din față: – lângă ș(cid:13)ofer: – lângă pasager: – la mijloc: da/nu (1) da/nu (1) da/nu (1) (1) A se ș(cid:13)terge, după caz. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 155 ANEXA II PREVEDERI TEHNICE 1. DOMENIU DE APLICARE 1. 1. Prezenta directivă se aplică autovehiculelor din categoria M1 a căror masă totală autorizată nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te 2,5 tone cu excepția vehiculelor multietape fabricate într-o cantitate care nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te limita stabilită pentru seriile mici. Vehiculele mai grele ș(cid:13)i vehiculele multietape pot fi omologate la cererea constructorului. 2. DEFINIȚII În sensul prezentei directive, se înțelege prin: 2. 1. 2. 2. 2. 3. „sistem de protecție”: accesoriile ș(cid:13)i dispozitivele interioare care permit menținerea pasagerilor pe locurile lor ș(cid:13)i garantează conformitatea cu prevederile enunțate la punctul 3; „tip de sistem de protecție”: o categorie de dispozitive de protecție care nu prezintă diferențe esențiale unele față de altele în ceea ce priveș(cid:13)te în principal: — tehnologia, — geometria, — materialele componente; „lățimea vehiculului”: distanța care separă două planuri paralele cu planul median longitudinal al vehiculului ș(cid:13)i care cuprinde vehiculul dintr-o parte în cealaltă a acestui plan fără a include retrovizoarele, luminile de poziții laterale, indicatorii de presiune a pneurilor, indicatorii de direcție, luminile de poziții, apărătoarele împotriva noroiului ș(cid:13)i partea necurbată a flancurilor pneului situată imediat deasupra punctului de contact cu solul; 2. 4. „grad de acoperire”: procentajul din lățimea vehiculului direct în fața barierei; 2. 5. „fața deformabilă a barierei”: partea care poate fi strivită, montată în fața unui bloc rigid; 2. 6. „tip de vehicul”: o categorie de autovehicule care nu prezintă diferențe esențiale unul față de celălalt în ceea ce priveș(cid:13)te în principal: 2. 6. 1. lungimea ș(cid:13)i lățimea vehiculului în măsura în care au un efect negativ asupra rezultatelor încercării la ș(cid:13)oc prevăzute la prezenta directivă; 2. 6. 2. structura, dimensiunile, formele ș(cid:13)i materialele aparținând părții vehiculului situate în fața planului transversal care trece prin punctul „R” al scaunului ș(cid:13)oferului, în măsura în care au un efect negativ asupra rezultatelor încercării la ș(cid:13)oc prevăzute la prezenta directivă; 2. 6. 3. formele ș(cid:13)i dimensiunile interioare ale habitaclului, precum ș(cid:13)i sistemul de protecție, în măsura în care au un efect negativ asupra rezultatelor încercării la ș(cid:13)oc prevăzute la prezenta directivă; 2. 6. 4. amplasarea (față, spate sau central) ș(cid:13)i orientarea motorului (transversal sau longitudinal); 2. 6. 5. masa fără încărcătură, în măsura în care are un efect negativ asupra rezultatelor încercării la ș(cid:13)oc prevăzute la prezenta directivă; 2. 6. 6. amenajările sau echipamentele furnizate ca opționale de către constructor, în măsura în care au un efect negativ asupra rezultatelor încercării la ș(cid:13)oc prevăzute la prezenta directivă; 2. 7. 2. 8. „habitaclu”: spațiul destinat pasagerilor, delimitat de plafon, podea, pereți laterali, uș(cid:13)i, geamuri exterioare, peretele din față ș(cid:13)i planul peretelui compartimentului din spate, sau planul de sprijin al spătarului scaunului din spate; punctul „R”: un punct de referință definit pentru fiecare scaun de către constructor, în funcție de structura vehiculului; 156 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 2. 9. 2. 10. 2. 11. punctul „H”: un punct de referință definit pentru fiecare scaun de către serviciul tehnic însărcinat cu încercările de omologare; „masa în stare de funcționare fără încărcătură”: masa vehiculului în stare de funcționare, neocupat ș(cid:13)i neîncărcat, dar având carburant, lichid de răcire, lubrifianți ș(cid:13)i fiind echipat cu scule ș(cid:13)i o roată de rezervă (dacă acestea sunt furnizate în serie de constructor); „pernă gonflabilă”: dispozitiv instalat pentru a completa centurile de siguranță ș(cid:13)i sistemele de reținere în autovehicule, adică sistemele care, în caz de coliziune gravă a vehiculului, desfăș(cid:13)oară automat o structură elastică destinată să limiteze, prin compresia gazului pe care-l conțin, gravitatea contactelor uneia sau mai multor părți ale corpului unui pasager al vehiculului cu interiorul habitaclului. 3. PREVEDERI 3. 1. Specificare generală aplicabilă tuturor încercărilor: 3. 1. 1. Punctul „H” al fiecărui scaun este determinat conform procedurii descrise în anexa III la Directiva 77/649/CEE. 3. 2. Specificări 3. 2. 1. Criteriile de performanță măsurate, conform apendicelui 5, pe manechinele aș(cid:13)ezate pe scaunele laterale din față, trebuie să respecte valorile următoare: 3. 2. 1. 1. criteriul de performanță a capului (HPC) nu este mai mare de 1 000 ș(cid:13)i accelerația capului care rezultă nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te 80 g timp de mai mult de 3 ms. Aceasta din urmă corespunde unui calcul cumulativ care exclude miș(cid:13)carea de întoarcere a capului; 3. 2. 1. 2. criteriile de leziune a gâtului (NIC) nu sunt superioare valorilor indicate în figurile 1 ș(cid:13)i 2 (1); 3. 2. 1. 3. miș(cid:13)carea cervicală în jurul axei y nu este mai mare de 57 Nm în extensie (1); 3. 2. 1. 4. criteriul compresiei toracelui (THCC) nu este mai mare de 50 mm; 3. 2. 1. 5. criteriul vâscozității (V*C) pentru torace nu este mai mare de 1,0 m/s; 3. 2. 1. 6. criteriul forței exercitate asupra femurului (FFC) nu este superior criteriului performanței forță-timp, descris la figura 3 din prezenta anexă; 3. 2. 1. 7. criteriul forței de compresie exercitate asupra tibiei (TCFC) nu este mai mare de 8 kN; 3. 2. 1. 8. indicele tibiei (TI) măsurat la vârful ș(cid:13)i la baza fiecărei tibii nu este mai mare de 1,3 în fiecare poziție; 3. 2. 1. 9. miș(cid:13)carea articulației genunchiului la alunecare nu este mai mare de 15 mm. 3. 2. 2. Deplasarea reziduală a volanului de direcție măsurat la centrul ș(cid:13)i la partea superioară a coloanei de direcție nu este mai mare de 80 mm pe verticală în sus, nici de 100 mm pe orizontală ș(cid:13)i spre spate. 3. 2. 3. Nici o uș(cid:13)ă nu trebuie să se deschidă în timpul încercării. 3. 2. 4. Sistemele de închidere a uș(cid:13)ilor din față nu trebuie să se blocheze în timpul încercării. 3. 2. 5. După ș(cid:13)oc, trebuie să existe posibilitatea ca, fără ajutorul sculelor, cu excepția celor necesare susținerii manechinului: 3. 2. 5. 1. să se deschidă cel puțin o uș(cid:13)ă, dacă există una, pentru fiecare rând de scaune, ș(cid:13)i, dacă este necesar, când nu există uș(cid:13)ă, să se deplaseze scaunele sau să se poată rabata spătarele lor pentru a putea evacua toți pasagerii; această măsură nu se aplică totuș(cid:13)i decât vehiculelor echipate cu acoperiș(cid:13) rigid; 3. 2. 5. 2. să se poată elibera manechinele din dispozitivul de reținere care, dacă este blocat, trebuie să poată fi deblocat exercitând o forță maximă de 60 N asupra centrului de comandă a eliberării; 3. 2. 5. 3. să se poată extrage manechinele din vehicul, fără a se apela la reglajul scaunelor. (1) Până la data menționată la articolul 2 alineatul (2), valorile obținute pentru gât nu vor constitui un criteriu determinant pentru omologare. Rezultatele obținute vor fi înscrise în procesul verbal al testului ș(cid:13)i înregistrate de autoritatea însărcinată cu omologarea. După această dată, valorile indicate la acest punct constituie criterii determinante pentru omologare, dacă nu sunt adoptate alte valori conform dispozițiilor articolului 4 litera (c), sau până când nu vor fi adoptate. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 157 3. 2. 6. În cazul vehiculelor cu combustibil lichid, nu este permisă decât o scurgere uș(cid:13)oară din întregul circuit al carburantului în timpul impactului sau după impact. Dacă, după impact, scurgerea carburantului lichid dintr-un element oarecare al circuitului carburantului continuă, aceasta nu trebuie să depăș(cid:13)ească 5 × 10–4 kg/s; dacă apare un amestec al carburantului cu lichidele din alte circuiteș(cid:13)i dacă diversele lichide nu pot fi uș(cid:13)or separate ș(cid:13)i identificate, toate lichidele recoltate sunt luate în considerație la evaluarea debitului scurgerii. Figura 1 Criteriul tracțiunii gâtului Figura 2 Criteriul efortului forfecării gâtului. 158 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Figura 3 Criteriul forței exercitate asupra femurului 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 159 Apendicele 1 PROCEDURA DE ÎNCERCARE 1. INSTALAREA Ș(cid:13) I PREGĂTIREA VEHICULULUI 1. 1. Aria de încercare Aria de încercare trebuie să aibă o suprafață suficientă pentru amenajarea pistei de lansare, a barierei ș(cid:13)i a instalațiilor tehnice necesare încercării. La extremitate, la cel puțin 5 metri în fața barierei, pista trebuie să fie orizontală, plană ș(cid:13)i netedă. 1. 2. Bariera Partea din față a barierei este alcătuită dintr-o structură deformabilă aș(cid:13)a cum este definită în apendicele 6 al prezentei anexe. Partea din față a structurii deformabile este perpendiculară ± 1° pe traiectoria vehiculului supus încercării. Bariera este ataș(cid:13)ată la o masă având o greutate care nu este mai mică de 7 × 104 kg, a cărei parte frontală este verticală ± 1°. Această masă este ancorată la sol sau plasată pe sol ș(cid:13)i echipată, dacă este necesar, cu dispozitive de oprire suplimentare pentru a-i limita deplasarea. 1. 3. Orientarea barierei Bariera este orientată astfel încât primul contact al vehiculului cu bariera are loc în partea unde se află coloana de direcție. Când încercarea poate fi realizată cu un vehicul cu volanul pe dreapta sau pe stânga, serviciul tehnic responsabil cu încercarea va alege varianta de condus cea mai puțin favorabilă. 1. 3. 1. Alinierea vehiculului în raport cu bariera Vehiculul trebuie să încalece partea din față a barierei cu 40 % ± 20 mm. 1. 4. Starea vehiculului 1. 4. 1. Specificații generale Vehiculul de încercare trebuie să fie reprezentativ pentru producția în serie, trebuie să conțină toate echipamentele furnizate în mod normal ș(cid:13)i să fie în stare de funcționare normală. Anumite componente pot fi înlocuite cu mase echivalente atunci când o astfel de substituție nu are în mod evident vreun efect perceptibil asupra rezultatelor măsurate conform punctului 6. 1. 4. 2. Masa vehiculului 1. 4. 2. 1. Masa vehiculului supus încercării trebuie să corespundă masei în stare de funcțiune fără încărcătură. 1. 4. 2. 2. Rezervorul de carburant trebuie să fie umplut cu o cantitate de apă de până la 90 % din masa plinului de carburant preconizat de constructor cu o toleranță de ± 1 %. 1. 4. 2. 3. Toate celelalte circuite (frână, răcire etc. ) pot fi goale; în acest caz, masa de lichide trebuie să fie compensată. 1. 4. 2. 4. Dacă masa aparaturii de bord a vehiculului depăș(cid:13)eș(cid:13)te cele 25 kg autorizate, ea poate fi compensată prin diminuări care nu au o incidență vizibilă asupra rezultatelor măsurate conform punctului 6. 1. 4. 2. 5. Masa aparaturii de măsură nu trebuie să modifice încărcătura de referință pe fiecare osie cu mai mult de 5 %, valoarea absolută a fiecărei abateri nedepăș(cid:13)ind 20 kg. 1. 4. 2. 6. Masa vehiculului definită la punctul 1. 4. 2. 1 trebuie să fie indicată în procesul verbal. 1. 4. 3. Reglajul habitaclului 1. 4. 3. 1. P o z i ț i a v o l a n u l u i Volanul, dacă este reglabil, trebuie plasat în poziția normală prevăzută de constructor sau, în lipsa acesteia, în poziția mediană a plajei de reglaj. La sfârș(cid:13)itul deplasării propulsate, volanul nu trebuie să fie blocat iar spițele sale trebuie să fie în poziția prevăzută de constructor pentru înaintarea în linie dreaptă a vehiculului. 160 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 1. 4. 3. 2. G e a m u r i Geamurile mobile ale vehiculului sunt închise. Ele pot fi lăsate în jos, cu acordul constructorului, pentru a efectua măsurători în timpul încercării, cu condiția ca manivela să fie în poziția închis. 1. 4. 3. 3. S c h i m b ă t o r u l d e v i t e z ă Schimbătorul de viteză trebuie să fie în punctul mort. 1. 4. 3. 4. P e d a l e l e Pedalele trebuie să fie în poziția lor normală de repaus. Dacă sunt reglabile, acestea pot fi plasate în poziția mediană, cu condiția ca o altă poziție să nu fie indicată de constructor. 1. 4. 3. 5. Uș(cid:13) i l e Uș(cid:13)ile trebui să fie închise, dar nu blocate. 1. 4. 3. 6. A c o p e r iș(cid:13) c u d e s c h i d e r e Dacă vehiculul este echipat cu un acoperiș(cid:13) rabatabil sau mobil, acesta trebuie potrivit ș(cid:13)i închis. Poate fi ș(cid:13)i deschis, cu acordul constructorului, pentru a efectua măsurători în timpul încercării. 1. 4. 3. 7. P a r a s o l a r Parasolarele trebuie să fie strânse. 1. 4. 3. 8. O g l i n d a r e t r o v i z o a r e Oglinda retrovizoare din interior trebuie să fie în poziție normală de utilizare. 1. 4. 3. 9. C o t i e r e Cotierele din față ș(cid:13)i din spate, dacă sunt mobile, trebuie să fie strânse, în afară de cazul când poziția manechinelor în vehicul nu permite acest lucru. 1. 4. 3. 10. T e t i e r e Tetierele reglabile în înălțime trebuie să fie în poziția cea mai înaltă. 1. 4. 3. 11. S c a u n e l e 1. 4. 3. 11. 1. Poziția scaunelor din față Scaunele reglabile longitudinal trebuie să fie aș(cid:13)ezate în aș(cid:13)a fel încât punctul lor H (punctul 3. 1. 1) să fie în poziția mediană sau în poziția de blocare cea mai apropiată de aceasta ș(cid:13)i la înălțimea definită de constructor (dacă se pot regla independent în înălțime). În cazul unei banchete, se ia ca punct de referință punctul H al locului ș(cid:13)oferului. 1. 4. 3. 11. 2. Poziția spătarului scaunelor din față Dacă sunt reglabile, spătarele vor fi reglate astfel încât înclinația torsului manechinului să fie cât mai apropiată de cea recomandată de constructor pentru o utilizare normală sau, în lipsa oricărei specificări din partea constructorului, vor fi înclinate la 25 % în spate. 1. 4. 3. 11. 3. Scaunele din spate Dacă sunt reglabile, scaunele sau bancheta din spate trebuie să fie în poziția cea mai retrasă posibil. 2. 2. 1. 2. 1. 1. MANECHINELE Scaunele din față Un manechin de tipul Hybrid III (1) echipat cu o gleznă la 45 de grade, reglat după specificările corespunzătoare, este instalat pe fiecare dintre locurile laterale din față în condițiile enunțate în apendicele 3. El este echipat cu aparate de măsură conform specificațiilor apendicelui 5 pentru a înregistra datele care permit stabilirea criteriilor de performanță. Glezna manechinului trebuie să fie certificată conform procedurilor apendicelui 7 al prezentei anexe. 2. 1. 2. Vehiculul supus încercării este echipat cu sisteme de reținere prevăzute de constructor. (1) Specificațiile tehnice ș(cid:13)i schemele detaliate ale Hybrid III, care corespund principalelor măsuri ale unui american din al cincizecilea centil, precum ș(cid:13)i specificațiile privind reglajul său pentru această probă, sunt depuse la Secretariatul General al Organizației Națiunilor Unite ș(cid:13)i pot fi consultate la cerere la secretariatul Comisiei Economice pentru Europa, Palatul Națiunilor, Geneva, Elveția. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 161 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 4. 5. 5. 1. 5. 2. PROPULSIA Ș(cid:13) I TRAIECTORIA VEHICULULUI Vehiculul este pus în miș(cid:13)care fie de propriul său motor, fie de un alt dispozitiv de propulsie. În momentul impactului, vehiculul nu trebuie să mai fie supus acțiunii nici unui dispozitiv de ghidare sau de propulsie auxiliar. Traiectoria vehiculului trebuie să fie de aș(cid:13)a natură încât să satisfacă cerințele de la punctele 1. 2 ș(cid:13)i 1. 3. 1. VITEZA DE ÎNCERCARE În momentul ș(cid:13)ocului, vehiculul trebuie să aibă o viteză de 56 – 0 + 1 km/h. Totuș(cid:13)i, dacă încercarea a fost făcută la o viteză de impact superioară ș(cid:13)i vehiculul a răspuns exigențelor impuse, încercarea este considerată satisfăcătoare. MĂSURĂTORI CARE TREBUIE EFECTUATE PE MANECHINELE DE PE LOCURILE DIN FAȚĂ Toate măsurătorile necesare pentru a verifica criteriile de performanță trebuie efectuate conform specificațiilor apendicelui 5. Diverș(cid:13)ii parametrii sunt înregistrați cu ajutorul unor canale de măsură independente care corespund uneia din următoarele clase de benzi de frecvență CFC: 5. 2. 1. Măsurători în capul manechinului Accelerația (a) raportată la centrul de gravitate se calculează plecând de la elementele triaxiale ale accelerației măsurate cu o CFC de 1 000. 5. 2. 2. Măsurători în gâtul manechinului 5. 2. 2. 1. Forța de tracțiune axială ș(cid:13)i efortul de forfecare la îmbinarea gât/cap sunt măsurate cu o CFC de 1 000. 5. 2. 2. 2. Momentul curbării în jurul axei laterale la îmbinarea gât/cap este măsurat cu o CFC de 600. 5. 2. 3. Măsurători în toracele manechinului Strivirea toracelui între stern ș(cid:13)i coloana vertebrală se măsoară cu o CFC de 180. 5. 2. 4. Măsurători în femurul ș(cid:13)i tibia manechinului 5. 2. 4. 1. Forța de compresie axială ș(cid:13)i momentele de curbură se măsoară cu o CFC de 600. 5. 2. 4. 2. Deplasarea tibiei în raport cu femurul se măsoară la nivelul articulației genunchiului cu o CFC de 180. 6. 6. 1. 6. 2. MĂSURĂTORI CARE TREBUIE EFECTUATE PE VEHICUL Pentru a permite efectuarea încercării simplificate descrise în apendicele 4, curba de decelerare a structurii trebuie să fie determinată, pe baza valorilor indicate de accelerometre longitudinale plasate la baza stâlpului B situat în partea impactului, cu o CFC de 180 cu ajutorul canalelor de măsură corespunzătoare prevederilor apendicelui 5. Curba de viteză care trebuie utilizată în cursul încercării descrise în apendicele 4 se obține cu ajutorul accelerometrului longitudinal plasat la baza stâlpului B situat în partea impactului. 162 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Apendicele 2 DETERMINAREA CRITERIILOR DE PERFORMANȚĂ 1. CRITERIUL DE PERFORMANȚĂ A CAPULUI (HPC) 1. 1. 1. 2. Se consideră că acest criteriu este satisfăcut, atunci când, în timpul încercării, capul nu intră în contact cu nici un element component al vehiculului. În caz contrar, se procedează la calcularea valorii HPC pe baza accelerației (a) măsurată conform apendicelui 1 punctul 5. 2. 1 din prezenta anexă, cu ajutorul formulei următoare: HPC = (t2–t1)[ 1 t2 în care: t 2 adt]2,5 t 1 –t1∫ 1. 2. 1. termenul „a” corespunde accelerației rezultante măsurată conform apendicelui 1 punctul 5. 2. 1 al prezentei anexe ș(cid:13)i este exprimat în unități de gravitație, g (1g = 9,81 m/s2); 1. 2. 2. dacă începutul contactului capului poate fi determinat în mod satisfăcător, t1 ș(cid:13)i t2 sunt cele două momente, exprimate în secunde, care definesc intervalul de timp scurs între începutul contactului capului ș(cid:13)i sfârș(cid:13)itul înregistrării pentru care valoarea HPC este maximă; 1. 2. 3. dacă începutul contactului capului nu poate fi determinat, t1 ș(cid:13)i t2 sunt două momente, exprimate în secunde, care definesc intervalul de timp scurs între începutul ș(cid:13)i sfârș(cid:13)itul înregistrării, pentru care valoarea HPC este maximă; 1. 2. 4. valorile HPC pentru care intervalul de timp (t1 – t2) este mai mare de 36 ms nu sunt luate în considerare în calculul valorii maxime. 1. 3. Valoarea accelerației rezultante a capului în timpul impactului către față care este depăș(cid:13)ită în mod cumulativ timp de 3 ms este calculată pe baza accelerației rezultante a capului măsurate conform apendicelui 1 punctul 5. 2. 1 din prezenta anexă. 2. CRITERIILE DE LEZIUNE A GÂTULUI (NIC) 2. 1. 2. 2. Aceste criterii sunt determinate de forțele de compresiune axială, de forțele de tracțiune axială ș(cid:13)i de efortul la îmbinarea cap/gât, exprimate în kN ș(cid:13)i măsurate conform dispozițiilor apendicelui 1 de forfecare, punctul 5. 2. 2 din prezenta anexă ș(cid:13)i de durata aplicării acestor forțe exprimate în ms. Criteriul momentului de îndoire a gâtului este determinat de momentul îndoirii, exprimat în Nm, în jurul unei axe laterale la îmbinarea cap/gât ș(cid:13)i măsurat conform dispozițiilor apendicelui 1 punctul 5. 2. 2 din prezenta anexă. 2. 3. Momentul flexiunii gâtului, exprimat în Nm, se înregistrează. 3. CRITERIUL DE COMPRESIUNE A TORACELUI (THCC) Ș(cid:13) I CRITERIUL DE VISCOZITATE (V*C) 3. 1. 3. 2. Criteriul de compresiune a toracelui este determinat de valoarea absolută a deformării toracelui, exprimată în mm ș(cid:13)i măsurată conform apendicelui 1 punctul 5. 2. 3 din prezenta anexă. Criteriul de viscozitate (V*C) este calculat ca produsul instantaneu al compresiei ș(cid:13)i al procentului de strivire a sternului, măsurat conform dispozițiilor apendicelui 1 punctele 5. 2. 3 ș(cid:13)i 6 din prezenta anexă. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 163 4. CRITERIUL DE FORȚĂ AL FEMURULUI (FFC) 4. 1. Acest criteriu este determinat de forța compresiei, exprimată în kN, exercitată axial pe fiecare dintre femururile manechinului ș(cid:13)i măsurată conform apendicelui 1 punctul 5. 2. 4 din prezenta anexă ș(cid:13)i de durata forței de compresie exprimată în ms. 5. CRITERIUL FORȚEI DE COMPRESIE A TIBIEI (TCFC) Ș(cid:13) I INDEXUL TIBIEI (TI) 5. 1. Criteriul forței de compresie a tibiei este determinat de forța de compresie (Fz) exprimată în kN, exercitată axial pe fiecare dintre tibiile manechinului ș(cid:13)i măsurată conform dispozițiilor apendicelui 1 punctul 5. 2. 4 din prezenta anexă. 5. 2. Indexul tibiei este calculat pe baza momentelor de îndoire (MX ș(cid:13)i MY) măsurate conform dispozițiilor punctului 5. 1 după următoarea formulă: TI = |MR/(MC)R| + |FZ/(FC)Z| unde: MX MY = momentul îndoirii în jurul axei x = momentul îndoirii în jurul axei y (MC)R = momentul îndoirii critic considerat ca atare la 225 Nm FZ = forța de compresie axială în direcția z (FC)Z = forța de compresie critică în direcția z care nu este mai mare de 35,9 kN MR = √(MX)2 + (MY)2 Indexul tibiei va fi calculat la vârful ș(cid:13)i la baza fiecărei tibii; totuș(cid:13)i, Fz poate fi măsurat într-unul sau altul din aceste puncte. Valoarea obținută este utilizată pentru a calcula indexul tibiei la vârf ș(cid:13)i la bază. Cele două momente MX ș(cid:13)i MY sunt măsurate separat în aceste două locuri. 6. 6. 1. 6. 2. PROCEDURA DE CALCUL A CRITERIULUI VISCOZITĂȚII (V*C) PENTRU MANECHINUL HYBRID III Criteriul viscozității este calculat ca fiind produsul instantaneu al compresiei ș(cid:13)i al procentului de strivire a sternului. Ambele sunt luate din măsurarea strivirii sternului. Răspunsul la strivirea sternului este filtrat o dată după CFC 180. Compresia la momentul t este calculată plecând de la acest semnal filtrat după următoarea formulă: Viteza de strivire a sternului în timpul t este calculată plecând de la strivirea filtrată după formula următoare: D (t) 0,299 C (t) = 8×(D (t + 1) V (t) = – D (t – 1))–(D 12δt (t + 2) – D (t – 2)) unde D(2) corespunde strivirii la timpul t în metri ș(cid:13)i δt intervalului de timp exprimat în secunde care s-a scurs între măsurările strivirii. Valoarea maximă a δt se ridică la 1,25 × 10– 4 secunde. Diagrama de mai jos indică metoda de calcul: 164 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 165 DISPUNEREA Ș(cid:13) I INSTALAREA MANECHINELOR Ș(cid:13) I REGLAJUL SISTEMELOR DE REȚINERE Apendicele 3 1. DISPUNEREA MANECHINELOR 1. 1. Locuri separate Planul de simetrie al manechinului trebuie să coincidă cu planul vertical median al locului. 1. 2. Bancheta din față 1. 2. 1. Ș(cid:13) oferul Planul de simetrie al manechinului trebuie să se găsească în plan vertical trecând prin centrul volanului ș(cid:13)i să fie paralel cu planul longitudinal median al vehiculului. Dacă poziția aș(cid:13)ezată este determinată de forma banchetei, aceasta trebuie să fie considerată drept un loc separat. 1. 2. 2. Pasagerul Planul de simetrie al manechinului-pasager trebuie să fie simetric cu cel al manechinului aș(cid:13)ezat în locul ș(cid:13)oferului în raport cu planul longitudinal median al vehiculului. Dacă poziția aș(cid:13)ezată este determinată de forma banchetei, aceasta trebuie să fie considerată drept un loc separat. 1. 3. Bancheta din față destinată pasagerilor (fără ș(cid:13)ofer) Planul de simetrie al manechinelor trebuie să coincidă cu planul median al locurilor aș(cid:13)ezate definite de constructor. 2. INSTALAREA MANECHINELOR 2. 1. Capul Panoul transversal al aparatelor de măsură instalat în cap trebuie să fie orizontal la 2,5°. Pentru a pune la nivel capul manechinului de încercare în vehiculele cu scaune drepte cu spătar nereglabil, se procedează în felul următor. Trebuie mai întâi reglat punctul „H” în limitele indicate la punctul 2. 4. 3. 1 al prezentului apendice pentru a pune la nivel panoul transversal al aparatelor de măsură instalate în capul manechinului de încercare. Dacă acesta nu este încă la nivel, trebuie reglat unghiul pelvian al manechinului în limitele indicate la punctul 2. 4. 3. 2 al prezentului apendice. Dacă panoul transversal al aparatelor de măsură nu este întotdeauna la nivel, trebuie efectuat pe suportul gâtului reglajul minimal necesar pentru ca panoul să fie în poziție orizontală la 2,5°. 2. 2. Brațele 2. 2. 1. 2. 2. 2. Brațele manechinului care ocupă scaunul ș(cid:13)oferului trebuie să fie aș(cid:13)ezate de-a lungul torsului, axele mediane fiind cât mai apropiate de verticală. Brațele manechinului care ocupă scaunul pasagerului trebuie să fie în contact cu spătarul scaunului ș(cid:13)i cu părțile laterale ale torsului manechinului. 2. 3. Mâinile 2. 3. 1. Palmele manechinului care ocupă scaunul ș(cid:13)oferului trebuie să fie în contact cu marginea exterioară a volanului după o dreaptă orizontală care trece prin centrul volanului. Degetele mari trebuie să fie îndoite pe marginea volanului ș(cid:13)i să fie uș(cid:13)or fixate de el cu o bandă adezivă astfel încât, dacă mâna manechinului suportă o forță ascendentă de cel puțin 9 Nș(cid:13)i care nu depăș(cid:13)eș(cid:13)te 22 N, banda să permită mâinii să se desprindă de pe volan. 2. 3. 2. Palmele manechinului instalat în locul pasagerului trebuie să fie în contact cu exteriorul coapselor. Auricularul trebuie să atingă perna scaunului. 2. 4. Torsul 2. 4. 1. În vehiculele echipate cu banchete, partea superioară a torsului manechinelor instalate în locul ș(cid:13)oferului ș(cid:13)i în locul pasagerului trebuie să se sprijine pe spătar. Planul sagital median al manechinului care ocupă locul ș(cid:13)oferului trebuie să fie vertical ș(cid:13)i paralel cu axa longitudinală mediană a vehiculului ș(cid:13)i să treacă prin centrul volanului. Planul sagital median al manechinului care ocupă locul pasagerului trebuie să fie vertical ș(cid:13)i paralel cu axa longitudinală mediană a vehiculului ș(cid:13)i la aceeaș(cid:13)i distanță față de acesta din urmă ca ș(cid:13)i planul sagital median al manechinului care ocupă locul ș(cid:13)oferului. 2. 4. 2. În vehiculele echipate cu scaune individuale, partea superioară a torsului manechinelor care ocupă scaunele ș(cid:13)oferului ș(cid:13)i pasagerului trebuie să se sprijine pe spătar. Planul sagital median al acestor manechine trebuie să fie vertical ș(cid:13)i să coincidă cu axa longitudinală mediană a scaunului. 166 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 2. 4. 3. Partea inferioară a trunchiului 2. 4. 3. 1. P u n c t u l H Punctul H al manechinelor care ocupă locul ș(cid:13)oferului ș(cid:13)i al pasagerului trebuie să coincidă, cu o toleranță de 13 mm în sens vertical ș(cid:13)i orizontal, cu un punct situat la 6 mm sub poziția punctului H al maș(cid:13)inii, cu excepția cazului când lungimea segmentelor coapsei ș(cid:13)i părții inferioare a gambei ce servesc la calcularea punctului H trebuie să fie reglată respectiv la 414 ș(cid:13)i 401 mm, în loc de 432 ș(cid:13)i 417 mm. 2. 4. 3. 2. U n g h i u l p e l v i a n Este determinat cu ajutorul calei etalon (1) inserată în orificiul de poziționare a punctului H al manechinului. Acest unghi, măsurat între orizontală ș(cid:13)i suprafața plană de 76,2 mm a etalonului, trebuie să fie de 22,5° ± 2,5°. 2. 5. Gambele 2. 5. 1. 2. 5. 2. Partea superioară a gambelor manechinelor care ocupă locurile ș(cid:13)oferului ș(cid:13)i pasagerului trebuie să stea pe scaun în măsura în care poziția labelor picioarelor permite acest lucru. Distanța exterioară inițială între punctele de ataș(cid:13)are a genunchilor trebuie să fie de 270 mm ± 10 mm. În măsura posibilului, gamba stângă a manechinului care ocupă loculș(cid:13)oferului ș(cid:13)i cele două gambe ale manechinului care ocupă locul pasagerului trebuie să fie plasate în planuri longitudinale verticale. În măsura posibilului, gamba dreaptă a manechinului care ocupă locul ș(cid:13)oferului trebuie să fie plasată într-un plan vertical. În funcție de configurația habitaclului, este permis un reglaj final pentru plasarea picioarelor în poziția prevăzută la punctul 2. 6. 2. 6. Labele picioarelor 2. 6. 1. 2. 6. 2. 2. 7. 2. 8. Piciorul drept al manechinului care ocupă locul ș(cid:13)oferului trebuie să stea pe pedala de accelerație neapăsată, partea din spate a călcâiului stând pe podea în planul pedalei. Dacă piciorul nu poate fi plasat pe pedala de accelerație, trebuie să fie pus perpendicular cu tibia ș(cid:13)i cât mai aproape posibil de axa mediană a pedalei, spatele călcâiului stând pe podea. Călcâiul piciorului stâng trebuie să fie plasat cel mai în față posibil ș(cid:13)i să stea pe podea. Piciorul stâng trebuie să stea cât mai plat posibil pe suprafața de sprijin a picioarelor. Axa longitudinală mediană a piciorului stâng trebuie să fie pe cât posibil paralelă cu cea a vehiculului. Călcâiele celor două picioare ale manechinului aș(cid:13)ezat în locul pasagerului trebuie să fie plasate cât mai în față posibil ș(cid:13)i să stea pe podea. Picioarele trebuie să stea cât mai plat posibil pe suprafața de sprijin a picioarelor. Axa longitudinală mediană a piciorului stâng trebuie să fie pe cât posibil paralelă cu cea a vehiculului. Aparatele de măsură nu trebuie să jeneze deplasarea manechinului în momentul ș(cid:13)ocului. Temperatura manechinelor ș(cid:13)i a instrumentelor de măsură trebuie să fie stabilizată înainte de încercare ș(cid:13)i menținută pe cât posibil între 19 °C ș(cid:13)i 22 °C. 2. 9. Îmbrăcămintea manechinului 2. 9. 1. Manechinele echipate cu instrumente vor fi îmbrăcate cu haine de bumbac elastic, mulate, cu mânecă scurtă ș(cid:13)i pantaloni scurți, aș(cid:13)a cum prevede specificația FMVSS 208, desenele 78051-292 ș(cid:13)i 293 sau echivalentul lor. 2. 9. 2. O încălțăminte de tip 11EE conformă specificației FMVSS 208, desenelor 78051-294 (stânga) ș(cid:13)i 78051-295 (dreapta) sau echivalentului lor, va fi plasată la fiecare picior al manechinelor de încercare. 3. REGLAJUL SISTEMULUI DE REȚINERE Se plasează centura manechinului instalat conform specificațiilor punctelor 2. 1-2. 6 ș(cid:13)i se blochează centura. Se strânge centura abdominală. Se trage banda în afara retractorului, apoi se lasă la loc. Se repetă această operațiune de patru ori. Se aplica o tensiune de la 9 la 18 N la centura abdominală. Dacă centura este echipată cu un dispozitiv care suprimă tensiunea, se slăbeș(cid:13)te banda la maximul recomandat pentru o folosire normală de către constructor în cartea tehnică. Dacă centura nu este echipată cu un astfel de dispozitiv, se lasă excedentul de bandă să se retracteze sub efectul tensiunii exercitate de dispozitivul de înfăș(cid:13)urare. (1) Până la adoptarea unei norme internaționale, calele utilizate trebuie să corespundă modelului GM 78051-532, partea 572. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 167 Apendicele 4 PROCEDURA DE ÎNCERCARE CU CĂRUCIOR 1. PREGĂTIREA SI REALIZAREA ÎNCERCĂRII 1. 1. Căruciorul Căruciorul trebuie să fie construit în aș(cid:13)a fel încât să nu prezinte nici o deformare permanentă după încercare. Trebuie să fie ghidat în aș(cid:13)a fel încât, în momentul ș(cid:13)ocului, unghiul de deviere să nu depăș(cid:13)ească 5° în plan vertical ș(cid:13)i 2° în plan orizontal. 1. 2. Starea structurii 1. 2. 1. Generalități Structura supusă încercării trebuie să fie reprezentativă pentru producția în serie a vehiculelor respective. Anumite componente pot fi înlocuite sau demontate în măsura în care rezultatele încercării nu riscă să fie afectate. 1. 2. 2. Reglaje Reglajele trebuie să fie în conformitate cu cele descrise în apendicele 1, punctul 1. 4. 3 din prezenta anexă ș(cid:13)i să țină seama de indicațiile de la punctul 1. 2. 1. 1. 3. Fixarea structurii 1. 3. 1. Structura trebuie să fie fixată solid de cărucior, astfel încât să împiedice orice deplasare relativă în timpul încercării. 1. 3. 2. Modul de fixare a structurii de cărucior nu trebuie nici să întărească ancorarea scaunelor sau dispozitivele de reținere, nici să provoace o deformare anormală a structurii. 1. 3. 3. Sunt recomandate două moduri de fixare: fixarea structurii pe suporți amplasați în mod aproximativ în axul roților sau, dacă e posibil, fixarea structurii de cărucior prin legăturile sistemului de suspensie. 1. 3. 4. Unghiul format de axul longitudinal al vehiculului ș(cid:13)i sensul de deplasare al cabinei trebuie să fie de 0° ± 2°. 1. 4. Manechinele Manechinele ș(cid:13)i fixarea lor trebuie să fie conforme specificărilor din apendicele 3, punctul 2. 1. 5. Aparatele de măsură 1. 5. 1. Decelerația structurii Captatorii destinați să măsoare decelerația structurii la momentul ș(cid:13)ocului trebuie să fie paraleli cu axul longitudinal al cabinei în conformitate cu specificările din apendicele 5 (CFC180). 1. 5. 2. Măsurători care trebuie efectuate pe manechine Toate măsurătorile necesare pentru verificarea criteriilor descrise figurează în apendicele 1, punctul 5. 1. 6. Curbă de decelerație a structurii Curba de decelerație a structurii în timpul fazei de impact trebuie să fie de aș(cid:13)a natură încât curba de „variație a vitezei în funcție de timp” obținută prin integrare să nu se abată în nici un punct cu mai mult de ± 1 m/s de curba de referință de „variație a vitezei în funcție de timp” relativă la vehiculul respectiv aș(cid:13)a cum arată figura 1 a prezentului apendice. Un decalaj în raport cu axa timpului curbei de referință poate să fie utilizat pentru a obține viteza structurii în interiorul culoarului. 1. 7. Curba de referință ΔV = f(t) a vehiculului testat Această curbă de referință se obține prin integrarea curbei de decelerație a vehiculului testat, măsurată în timpul încercării de coliziune frontală cu o barieră conform specificărilor apendicelui 1, punctul 6 din prezenta anexă. 168 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 1. 8. Metode echivalente Încercarea poate să fie realizată cu alte metode decât cea a decelerației unei cabine, cu condiția ca ele să corespundă prescrierilor referitoare la marja de variație a vitezei descrise la punctul 1. 6. Figura 1 Curba de echivalență - Bandă de toleranță pentru curba V = f (t) testat 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 169 Apendicele 5 TEHNICA DE MĂSURARE ÎN TIMPUL ÎNCERCĂRII: INSTRUMENTARE 1. DEFINIȚII 1. 1. Canalul de măsură Un canal de măsură cuprinde toate instrumentele, de la captator (sau de la captatorii multipli ale căror semnale de ieș(cid:13)ire sunt combinate într-o manieră specifică) la dispozitivele de tratare care permit modificarea frecvenței sau amplitudinii semnalului primit. 1. 2. Captatorul Captatorul constituie primul element al unui canal de măsură. El serveș(cid:13)te la convertirea mărimii fizice care trebuie măsurată într-o a doua mărime (tensiunea, de exemplu) ce poate fi tratată de celelalte elemente ale canalului de măsură. 1. 3. Clasa de amplitudine a canalului (CAC) CAC corespunde caracteristicilor de amplitudine ale canalului de măsură indicat în prezentul apendice. Ea echivalează numeric cu limita superioară a plajei de măsură. 1. 4. Frecvențe caracteristice FH, FL, FN Aceste frecvențe sunt definite la figura 1. 1. 5. Clasa benzilor de frecvență (CFC) CFC este desemnat de un număr care indică faptul că răspunsul în frecvență se situează în limitele specificate la figura 1. Acest număr corespunde valorii în Hz a frecvenței FH. 1. 6. Coeficientul de sensibilitate Înclinația dreptei care se apropie cel mai mult de valorile de etalonare obținute prin metoda celor mai mici pătrate în interiorul clasei de amplitudine a canalului. 1. 7. Factorul de etalonare a unui canal de măsură Valoarea mijlocie a coeficienților de sensibilitate evaluați la frecvențe uniform repartizate pe o scară logaritmică între FL ș(cid:13)i 0,4 FH. 1. 8. Eroarea de linearitate Abatere maximă, exprimată în procente, între valoarea de etalonare ș(cid:13)i valoarea citită pe dreapta definită la punctul 1. 6 la limita superioară a clasei de amplitudine a canalului. 1. 9. Sensibilitatea transversală Raportul semnalului de ieș(cid:13)ire față de semnalul de intrare când captatorul este supus unei excitări perpendiculare pe axa de măsură. El se exprimă în procente ale sensibilității pe axa de măsură. 1. 10. Timpul de întârziere a fazei Timpul de întârziere a fazei unui canal de măsură este egal cu defazajul (exprimat în radiani) unui semnal sinusoidal, împărțit la frecvența unghiulară a acestui semnal (exprimată în radiani/s). 1. 11. Mediu înconjurător Ansamblul de condiții ș(cid:13)i influențe exterioare la care canalul de măsură este supus la un moment dat. 2. PERFORMANȚE CERUTE 2. 1. Eroarea de linearitate Valoarea absolută a erorii de linearitate a unui canal de măsură, la o frecvență oarecare aparținând CFC, nu trebuie să depăș(cid:13)ească 2,5 % din valoarea CAC pe toată întinderea plajei de măsură. 170 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 2. 2. Răspunsul amplitudine/frecvență Curba de răspuns în frecvență a unui canal de măsură trebuie să se situeze în limitele indicate la figura 1. Linia 0 dB este determinată de factorul de etalonare. 2. 3. Timpul de întârziere de fază Timpul de întârziere de fază între semnalul de intrare ș(cid:13)i cel de ieș(cid:13)ire a unui canal de măsură trebuie să fie determinat. El nu trebuie să varieze mai mult de 0,1 FH s între 0,03 FH ș(cid:13)i FH. 2. 4. Bază de timp 2. 4. 1. O bază de timp trebuie să fie înregistrată. Ea trebuie să dea 10 ms cel puțin cu o precizie de 1 %. 2. 4. 2. Timpul de întârziere relativă Timpul de întârziere relativă între semnalele a două sau mai multe canale de măsură, oricare ar fi clasa lor de frecvență, nu trebuie să depăș(cid:13)ească 1 ms, excluzând întârzierea datorată defazajului. Când semnalele a două canale de măsură cel puțin sunt combinate, acestea trebuie să aparțină aceleiaș(cid:13)i clase de frecvență ș(cid:13)i timpul de întârziere relativ nu trebuie să depăș(cid:13)ească 0,1 FH s. Această cerință se aplică semnalelor analoage ș(cid:13)i numerice, precum ș(cid:13)i impulsurilor de sincronizare. 2. 5. Sensibilitatea transversală a captorului Sensibilitatea transversală a captorului trebuie să fie mai mică de 5 % în toate direcțiile. 2. 6. Etalonarea 2. 6. 1. Generalități Un canal de măsură trebuie să fie reetalonat cel puțin o dată pe an prin comparație cu echipamente de referință asociate etaloanelor cunoscute. Metodele de reetalonare nu trebuie să antreneze o eroare mai mare de 1 % a CAC. Echipamentele de referință sunt utilizate numai în limitele gamei de frecvențe pentru care au fost etalonate. Elementele unui canal de măsură pot fi evaluate individual. Rezultatele ponderate servesc la estimarea preciziei oricărui canal de măsură. Se poate astfel, de exemplu, să se verifice câș(cid:13)tigul canalului de măsură, cu excepția captatorului, aplicându-se un semnal electric de amplitudine cunoscută care să stimuleze semnalul de ieș(cid:13)ire al captatorului. 2. 6. 2. Precizia echipamentelor de referință destinate etalonării Precizia echipamentelor de referință trebuie să fie certificată sau omologată de un serviciu de metrologie oficial. 2. 6. 2. 1. E t a l o n a r e a s t a t i c ă 2. 6. 2. 1. 1. Accelerațiile Erorile trebuie să fie mai mici de ± 1,5 % din CAC. 2. 6. 2. 1. 2. Forțele Erorile trebuie să fie mai mici de ± 1 % din CAC. 2. 6. 2. 1. 3. Deplasările Eroarea trebuie să fie mai mică de ± 1 % din CAC. 2. 6. 2. 2. E t a l o n a r e a d i n a m i c ă 2. 6. 2. 2. 1. Accelerațiile Eroarea, exprimată în procente din CAC, trebuie să fie mai mică de ± 1,5 % sub 400 Hz, mai mică de ± 2 % între 400 ș(cid:13)i 900 Hz ș(cid:13)i mai mică de ± 2,5 % peste 900 Hz. 2. 6. 2. 3. T i m p u l Eroarea relativă în raport cu timpul de referință trebuie să fie mai mică de 10–5. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 171 2. 6. 3. Coeficientul de sensibilitate, eroarea lineară Coeficientul de sensibilitate ș(cid:13)i eroarea de linearitate sunt evaluate măsurând semnalul de ieș(cid:13)ire al canalului de măsură în raport cu un semnal de intrare cunoscut pentru diferitele valori ale acestui semnal. Etalonarea canalului trebuie să acopere toată întinderea CAC. Pentru canalele bidirecționale, trebuie să se utilizeze valori pozitive ș(cid:13)i negative. Dacă materialul de etalonare nu poate da caracteristicile de intrare cerute din cauză că mărimea care trebuie măsurată are valori prea ridicate, etalonările trebuie să fie efectuate în limitele normelor de etalonare ș(cid:13)i aceste limite trebuie să figureze în procesul verbal al încercării. Un canal de măsură complet trebuie să fie etalonat la o frecvență sau într-un spectru de frecvențe care are o valoare semnificativă cuprinsă între FL ș(cid:13)i 0,4 FH. 2. 6. 4. Etalonarea răspunsului în frecvență Curbele de răspuns în fază ș(cid:13)i amplitudine în funcție de frecvență trebuie să fie determinate măsurând faza ș(cid:13)i amplitudinea semnalelor de ieș(cid:13)ire ale canalului de măsură în raport cu un semnal de intrare cunoscut, pentru diferite valori ale acestui semnal variind între FL ș(cid:13)i de 10 ori CFC sau 3 000 Hz, luându-se cea mai joasă dintre aceste două valori. 2. 7. Impactul mediului înconjurător Trebuie să se efectueze cu regularitate controale pentru a identifica orice influență a mediului (flux electric sau magnetic, viteza cablului etc. ). Se poate, în acest scop, să se înregistreze de exemplu semnalul de ieș(cid:13)ire al canalelor de rezervă echipate cu captatori artificiali. Dacă se obțin semnale de ieș(cid:13)ire semnificative, se impune luarea de măsuri precum înlocuirea cablurilor, de exemplu. 2. 8. Alegerea ș(cid:13)i desemnarea canalului de măsură CAC ș(cid:13)i CFC definesc un canal de măsură. CAC trebuie să corespundă cu 110, 210 sau 510. 3. MONTAJUL CAPTATORILOR Captatorii trebuie să fie solid fixați în aș(cid:13)a fel încât vibrațiile să altereze cât mai puțin posibil înregistrările. Se va considera ca valabil un montaj a cărui frecvență de rezonanță cea mai joasă este cel puțin egală cu de cinci ori frecvența FH a canalului de măsură considerat. Captatorii de accelerație, în special, trebuie să fie montați în aș(cid:13)a fel încât abaterea unghiulară inițială între axa de măsură reală ș(cid:13)i axa care corespunde sistemului de axe de referință să fie mai mică de 5 grade, exceptând cazul în care se efectuează o evaluare analitică sau experimentală a impactului montajului asupra datelor culese. Când trebuie să se măsoare, într-un punct, accelerații pe mai multe direcții, axa captatorilor de accelerație trebuie să treacă la mai puțin de 10 mm de acest punct ș(cid:13)i centrul masei lor seismice la mai puțin de 30 mm. 4. ÎNREGISTRAREA 4. 1. Înregistrarea magnetică analogică Viteza de defilare a benzii nu trebuie să fluctueze mai mult de 0,5 % în raport cu viteza de defilare prevăzută. Raportul semnal/zgomot al înregistrării nu trebuie să fie mai mic de 42 dB la o viteză de defilare maximă a benzii. Distorsiunea armonică totală trebuie să fie mai mică de 3 % ș(cid:13)i eroarea de linearitate mai mică de 1 % în raport cu plaja de măsură. 4. 2. Înregistrarea magnetică numerică Viteza de defilare a benzii nu trebuie să fluctueze cu mai mult de 10 % în raport cu viteza de defilare prevăzută. 4. 3. Înregistrarea cu bandă de hârtie În caz de înregistrare directă a datelor, viteza de derulare a hârtiei, în mm/s, trebuie să fie cel puțin egală cu de 1,5 ori numărul care exprimă FH în Hz. În celelalte cazuri, viteza de derulare a hârtiei trebuie să permită obținerea unei rezoluții echivalente. 172 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 5. PRELUCRAREA DATELOR 5. 1. Filtrarea Filtrarea care corespunde frecvențelor canalului de măsură poate fi efectuată în timpul înregistrării sau prelucrării datelor. Totuș(cid:13)i, o filtrare analogică la un nivel superior CFC-ului trebuie să fie efectuată înaintea înregistrării pentru a se utiliza cel puțin 50 % din dinamica dispozitivului de înregistrare ș(cid:13)i pentru a reduce riscul ca frecvențele înalte să satureze dispozitivul de înregistrare sau să provoace erori de eș(cid:13)antionare în timpul numerizării. 5. 2. Numerizarea 5. 2. 1. Frecvența de eș(cid:13)antionare trebuie să fie cel puțin egală cu 8 FH. În cazul unei înregistrări analogice, atunci când vitezele de înregistrare ș(cid:13)i de citire sunt diferite, frecvența de eș(cid:13)antionare poate fi împărțită la raportul acestor viteze. 5. 2. 2. Rezoluția Lungimea cuvintelor trebuie să fie cel puțin echivalentul a 7 biți plus un bit de paritate. 6. PREZENTAREA REZULTATELOR Rezultatele trebuie să fie prezentate pe o hârtie de format A4 (210 × 297 mm). Diagramele de prezentare a rezultatelor trebuie să fie prevăzute cu axe de coordonate gradate într-o unitate de măsură corespunzătoare unui multiplu adecvat al unității alese (1, 2, 5, 10, 20 mm). Trebuie utilizate unitățile SI, excepție făcând viteza vehiculului care poate fi exprimată în km/h ș(cid:13)i accelerațiile datorate impactului care pot fi exprimate în g (g = 9,81 m/s2). Figura 1 Curba răspunsului în frecvență 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 173 Apendicele 6 DEFINIREA BARIEREI DEFORMABILE 1. SPECIFICAREA COMPONENTELOR Ș(cid:13) I MATERIALELOR Figura 1 din prezentul apendice ilustrează dimensiunile barierei de protecție. Dimensiunile diferitelor componente ale barierei sunt prezentate în mod separat mai jos. 1. 1. Structura alveolară principală Dimensiuni: Înălțime: Lățime: Adâncime: Material: Toate dimensiunile trebuie să respecte o toleranță de ± 2,5 mm 650 mm [în axa benzii (foaie) în fagure] 1 000 mm 450 mm (în axa alveolelor) Aluminiu 3003 (ISO 209, partea 1) Grosimea foii: Dimensiunea alveolelor: Densitate: 0,076 mm 19,14 mm 28,6 kg/m3 Rezistență la strivire: 0,342 Mpa + 0 % – 10 % (1) 1. 2. Element limitator: Dimensiuni Înălțime: Lățime: Adâncime: Material Toate dimensiunile trebuie să respecte o toleranță de ± 2,5 mm 330 mm (în axa benzii în fagure) 1 000 mm 90 mm (în axa alveolelor) Aluminiu 3003 (ISO 209, partea 1) Grosimea foii: 0,076 mm Dimensiunea alveolelor: 6,4 mm Densitate: 82,6 kg/m3 Rezistență la strivire: 1,711 Mpa + 0 % – 10 % (1) 1. 3. Placa de sprijin Dimensiuni Înălțime: Lățime: Grosime: 1. 4. Carcasa Dimensiuni Lungime: Lățime: Grosime: Material 800 mm ± 2,5 mm 1 000 mm ± 2,5 mm 2,0 mm ± 0,1 mm 1 700 mm ± 2,5 mm 1 000 mm ± 2,5 mm 0,81 mm ± 0,07 mm Aluminiu 5251/5052 (ISO 209, partea 1) (1) Conform procedurii de certificare descrise la punctul 2. 174 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 1. 5. Panoul de contact al barierei Dimensiuni Înălțime: Lățime: Grosime: Material 1. 6. Adeziv 330 mm ± 2,5 mm 1 000 mm ± 2,5 mm 0,81 mm ± 0,07 mm Aluminiu 5251/5052 (ISO 209, partea 1) Trebuie utilizat un adeziv de poliuretan cu doi compuș(cid:13)i (asemănător răș(cid:13)inii XB5090/1 ș(cid:13)i agentului de întărire XB5304 comercializați de Ciba-Geigy, sau un produs echivalent). 2. CERTIFICAREA STRUCTURII ALVEOLARE DIN ALUMINIU Documentul NHTSA TP-214D prezintă o procedură de încercare completă în vederea certificării structurilor alveolare din aluminiu. Mai jos figurează un rezumat al procedurii care trebuie să fie aplicată materialelor din care este făcută bariera de coliziune frontală, acestea având respectiv o rezistență la strivire de 0,342 MPa ș(cid:13)i de 1,711 MPa. 2. 1. Locuri de prelevare a eș(cid:13)antioanelor Pentru a se asigura uniformitatea rezistenței la strivire dintr-o parte în cealaltă a părții din față a barierei, trebuie prelevate opt eș(cid:13)antioane în patru puncte uniform repartizate în raport cu suprafața structurii alveolare. Pentru ca o asemenea structură să fie omologată, ș(cid:13)apte dintre aceste opt eș(cid:13)antioane trebuie să satisfacă criteriile de rezistență la strivire prezentate la punctele care urmează. Localizarea eș(cid:13)antioanelor depinde de dimensiunile structurii alveolare. Mai întâi trebuie prelevate patru eș(cid:13)antioane măsurând fiecare 300 mm × 300 mm × 50 mm grosime decupându-le în blocul de material care constituie partea din față a barierei. Pentru a localiza poziția acestor eș(cid:13)antioane în raport cu blocul în formă de fagure, a se vedea figura 2. Fiecare dintre aceste eș(cid:13)antioane de mare dimensiune trebuie să fie decupat într-o serie de eș(cid:13)antioane pentru încercările de certificare (150 mm × 150 mm × 50 mm). Omologarea va fi bazată pe rezultatele încercărilor la care vor fi fost supuse două eș(cid:13)antioane provenind de la fiecare din cele patru puncte de prelevare. La cerere, celelalte două eș(cid:13)antioane vor fi puse la dispoziția clientului. 2. 2. Dimensiunile eș(cid:13)antioanelor Încercările se referă la eș(cid:13)antioanele care prezintă următoarele dimensiuni: Lungime = 150 mm ± 6 mm Lățime = 150 mm ± 6 mm Grosime = 50 mm ± 2 mm Pereții alveolelor incomplete situați la marginea fiecărui eș(cid:13)antion sunt tăiați astfel: în sensul lățimii, marginile nu depăș(cid:13)esc 1,8 mm (figura 3); în sensul lungimii, nu se menține decât jumătate din lungimea unui perete al alveolei (în axa benzii) la fiecare extremitate a mostrei (figura 3). 2. 3. Măsurarea suprafeței Lungimea eș(cid:13)antionului trebuie să fie măsurată în trei puncte, la 12,7 mm de fiecare extremitate ș(cid:13)i în centru; aceste măsuri sunt consemnate ca fiind lungimile L1, L2 ș(cid:13)i L3 (figura 3). În acelaș(cid:13)i mod se măsoară lățimea eș(cid:13)antionului în trei puncte ș(cid:13)i se consemnează aceste măsuri ca fiind lățimile W1, W2 ș(cid:13)i W3 (figura 3). Aceste măsuri trebuie luate la nivelul axei mediane a grosimii. Calculul suprafeței zonei de strivire se efectuează astfel: A = (L1+ L2+ L3) 3 × (W1+ W2+ W3) 3 2. 4. Viteza ș(cid:13)i distanța de strivire Eș(cid:13)antionul este strivit la o viteză mai mare de 5,1 mm/min ș(cid:13)i mai mică de 7,6 mm/min. Profunzimea strivirii minimale se ridică la 16,5 mm. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 175 2. 5. Colectarea datelor Datele care permit compararea forței aplicate în raport cu strivirea obținută trebuie să fie culese sub o formă analogică sau numerică pentru fiecare eș(cid:13)antion încercat. În cazul colectării datelor analogice, trebuie să se dispună de un mijloc de conversie a acestor date în date numerice. Toate datele numerice trebuie să fie colectate la o frecvență mai mare de 5 Hz (5 cicli pe secundă). 2. 6. Determinarea rezistenței la strivire Nu trebuie să se țină seama de datele anterioare unei striviri cu o profunzime de 6,4 mm ș(cid:13)i posterioare unei striviri cu o profunzime de 16,5 mm. Datele rămase trebuie repartizate în trei sectoare sau intervale de deplasare (n = 1, 2, 3) (figura 4) procedând astfel: 1. 06,4-09,7 mm inclus 2. 09,7-13,2 mm exclus 3. 13,2-16,5 mm inclus Calculați media fiecărui sector după cum urmează: F(n) = [F(n)1+F(n)2+∙ ∙ ∙ F(n)m] m ; m = 1,2,3 unde m reprezintă numărul de puncte de date măsurate în fiecare din cele trei intervale considerate. Se calculează rezistența la strivire a fiecărei secțiuni după cum urmează: S(n) = F (n) A ; n = 1,2,3 2. 7. Specificarea rezistenței la strivire a unui eș(cid:13)antion Pentru ca un eș(cid:13)antion cu structură alveolară să fie omologat, acesta trebuie să îndeplinească următoarea condiție: 0,308 MPa ≤ S(n) ≤ 0,342 MPa pentru un material cu o rezistență la strivire de 0,342 MPa 1,540 MPa ≤ S(n) ≤ 1,711 MPa pentru un material cu o rezistență la strivire de 1,711 MPa n = 1,2,3. 2. 8. Specificarea rezistenței la strivire a structurii alveolare Trebuie să se încerce opt eș(cid:13)antioane prelevate în patru puncte uniform repartizate în raport cu suprafața blocului considerat. Pentru ca un bloc să fie omologat, ș(cid:13)apte din cele opt eș(cid:13)antioane trebuie să satisfacă specificațiile de rezistență la strivire indicate la punctul precedent. 3. PROCEDURA DE LIPIRE 3. 1. Imediat înaintea lipirii, suprafețele foilor de aluminiu trebuie curățate foarte bine cu un solvent corespunzător cum este tricloretanul 1-1-1. Această operație trebuie executată de cel puțin două ori, pentru a se elimina urmele de grăsime ș(cid:13)i alte depuneri de impurități. După aceea, suprafețele curățate trebuie ș(cid:13)lefuite cu hârtie abrazivă de 120. Nu se va utiliza hârtie abrazivă cu carburi de siliciu sau carburi metalice. Suprafețele trebuie bine ș(cid:13)lefuite. În timpul procesului de ș(cid:13)lefuire, hârtia abrazivă trebuie înlocuită regulat, pentru a se evita orice colmatare a hârtiei susceptibilă de a antrena un efect de lustruire. După ș(cid:13)lefuire, suprafețele se vor curăța din nou aș(cid:13)a cum s-a arătat anterior. În total, suprafețele considerate trebuie curățate cu solvent de cel puțin patru ori. Toate impuritățile ș(cid:13)i depunerile rezultate din operația de curățare prin abraziune trebuie eliminate datorită influenței nefavorabile pe care acestea le au asupra calității lipirii. 3. 2. Adezivul trebuie aplicat pe o singură față prin intermediul unui rulou de cauciuc cu nervuri. În cazul în care structura hexagonală trebuie lipită pe o foaie de aluminiu, adezivul va fi aplicat doar pe foaia de aluminiu. Cantitatea maximă de adeziv care se va aplica uniform pe întreaga suprafață este de 0,5 kg/m2, pentru a se obține o peliculă a cărei grosime maximă să fie mai mică sau egală cu 0,5 mm. 4. CONSTRUCȚIA 4. 1. Structura alveolară principală va fi lipită pe placa de sprijin cu adeziv, astfel încât axul alveolelor să fie perpendicular pe placă. Foaia de îmbrăcare va fi lipită pe fața dinainte a structurii alveolare. Părțile superioară ș(cid:13)i inferioară a foii de îmbrăcare nu vor fi lipite de structura alveolară principală, ci vor fi pliate ș(cid:13)i îndoite la contactul cu aceasta. Foaia de îmbrăcare va fi lipită pe placa de sprijin la nivelul bridelor de montaj. 176 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 4. 2. Elementul limitator va fi lipit pe foaia de îmbrăcare avându-se în vedere ca axa alveolelor să fie perpendiculară pe foaie. Partea inferioară a elementului limitator va coincide cu muchia inferioară a foii de îmbrăcare. Tola de contact a elementului limitator va fi lipită pe fața dinainte a elementului limitator. 4. 3. După aceea, elementul limitator va fi împărțit în trei sectoare egale de două ș(cid:13)anțuri orizontale. Aceste ș(cid:13)anțuri vor fi decupate pe toată grosimea elementului limitator ș(cid:13)i se vor întinde pe toată lungimea acestuia. Ș(cid:13) anțurile vor fi decupate cu bomfaierul; lățimea lor va trebui să fie egală cu cea a lamei utilizate, fără a depăș(cid:13)i 4,0 mm. 4. 4. Prin bridele de montaj vor trebui date găuri de trecere pentru montarea barierei (figura 5). Aceste orificii trebuie să aibă 9,5 mm diametru. Se vor realiza cinci orificii prin brida superioară, la o distanță de 40 mm de marginea superioară a acesteia, ș(cid:13)i cinci orificii prin brida inferioară, la o distanță de 40 mm de marginea inferioară a acesteia. Aceste orificii vor fi situate respectiv la 100 mm, 300 mm, 500 mm, 700 mm, 900 mm de fiecare din marginile barierei. Toate orificiile vor fi realizate respectând o toleranță de ± 1 mm în raport cu distanțele nominale. 5. MONTAJUL 5. 1. Bariera deformabilă se va fixa rigid la extremitatea unei mase mai mari sau egale cu 7 × 104 kg sau pe o structură solidară cu aceasta. Fixarea feței anterioare a barierei se va face în aș(cid:13)a fel încât vehiculul să nu poată intra în contact cu nici o parte a structurii pe o distanță mai mare de 75 mm măsurată de la suprafața superioară a barierei (excluzând brida superioară) la un moment oarecare al impactului (1). Fața anterioară a suportului pe care este fixată bariera deformabilă va fi plană ș(cid:13)i continuă pe toată lungimea ș(cid:13)i lățimea ei, ș(cid:13)i situată într-un plan vertical ± 1 grad ș(cid:13)i perpendicular ± 1 grad pe axa pistei de accelerare. Aria de fixare nu va suporta o deplasare mai mare de 10 mm în cursul încercării. Dacă este cazul, se va recurge la dispozitive de ancorare sau de fixare suplimentare pentru a împiedica deplasarea blocului de beton. Marginea barierei deformabile va fi corect aliniată în raport cu marginea blocului de beton, în funcție de latura vehiculului care trebuie încercat. 5. 2. Bariera deformabilă va fi fixată pe blocul de beton cu zece buloane, cinci pe brida de montaj superioară ș(cid:13)i cinci pe cea inferioară. Aceste buloane vor avea diametrul de cel puțin 8 mm. Se vor utiliza benzi de fixare din oțel pentru bridele de montaj superioare ș(cid:13)i inferioare (figurile 1 ș(cid:13)i 5). Aceste benzi vor avea o înălțime de 60 mm ș(cid:13)i o lățime de 1 000 mm, ș(cid:13)i vor avea o grosime de cel puțin 3 mm. Prin aceste benzi vor trebui date cinci găuri de trecere cu diametrul de 9,5 mm, orificii ce trebuie să corespundă cu orificiile făcute prin bridele de montaj ale barierei (punctul 4). Aceste dispozitive de fixare ș(cid:13)i strângere trebuie să reziste la impact. (1) O masă a cărei extremitate are o înălțime cuprinsă între 925 mm ș(cid:13)i 1 000 mm ș(cid:13)i o adâncime de cel puțin 1 000 mm este considerată ca satisfăcând această cerință. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 177 Figura 1 Barieră deformabilă pentru testarea la impactul frontal Lărgimea barierei = 1 000 mm. Toate dimensiunile sunt exprimate în mm. 178 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Figura 2 Localizarea eș(cid:13)antioanelor prelevate în vederea certificării Dacă a ≥ 900 mm: x = 1/3 (b – 600 mm) ș(cid:13)i y = 1/3 (a – 600 mm) (pentru a ≤ b) Dacă a ≥ 900 mm: x = 1/5 (b – 1 200 mm) ș(cid:13)i y = 1/2 (a – 300 mm) (pentru a ≤ b) 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 179 Figura 3 Axe cu structură de fagure ș(cid:13)i dimensiuni măsurate e = d/2 f = 0,8 mm Figura 4 Forța de strivire ș(cid:13)i deplasarea 180 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Figura 5 Poziția orificiilor de montaj ale barierei Diametrul orificiilor: 9,5 mm Toate dimensiunile sunt în mm. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 181 Apendicele 7 PROCEDURA DE ATESTARE A GAMBEI Ș(cid:13) I PICIORULUI MANECHINULUI 1. ÎNCERCAREA DE REZISTENȚĂ LA Ș(cid:13) OC A TIBIEI 1. 1. 1. 2. Obiectivul prezentei încercări este de a măsura răspunsul pielii ș(cid:13)i bandajului tibiei manechinului Hybrid III la ș(cid:13)ocuri bine definite provocate de un pendul cu față dură. Pentru această încercare sunt utilizate piciorul stâng ș(cid:13)i drept ale manechinului Hybrid III plecând de la brățara articulației genunchiului. Fiecare picior este fixat rigid de suportul de încercare. 1. 3. Metoda de încercare 1. 3. 1. Se menține, înainte de încercare, fiecare picior (impregnat) timp de 4 ore la o temperatură de 22 ± 3 °Cș(cid:13)i la o umiditate relativă de 40 ± 30 %. Durata impregnării nu cuprinde timpul necesar pentru a obține condiții stabile. 1. 3. 2. Se aliniază accelerometrul pendulului în aș(cid:13)a fel încât axul său sensibil să fie paralel cu axul longitudinal median al pendulului. 1. 3. 3. Se curăță, înainte de încercare, suprafața de impact a pielii ș(cid:13)i fața pendulului cu alcool izopropilic sau cu un echivalent. 1. 3. 4. 1. 3. 5. Se fixează gamba pe suport cu brățara articulației genunchiului, aș(cid:13)a cum se arată în figura 1. Suportul încercării trebuie să fie fixat rigid pentru a evita orice miș(cid:13)care în timpul ș(cid:13)ocului. El trebuie să fie conceput în aș(cid:13)a fel încât să nu fie în contact cu piciorul, în timpul încercării, în nici un alt punct decât cel de fixare. Linia care trece prin brățara articulației genunchiului ș(cid:13)i centrul articulației gleznei trebuie să fie verticală ± 5°. Înainte de fiecare încercare, se ajustează genunchiul ș(cid:13)i articulația gleznei la 1,5 ± 0,5 g. Pendulul rigid trebuie să aibă o masă de 5,0 ± 0,2 kg, inclusiv instrumentele. Suprafața de impact trebuie să fie formată dintr-un semi-cilindru al cărui ax principal este orizontal ± 1°ș(cid:13)i perpendicular pe direcția de impact. Raza suprafeței de impact trebuie să fie de 40 ± 2 mmș(cid:13)i lățimea nu trebuie să fie mai mică de 80 mm. Pendulul trebuie să percuteze tibia într-un punct situat la o distanță egală de brățara articulației genunchiului ș(cid:13)i de pivotul gleznei pe axa mediană a tibiei. Pendulul trebuie să percuteze tibia în aș(cid:13)a fel încât axa orizontală mediană a pendulului să formeze maximum un unghi de 0,5° cu o linie orizontală paralelă cu simulatorul dinamometric al femurului la timpul zero. Pendulul trebuie să fie ghidat pentru a exclude orice miș(cid:13)care sensibilă laterală, verticală, sau pivotantă la timpul zero. 1. 3. 6. Se aș(cid:13)teaptă cel puțin treizeci de minute între cele două încercări consecutive pentru acelaș(cid:13)i picior. 1. 3. 7. Sistemul de achiziție a datelor, inclusiv captatoarele, trebuie să fie conform specificațiilor pentru o CFC de 600, conform apendicelui 5 din prezenta anexă. 1. 4. Specificația de performanță 1. 4. 1. Când fiecare tibie este percutată la 2,1 ± 0,3 m/s conform punctului 1. 3, forța de impact, adică produsul masei pendulului ș(cid:13)i decelerației, trebuie să fie de 2,3 ± 0,3 kN. 2. ÎNCERCARE DE REZISTENȚĂ A PĂRȚII ANTERIOARE A PICIORULUI 2. 1. 2. 2. Această încercare are drept scop măsurarea răspunsului piciorului ș(cid:13)i gleznei manechinului Hybrid III la ș(cid:13)ocuri bine definite provocate de un pendul cu suprafață rigidă. Sunt utilizate pentru această încercare gambele inferioare ale manechinului Hybrid III, gamba stângă (86-5001-001) ș(cid:13)i cea dreaptă (86-5001-002), prevăzute cu picior ș(cid:13)i gleznă, stângi (78051-614) ș(cid:13)i drepte (78051-615), inclusiv genunchiul. Simulatorul dinamometric (78051-319 Rev A) este utilizat pentru fixarea rotulei (78051-16 Rev B) de suportul de încercare. 2. 3. Metoda de încercare 2. 3. 1. Se menține, înainte de încercare, fiecare picior (impregnat) timp de 4 ore la o temperatură de 22 ± 3 °Cș(cid:13)i la o umiditate relativă de 40 ± 30 %. Durata impregnării nu cuprinde timpul necesar pentru a obține condiții stabile. 182 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 2. 3. 2. Se curăță, înainte de încercare, suprafața de impact a pielii ș(cid:13)i fața pendulului cu alcool izopropilic sau cu un echivalent. 2. 3. 2. a Se aliniază accelerometrul pendulului în aș(cid:13)a fel încât axul său sensibil să fie paralel cu axul longitudinal median al pendulului. 2. 3. 3. 2. 3. 4. Se aș(cid:13)ează gamba pe un suport ca cel de la figura 1a. Suportul de încercare trebuie să fie fixat rigid pentru a se evita orice miș(cid:13)care în timpul încercării. Axa mediană a simulatorului dinamometric (780151-319) al femurului trebuie să fie verticală la ± 0,5°. Se reglează montajul în aș(cid:13)a fel încât linia care uneș(cid:13)te brățara articulației genunchiului ș(cid:13)i tija de fixare a gleznei să fie orizontală la ± 3°, călcâiul fiind aș(cid:13)ezat pe două foi dintr-un material în uș(cid:13)oară frecare (PTFE). Se are în vedere ca tibia să fie poziționată în direcția genunchiului. Se ajustează glezna în aș(cid:13)a fel încât planul de sub picior să fie vertical la ± 3°. Se ajustează genunchiul ș(cid:13)i articulația gleznei la 1,5 ± 0,5 g înainte de fiecare încercare. Pendulul rigid cuprinde un cilindru orizontal de 50 ± 2 mm în diametru ș(cid:13)i un braț de sprijin al pendulului de 19 ± 1 mm în diametru (figura 3a). Cilindrul are o masă de 1,25 ± 0,02 kg, inclusiv instrumentele ș(cid:13)i orice element al brațului de sprijin în cilindru. Brațul pendulului are masa de 285 ± 5 g. Masa oricărei părți rotative a axului la care brațul de sprijin este ataș(cid:13)at nu trebuie să fie mai mare de 100 g. Lungimea între axul orizontal central al cilindrului pendulului ș(cid:13)i axa de rotație a ansamblului pendulului este de 1 250 ± 1 mm. Axa longitudinală a cilindrului de impact este orizontală ș(cid:13)i perpendiculară pe direcția de impact. Pendulul trebuie să percuteze dedesubtul piciorului la o distanță de 185 ± 2 mm de baza călcâiului aș(cid:13)ezat pe platforma orizontală rigidă, astfel încât axa longitudinală mediană a brațului pendulului să aibă cu verticala o incidență maximă de 1° la impact. Pendulul trebuie să fie ghidat pentru a exclude orice miș(cid:13)care sensibilă laterală, verticală sau pivotantă la timpul 0. 2. 3. 5. Se aș(cid:13)teaptă cel puțin treizeci de minute între două încercări consecutive pentru acelaș(cid:13)i picior. 2. 3. 6. Sistemul de achiziție a datelor, inclusiv captatoarele, trebuie să fie conform specificațiilor pentru o CFC de 600, conform apendicelui 5 din prezenta anexă. 2. 4. Specificația de performanță 2. 4. 1. Când talpa fiecărui picior este percutată la 6,7 ± 0,2 m/s conform punctului 2. 3, momentul maxim de îndoire a tibiei în jurul axei y (My) este cuprins între 100 ș(cid:13)i 140 Nm. 3. ÎNCERCAREA DE REZISTENȚĂ LA Ș(cid:13) OC A PĂRȚII POSTERIOARE A PICIORULUI 3. 1. 3. 2. Această încercare are drept scop măsurarea răspunsului pielii ș(cid:13)i bandajului piciorului Hybrid III la ș(cid:13)ocuri bine definite provocate de un pendul cu suprafață rigidă. Sunt folosite pentru această încercare gambele inferioare ale manechinului Hybrid III, gamba stângă (86-5001-001) ș(cid:13)i cea dreaptă (86-5001-002), prevăzute cu picior ș(cid:13)i gleznă, stângi (78051-614) ș(cid:13)i drepte (78051-615), inclusiv genunchiul. Simulatorul dinamometric (78051-319 Rev A) este utilizat pentru fixarea rotulei (78051-16 Rev B) de suportul de încercare. 3. 3. Metoda de încercare 3. 3. 1. Se menține, înainte de încercare, fiecare picior (impregnat) timp de 4 ore la o temperatură de 22 ± 3 °Cș(cid:13)i la o umiditate relativă de 40 ± 30 %. Durata impregnării nu cuprinde timpul necesar pentru a obține condiții stabile. 3. 3. 2. Se aliniază accelerometrul pendulului în aș(cid:13)a fel încât axul său sensibil să fie paralel cu axul longitudinal median al pendulului. 3. 3. 3. Se curăță, înainte de încercare, suprafața de impact a pielii ș(cid:13)i cea a pendulului cu alcool izopropilic sau cu un echivalent. 3. 3. 4. Se aș(cid:13)ează gamba pe un suport ca cel de la figura 1b. Suportul de încercare trebuie să fie fixat rigid pentru a se evita orice miș(cid:13)care din timpul încercării. Axa mediană a simulatorului dinamometric al femurului (78051-319) trebuie să fie verticală la ± 0,5°. Se reglează montajul în aș(cid:13)a fel încât linia care uneș(cid:13)te brățara articulației genunchiului ș(cid:13)i tija de fixare a gleznei să fie orizontală la ± 3°, călcâiul fiind aș(cid:13)ezat pe două foi dintr-un material în uș(cid:13)oară frecare (PTFE). Se are în vedere ca tibia să fie poziționată în direcția genunchiului. 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 183 Se ajustează glezna în aș(cid:13)a fel încât planul de sub picior să fie vertical la ± 3°. Se ajustează genunchiul ș(cid:13)i articulația gleznei la 1,5 ± 0,5 g înainte de fiecare încercare. Pendulul rigid cuprinde un cilindru orizontal de 50 ± 2 mm în diametru ș(cid:13)i un braț de sprijin al pendulului de 19 ± 1 mm în diametru (figura 3a). Cilindrul are o masă de 1,25 ± 0,02 kg, inclusiv instrumentele ș(cid:13)i orice element al brațului de sprijin în cilindru. Brațul pendulului are masa de 285 ± 5 g. Masa oricărei părți rotative a axului la care brațul de sprijin este ataș(cid:13)at nu trebuie să fie mai mare de 100 g. Lungimea între axul orizontal al cilindrului pendulului ș(cid:13)i axa de rotație a ansamblului acestuia este de 1 250 ± 1 mm. Axa longitudinală a cilindrului de impact este orizontală ș(cid:13)i perpendiculară pe direcția de impact. Pendulul trebuie să percuteze dedesubtul piciorului la o distanță de 62 ± 2 mm de la baza călcâiului aș(cid:13)ezat pe platforma orizontală rigidă, astfel încât axa longitudinală mediană a brațului pendulului să aibă cu verticala o incidență maximă de 1° la impact. Pendulul trebuie să fie ghidat pentru a exclude orice miș(cid:13)care sensibilă laterală, verticală sau pivotantă la timpul 0. Se aș(cid:13)teaptă cel puțin treizeci de minute între două încercări consecutive pentru acelaș(cid:13)i picior. Sistemul de achiziție a datelor, inclusiv captatoarele, trebuie să fie conform specificațiilor pentru o CFC de 600, conform apendicelui 5 din prezenta anexă. 3. 3. 5. 3. 3. 6. 3. 3. 7. 3. 4. Specificația de performanță 3. 4. 1. Când călcâiul fiecărui picior este percutat cu 4,4 ± 0,2 m/s conform punctului 3. 3, accelerația maximă a pendulului este de 340 ± 50 g. 184 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Figura 1 Încercarea de rezistență la ș(cid:13)oc a tibiei – configurația încercării 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 185 Încercarea de rezistență la ș(cid:13)oc a părții anterioare a piciorului – configurația încercării Figura 1a 186 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Încercarea de rezistență la ș(cid:13)oc a părții posterioare a piciorului – configurația încercării Figura 1b 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 187 Încercarea de rezistență la ș(cid:13)oc a părții anterioare a piciorului – configurația încercării Figura 2 188 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 20 Încercarea de rezistență la ș(cid:13)oc a părții posterioare a piciorului – configurația încercării Figura 3 13/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 189 Figura 3a Pendul


title: Directiva 96/74/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 16 de diciembre de 1996 relativa a las denominaciones textiles

eurovoc_concepts:
consumer information
labelling
product designation
product quality
textile fibre
textile product

formats: html pdfa1b print


title: Règlement (CE) nº 2385/96 de la Commission du 16 décembre 1996 modifiant le règlement (CEE) nº 3046/92 fixant certaines dispositions d'application du règlement (CEE) nº 3330/91 du Conseil relatif aux statistiques des échanges de biens entre États membres et modifiant ce dernier, en ce qui concerne la simplification de la mention de la masse nette

eurovoc_concepts:
EU statistics
consumer goods
intra-EU trade
trading operation
weights and measures


title: 97/11/ΔΕΥ: Κοινή δράση της 16ης Δεκεμβρίου 1996 η οποία θεσπίζεται από το Συμβούλιο βάσει του άρθρου Κ.3 της συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση, όσον αφορά άδειες διαμονής ενιαίου τύπου

eurovoc_concepts:
EU Member State
European standard
foreign national
identity document
joint action
residence permit