title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/74/EK (1996. gada 16. decembris) par tekstilmateriālu nosaukumiem

eurovoc_concepts:
consumer information
labelling
product designation
product quality
textile fibre
textile product

text: 226 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. 31996L0074 L 32/38 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 3. 2. 1997. EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 96/74/EK (1996. gada 16. decembris) par tekstilmateriālu nosaukumiem EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, nav nepieciešams izdalīt dažādos poliamīda vai neilona veidus, attiecībā uz kuriem tāpēc ir jāsaskaņo piemaksas; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 100. a pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), saskaņā ar Līguma 189. b pantā noteikto procedūru (3), 1) 2) 3) 4) kā gada 26. Padomes 1971. tā jūlija Direktīvā 71/307/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu at- tiecībā uz tekstilmateriālu nosaukumiem (4) bieži veiktas būtiskas izmaiņas; tā kā skaidrības un lietderības labad minētā direktīva ir jākonsolidē; tā kā savstarpējas atšķirības dalībvalstu noteikumos par tekstilizstrādājumu nosaukumiem, sastāvu un marķēšanu varētu kaitēt pareizai iekšējā tirgus darbībai; tā kā šos šķēršļus var novērst, ja tekstilizstrādājumu laišanu tirgū Kopienas mērogā pakļauj vienotiem notei- kumiem; tā kā tādēļ ir jāsaskaņo tekstilšķiedru nosauku- mi un informācija, ko norāda etiķetēs, marķējumos un dokumentos, kuri pievienoti tekstilizstrādājumiem dažā- dos to ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmos; tā kā jēdziens “tekstilšķiedra” jāattiecina arī uz sloksnēm vai dobiem materiāliem, kuru parastais platums nepārsniedz 5 mm un kurus nogriež no loksnēm, kas ražotas, izspiežot I pielikuma 19. līdz 38. pozīcijā un 41. pozī- cijā uzskaitītus polimērus, un pēc tam gareniski izstiep- jot; tā kā jāparedz noteikumi arī attiecībā uz dažiem tādiem izstrādājumiem, ko neražo pilnībā tikai no tekstilmate- riāliem, bet kur tekstils ir izstrādājuma satura būtiska daļa vai arī tam ražotāji, pārstrādātāji vai tirgotāji pie- vērsuši īpašu uzmanību; tā kā II pielikuma 30. pozīcijā (1) OV C 96, 6. 4. 1994. , 1. lpp. (2) OV C 195, 18. 7. 1994. , 9. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1995. gada 15. februāra atzinums (OV C 56, februāra kopējā lpp. ), Padomes 1996. gada 26. 6. 3. 1995. , 53. nostāja (OV C 196, 6. 7. 1996. , 1. lpp. ), Eiropas Parlamenta 1996. gada 18. jūnija Lēmums (OV C 198, 8. 7. 1996. , 25. lpp. ) un Padomes 1996. gada 7. oktobra Lēmums. (4) OV L 185, 16. 8. 1971. , 16. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 87/140/EEK, (OV L 56, 26. 2. 1987. , 24. lpp. ). 5) 6) 7) 8) 9) 10) 11) tā kā pielaide attiecībā uz “pārējām šķiedrām”, kas jau ir noteikta attiecībā uz tīriem izstrādājumiem, jāpiemēro arī attiecībā uz jauktiem izstrādājumiem; tā kā, lai sasniegtu mērķi, uz ko vērsti valstu noteikumi šajā jomā, marķēšanai jābūt obligātai; tā kā gadījumos, kad ir tehniski sarežģīti noteikt kāda laikā, marķējumā var izstrādājuma sastāvu ražošanas uzrādīt tobrīd zināmās šķiedras, ja tās ir noteiktā pro- centuālā daudzumā gatavajā izstrādājumā; lai novērstu atšķirības piemērošanā, kas šajā tā kā, sakarā atklājās Kopienā, lietderīgi noteikt precīzas ir metodes dažu tādu tekstilizstrādājumu marķēšanai, kuri sastāv no diviem vai vairākiem komponentiem, un tos tekstilizstrādājumu komponentus, kas marķēšanā un analizē nav jāņem vērā; tā kā tekstilizstrādājumi, uz kuriem attiecas vienīgi pra- sības par kopēju marķējumu, un tādi, ko pārdod metros ir jāpiedāvā pārdošanai tādā vai kā nogrieztus gabalus, veidā, lai patērētājs pats varētu pilnībā iepazīties ar datiem, kas norādīti uz kopējā iepakojuma vai baķa; tā kā dalībvalstu ziņā ir lemt par pasākumiem, kas jāpie- ņem šim nolūkam; tā kā tādu aprakstu vai nosaukumu izmantošana, kuriem ir jāpa- ir īpaša reputācija lietotāju un patērētāju vidū, kļauj dažiem nosacījumiem; tā kā nepieciešams noteikt paraugu ņemšanas un tekstil- lai novērstu jebkādu iespēju preču analīzes metodes, tā kā izteikt tomēr to valsts metožu pagaidu saglabāšana, kas šobrīd ir spēkā, nekavē vienotu noteikumu piemērošanu; izmantotajām metodēm; iebildumus par 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 227 12) 13) 14) 15) 16) 17) tā kā šīs direktīvas II pielikumā, ar ko nosaka saskaņotās piemaksas, kuras piemērojamas katras šķiedras bezūdens masai, analīzē nosakot tekstilizstrādājuma šķiedras satu- ru, 1. , 2. un 3. pozīcijā ir norādītas divas dažādas saskaņotās piemaksas tādu kārstu vai ķemmētu šķiedru sastāva aprēķināšanai, kas satur vilnu un/vai dzīvnieku spalvu; tā kā laboratorijas ne vienmēr spēj atšķirt, vai izstrādājums ir kārsts vai ķemmēts, un līdz ar to, ja piemēro šo noteikumu, var rasties pretrunīgi rezultāti, veicot Kopienā tekstilizstrādājumu atbilstības pārbaudes; laboratorijām šaubu gadījumā jāatļauj tā kā tādēļ piemērot vienotu saskaņotu piemaksu; ir tā kā nav ieteicams visus noteikumus, ko piemēro šādiem izstrādājumiem, saskaņot kādā atsevišķā direktīvā par tekstilizstrādājumiem; tā kā III un IV pielikumam tajos pieminēto pozīciju jāattiecas arī citiem izstrādāju- izņēmuma rakstura dēļ jo īpaši, “vien- miem, uz kuriem neattiecas marķēšana, reizlietojamiem” izstrādājumiem vai izstrādājumiem, at- tiecībā uz kuriem tiek prasīts vienīgi kopīgs marķējums; tā kā noteikumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu analīzes metodes un pielāgotu tās tehniskajai attīstībai, ir vienīgi stingri tehniskas dabas īstenošanas pasākumi; tā kā tādēļ attiecībā uz šiem pasākumiem un pasākumiem, ar ko šīs direktīvas I un II pielikumu pielāgo tehniskajai attīstībai, jāpiemēro komitejas procedūra, kura jau izklāstīta ir 6. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvā 96/73/EK par dažām metodēm bināro tekstilšķiedru maisījumu kvantitatīvajai analī- zei (1); tā kā šajā direktīvā paredzētie noteikumi ir saskaņā ar Tekstilpreču nosaukumu un marķēšanas direktīvu komi- tejas atzinumu; 2. pants Šajā direktīvā “tekstilizstrādājumi” ir jebkādi neapstrādāti, 1. pusapstrādāti, apstrādāti, daļēji pārstrādāti, rūpnieciski ražoti, izstrādājumi, kas sastāv vienīgi no daļēji gatavi vai gatavi tekstilšķiedrām, neatkarīgi no izmantotās to sajaukšanas vai savienošanas metodes. 2. Šajā direktīvā “tekstilšķiedra” ir: — materiāla vienība, kam piemīt raksturīgā elastība, smalkums un liela garuma attiecība pret maksimālo šķērsgriezumu, kas to ļauj izmantot tekstilizstrādājumos, — elastīgas sloksnes vai dobi materiāli, kuru parastais platums nepārsniedz 5 mm, to skaitā sloksnes, kas izgrieztas no platākām sloksnēm vai smalkiem pavedieniem, kas iegūti no vielām, kuras izmanto I pielikuma 19. līdz 41. pozīcijā uzskaitīto šķiedru izgatavošanā, un ko var izmantot teksti- lizstrādājumos; parastais platums ir sloksnes vai dobā ma- teriāla platums salocītā, saplacinātā, saspiestā vai savērptā veidā vai – ja platums nav vienmērīgs – vidējais platums. Tekstilizstrādājumiem pielīdzina un šīs direktīvas noteiku- 3. miem pakļauj: — izstrādājumus, kuru sastāvā ir vismaz 80 % tekstilšķiedru pēc svara, — mēbeles, lietussargus un saulessargus, kuru sastāvā ir vis- maz 80 % tekstila komponentu pēc svara; tāpat arī tekstila komponentus daudzslāņu grīdsegās, matračos un tūrisma piederumos un siltās oderes apavos, cimdos, pirkstaiņos un dūraiņos, ja gatavajā izstrādājumā šādi komponenti vai odere veido vismaz 80 % pēc svara, — tekstilmateriāli, kas iekļauti citos izstrādājumos un veido to neatņemamu sastāvdaļu, ja ir noteikts to sastāvs. tā kā šai direktīvai nav jāietekmē dalībvalstu saistības attiecībā uz V pielikuma B daļā minēto direktīvu pārņemšanas termiņiem, 3. pants IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Tekstilizstrādājumus pirms to rūpnieciskas pārstrādes vai laikā vai arī Kopienā vienīgi tad, noteikumiem. tās realizēt izstrādājumi atbilst šīs direktīvas jebkurā no izplatīšanas posmiem var ja šādi (1) OV l 32, 3. 2. 1997. , 1. lpp. Direktīvas 2. pantā minēto šķiedru nosaukumi un aprak- 1. sti uzskaitīti I pielikumā. Direktīvas I pielikuma tabulā ierakstītos nosaukumus re- 2. zervē attiecībā uz tādām šķiedrām, kuru īpašības precizētas tajā pašā tabulas pozīcijā. Nevienu no šiem nosaukumiem – ne atsevišķi, ne vārda 3. saknes vai īpašības vārda veidā – nevienā valodā nedrīkst lietot attiecībā uz citām šķiedrām. Vārdu “zīds” nevar lietot, 4. formu vai noteiktu noformējumu nepārtrauktā pavedienā. lai norādītu uz tekstilšķiedru 228 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. 4. pants izstrādājumu gadījumā, kas minēti 1. un 2. punktā, kārstus vilnas izstrādājumus. ietverot Tekstilizstrādājumam nedrīkst dot apzīmējumu “100 %”, ja tas nesastāv pilnībā no vienas un tās 1. “tīrs” vai “pilnībā”, pašas šķiedras; nedrīkst lietot līdzīgu apzīmējumu. Tekstilizstrādājuma sastāvā var būt līdz 2 % citas šķiedras 2. pēc svara, ja šāds daudzums ir attaisnojams tehnisku apsvē- rumu dēļ un to nepievieno regulāri. Kārstu tekstilizstrādājumu gadījumā šo pielaidi palielina līdz 5 %. 6. pants Tekstilizstrādājumu, kas sastāv no divām vai vairākām 1. šķiedrām, no kurām viena veido vismaz 85 % no kopējā svara, apzīmē: 5. pants — ar pēdējās še minētās šķiedras nosaukumu, pēc kura norāda svara procentuālo daudzumu, vai 1. Vilnas izstrādājumu vienīgi tad var apzīmēt kā: — “lana virgen” vai “lana de esquilado”, — “ren, ny uld”, — “Schurwolle”, — “παςθένο μαλλί” — “fleece wool” vai “virgin wool”, — “laine vierge” vai “laine de tonte”, — “lana vergine” vai “lana di tosa”, — “scheerwol”, — “lã virgem”, — “uusi villa”, — “ren ull”, — ar pēdējās še minētās šķiedras nosaukumu, pēc kura norāda “vismaz 85 %”, vai — ar izstrādājuma pilnu procentuālo sastāvu. Tekstilizstrādājumu, kas sastāv no divām vai vairākām 2. šķiedrām, no kurām neviena nesasniedz 85 % no kopējā svara, apzīmē ar vismaz divu galveno šķiedru nosaukumiem un svara procentuālo daudzumu, pēc kura norāda pārējo sastāvā ietilp- stošo šķiedru nosaukumus dilstošā secībā pēc svara, norādot vai nenorādot to procentuālo daudzumu pēc svara. Tomēr: a) šķiedras, kas katra atsevišķi nesasniedz 10 % no izstrādā- juma kopējā svara, var kopīgi apzīmēt ar jēdzienu “pārējās šķiedras”, pēc kura norāda kopējo procentuālo daudzumu pēc svara; b) ja ir norādīts tādas šķiedras nosaukums, kura nesasniedz 10 % no izstrādājuma kopējā svara, tad norāda šāda izstrā- dājuma pilnu procentuālo sastāvu. ja tas sastāv vienīgi no tādas šķiedras, kas iepriekš nav bijusi iekļauta gatavajā izstrādājumā, nav pakļauta vērpšanas un/vai tādus, kas vajadzīgi šā filca veidošanas procesiem, izstrādājuma ražošanai, un kas nav bojāta apstrādē vai lieto- šanā. izņemot Tādus izstrādājumus no tīras kokvilnas velkiem un tīra 3. lina audiem, kuros lins veido vismaz 40 % no nestandarta auduma kopējā svara, var apzīmēt ar nosaukumu – “kokvilnas audums ar lina piejaukumu”, aiz kura jānorāda sastāva specifi- kācija – “tīras kokvilnas velki – tīra lina audi”. Atkāpjoties no 1. punkta noteikumiem, tajā minētos lai apzīmētu vilnu šķiedru maisījumā, 2. nosaukumus var lietot, ja: a) visa vilna minētajā maisījumā atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām; b) šāda vilna aizņem ne mazāk kā 25 % no maisījuma kopējā svara; c) nedalāma maisījuma gadījumā vilnai ir piemaisīta tikai viena kāda cita šķiedra. Šajā punktā minētajā gadījumā jānorāda viss procentuālais sastāvs. Pielaidi, kas ir attaisnojama ar ražošanu saistītu tehnisku 3. apsvērumu dēļ, ierobežo līdz 0,3 % šķiedras piemaisījumu tādu Tiešajiem patērētājiem paredzētu tekstilizstrādājumu gadī- 4. jumā 1. , 2. , 3. un 5. punktā norādītajos procentuālajos sastā- vos: a) pieļauj svešu šķiedru daudzumu līdz 2 % no tekstilizstrādā- juma kopējā svara, ja šāds daudzums ir attaisnojams tehni- sku apsvērumu dēļ un to nepievieno regulāri; šo pielaidi palielina līdz 5 % kārstu izstrādājumu gadījumā, un tā nav pretrunā 5. panta 3. punktā minētajai pielaidei; b) pieļauj ražošanas pielaidi starp norādītajiem šķiedras procen- tuālajiem daudzumiem un analīzē iegūtajiem procentuāla- jiem daudzumiem 3 % apmērā no etiķetē norādītā šķiedru kopējā svara; šo pielaidi piemēro arī tādām šķiedrām, kas atbilstīgi 2. punkta noteikumiem uzskaitītas dilstošā secībā pēc svara, neuzrādot to procentuālo daudzumu. Šī pielaide attiecas arī uz 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu. 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 229 Analīzē pielaides aprēķina atsevišķi; aprēķinot b) apakšpunktā minēto pielaidi, kopējais svars, kas jāņem vērā, ir gala produkta šķiedru kopējais svars, no kura atņemts jebkādu svešu šķiedru svars, kas konstatēts, piemērojot a) apakšpunktā minēto pielai- di. 2. a) Tirdzniecības dokumentos skaidri norāda nosaukumus, aprakstus un datus attiecībā uz 3. līdz 6. pantā un I pielikumā minēto tekstilšķiedru sastāvu. Šī prasība jo īpaši izslēdz abreviatūru lietošanu tirdzniecības līgumos, rēķinos un faktūrrēķinos; tomēr drīkst izmantot mehani- ja vien tajā pašā dokumentā ir zētās apstrādes kodu, sniegts šā koda skaidrojums; Pielaides, kas minētas a) un b) apakšpunktā, drīkst pievienot tikai tad, ja, piemērojot a) apakšpunktā minēto pielaidi, analīzē konstatētās svešās šķiedras pieder pie tā paša ķīmiskā tipa, kā viena vai vairākas etiķetē norādītās šķiedras. Tādu sevišķu izstrādājumu gadījumā, kuru ražošanai vajadzīgas lielākas pielaides par tām, kas norādītas a) un b) apakšpunktā, izstrādājuma atbilstību pārbaudot saskaņā ar lielākas pielaides, 13. panta 1. punktu, var atļaut vienīgi izņēmuma gadījumā un ja ražotājs nodrošina atbilstīgu pamatojumu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju. Attiecībā uz izstrādājumu, kura sastāvu nevar viegli no- 5. teikt izgatavošanas laikā, var lietot apzīmējumu “jauktas šķied- ras” vai apzīmējumu “nenoteikts tekstilšķiedru maisījums”. 7. pants tādas Neskarot 4. panta 2. punktā, 5. panta 3. punktā un 6. panta 4. punktā noteiktās pielaides, saskatāmas, atdalāmas šķiedras, kam ir tīri dekoratīva nozīme un kas nepārsniedz 7 % galaprodukta svara, nav jāmin 4. un 6. pantā paredzētajos šķiedru sastāvos; tas pats attiecas uz tādām šķiedrām (piem. , metalizētas lai panāktu antistatisku efektu, un kas nepārsniedz 2 % gala produkta svara. Tādu izstrādājumu gadījumā, kas minēti 6. panta 3. punktā, šādus procentuālos daudzumus aprēķina nevis auduma svaram, bet gan velku svaram un audu svaram atsevišķi. šķiedras), ko iestrādā, 8. pants Tekstilizstrādājumus šīs direktīvas nozīmē etiķetē vai mar- 1. ķē vienmēr, kad tos laiž tirgū ražošanas vai komerciālos nolūkos. Šo etiķetējumu vai marķējumu vai aizstāt vai papildi- ja izstrādāju- nāt ar pievienotiem tirdzniecības dokumentiem, mus nepiedāvā pārdošanai ja tos piegādā pēc pasūtījuma, ko veikusi valsts vai cita juridiska persona, kura ir publisko tiesību subjekts, vai – tādās dalīb- valstīs, kur šis jēdziens nav pazīstams – līdzīga iestāde. tiešajam patērētājam vai b) Nosaukumus, aprakstus un sīkākus datus attiecībā uz 3. līdz 6. pantā un I pielikumā minēto tekstilšķiedru saturu, piedāvājot tekstilizstrādājumus pārdošanā vai pārdodot tos patērētājiem, un jo īpaši katalogos un tirdzniecības literatūrā, uz iesaiņojumiem, etiķetēs un marķējumos norāda skaidri, salasāmi un vienoti iespiestiem burtiem. Citus datus un informāciju, kas nav paredzēta šajā direk- tīvā, nodala atsevišķi. Šis noteikums neattiecas uz preču zīmēm vai uz uzņēmuma nosaukumu, ko var norādīt tieši pirms vai aiz šajā direktīvā paredzētajiem datiem. to patērētājam, kā minēts pirmajā daļā, tekstilizstrādājumu pārdošanā vai Ja tomēr, piedāvājot pārdodot ir norādīta tāda preču zīme vai uzņēmuma nosaukums, kas satur – atsevišķi vai īpašības vārda, vai vārda saknes veidā – kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nosaukumiem vai tādu nosaukumu, kuru var ar to sajaukt, tad tieši pirms vai aiz preču zīmes vai uzņēmuma nosaukuma jānorāda nosaukumi, apraksti un dati attiecībā uz 3. līdz 6. pantā un I pielikumā minēto tekstilšķiedru saturu, skaidri un salasāmi iespiestiem burtiem; c) Dalībvalstis var pieprasīt, lai, piedāvājot tekstilizstrādāju- mus pārdošanā vai pārdodot tos patērētājam to teritorijā, šajā pantā paredzētajai etiķetēšanai un marķēšanai tiktu lietotas arī to valsts valodas. tītavu, šķeteru, kamolu vai kādu citu neliela Spoļu, daudzuma šujamo, lāpāmo un izšujamo diegu gadījumā dalībvalstis var izmantot pirmajā daļā piedāvāto iespēju vienīgi kopīgas etiķetēšanas gadījumā uz iepakojuma vai IV pielikuma 18. pozīcijā noformējuma. Neierobežojot minētos gadījumus, atsevišķās vienības var etiķetēt jeb- kurā no Kopienas valodām; d) Dalībvalstis nevar aizliegt izmantot aprakstus vai datus, kas nav 3. , 4. un 5. pantā minētie un kas attiecas uz izstrādājumu īpašībām, ja šādi apraksti vai dati atbilst to godīgas tirdzniecības praksei. 230 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. 9. pants 10 % izstrādājuma virsmas, nepieciešamas norādīt vienīgi pamata auduma sastāvu; Tekstilizstrādājumam, kurš sastāv no diviem vai vairākiem 1. komponentiem, kam ir atšķirīgs šķiedru saturs, etiķetē norāda katra komponenta šķiedru saturu. Šāds etiķetējums nav obligāts komponentiem, kas veido mazāk nekā 30 % no izstrādājuma kopējā svara, izņemot galvenās oderes. Tādiem diviem vai vairākiem tekstilizstrādājumiem ar 2. vienādu šķiedru saturu, kas parasti veido vienību, vajadzīga tikai viena etiķete. 3. Neskarot 12. panta noteikumus: d) tādu pavedienu šķiedru sastāvu, kuros ir vidusdaļa, ko apvij atšķirīgas šķiedras, un kurus tādā veidā piedāvā pārdošanā patērētājam, norāda izstrādājumam kopumā, un to drīkst uzrādīt, atsevišķi norādot vidusdaļas un atverošā vijuma sastāvu; jānorāda šo komponentu nosaukums; e) samta un plīša tekstilmateriālu vai tādu tekstilmateriālu, kas atgādina samtu vai plīšu, šķiedru sastāvu norāda izstrādāju- mam kopumā un, ja izstrādājumam ir skaidri izteikts pama- ta slānis un lietošanas virsma, kura sastāv no atšķirīgām šķiedrām, to šīm divām daļām drīkst norādīt atsevišķi, un jānorāda to nosaukums; a) šādu korsešu izstrādājumu šķiedru sastāvu norāda, uzrādot visa izstrādājuma vai turpmāk uzskaitīto komponentu sastā- vu kopumā vai atsevišķi: f) tādu grīdsegu un paklāju sastāvu, kuru pamata slānis un lietošanas virsma sastāv no atšķirīgām šķiedrām, var norādīt vienīgi lietošanas virsmai, un jānorāda to nosaukums. — krūšturiem: bļodiņu un mugurdaļas ārējais un iekšējais materiāls, — korsetēm: priekšdaļas, mugurdaļas un sānu nostiprinā- juma gabali, — krūšturkorsetēm: bļodiņu, priekšdaļas un mugurdaļas nostiprinājuma gabalu un sānu gabalu ārējais un iekšē- jais materiāls. Šķiedru sastāvu tādiem korsešu izstrādājumiem, kas nav uzskaitīti pirmajā daļā, norāda, uzrādot visa izstrādājuma sastāvu vai – kopumā vai atsevišķi – preču dažādo kompo- nentu sastāvu; šāda etiķetēšana nav obligāta attiecībā uz komponentiem, kas veido mazāk nekā 10 % izstrādājuma kopējā svara. 10. pants 1. Atkāpjoties no 8. un 9. panta noteikumiem: a) tādu III pielikumā uzskaitītu tekstilizstrādājumu gadījumā, kas atrodas kādā no 2. panta 1. punktā minētajiem po- smiem, dalībvalstis nevar pieprasīt, lai būtu etiķetējums vai marķējums, kurā norādīts nosaukums vai sastāvs. Tomēr 8. un 9. pantu piemēro tad, ja šādiem izstrādājumiem ir etiķete vai marķējums, kurā norādīts nosaukums vai sastāvs, vai preču zīme vai uzņēmuma nosaukums, kurā iekļauts – atsevišķi vai kā īpašības vārds, vai vārda sakne – vai nu kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nosaukumiem, vai nosaukums, ar ko to varētu sajaukt; Minēto korsešu izstrādājumu dažādo daļu atsevišķo etiķetē- šanu veic tādā veidā, lai gala patērētājs varētu viegli saprast, uz kuru izstrādājuma daļu attiecas etiķetē norādītie dati; b) ja tekstilizstrādājumi, kas uzskaitīti IV pielikumā, ir viena tos var kopā piedāvāt veida un tiem ir vienāds sastāvs, pārdošanai ar kopēju etiķeti, kurā norādīti šajā direktīvā noteiktie dati attiecībā uz sastāvu; b) izkodinātu tekstilmateriālu šķiedru sastāvu norāda izstrādā- jumam kopumā, un to var norādīt, atsevišķi uzrādot pamata auduma un izkodināto daļu sastāvu. Jānorāda šo kompo- nentu nosaukums; c) tādu tekstilizstrādājumu sastāvs, kurus tirgo metros, jānorā- da vienīgi pārdošanā piedāvātajam garumam vai baķim. c) izšūtu tekstilmateriālu šķiedru sastāvu norāda izstrādājumam kopumā, un to var norādīt, atsevišķi uzrādot pamata au- duma un izšūšanas pavediena sastāvu; jānorāda šo kompo- ja izšūtās detaļas aizņem mazāk par nentu nosaukums; Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodroši- 2. nātu, ka 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētos izstrādājumus piedāvā pārdošanā tādā veidā, lai tiešais patērētājs varētu pilnī- bā pats iepazīties ar šo izstrādājumu sastāvu. 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 231 11. pants Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jebkuru sniegto informāciju, laižot tirgū tekstilizstrādājumus, nevar sajaukt ar šajā direktīvā noteiktajiem nosaukumiem un sīkākiem datiem. 3. Vaski, saistvielas, atsvari, smites un apretūras, piesūcinātāji, krāsošanas un apdrukas palīgmateriāli un citi tekstila pār- strādes izstrādājumi. Ja nav Kopienas noteikumu, dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs pozīcijas neietilpst tādos daudzumos, kas var maldināt patē- rētājus. 12. pants 13. pants Lai piemērotu šīs direktīvas 8. panta 1. punktu un citus noteikumus attiecībā uz tekstilizstrādājumu etiķetēšanu, 4. , 5. un 6. pantā minētos procentuālos daudzumus nosaka, neņemot vērā šādas pozīcijas: 1. Visiem tekstilizstrādājumiem: daļas, kas nav no tekstilmateriāla, eģes, etiķetes un emblē- mas, malas un apdares materiāli, kuras neveido izstrādājuma neatņemamu sastāvdaļu, pogas un sprādzes, kas apvilktas ar tekstilmateriālu, piederumi, rotājumi, neelastīgas lentas, ela- stīgi pavedieni un lentas, kas pievienotas noteiktās un iero- bežotās izstrādājuma vietās, un, atkarībā no 7. pantā izklā- stītajiem nosacījumiem, saskatāmas, atdalāmas šķiedras, ku- rām ir vienīgi dekoratīva nozīme, un antistatiskas šķiedras; 2. a) Grīdsegām un paklājiem: visi komponenti, kas nav lieto- šanas virsma; b) polsterēšanas materiāliem: saistošie un aizpildošie velki un audi, kas neveido daļu no lietošanas virsmas; priekškariem un aizkariem: saistošie un aizpildošie velki un audi, kas neveido daļu no auduma labās puses; c) citiem tekstilizstrādājumiem: pamata vai stiprinājuma drē- be, stīvinātāji un stiprinātāji, starpoderes un kanvas ode- rējumi, ja vien tie neaizstāj materiāla velkus un/vai audus, pildījumi bez izolējošas funkcijas un, atbilstīgi 9. panta 1. punktam, oderes. izšūšanas un šūšanas diegi, Šā noteikuma izpratnē: — tādu tekstilizstrādājumu pamata vai stiprinājuma ma- teriālu, kas kalpo par pamatni jo īpaši segās un divkāršos materiālos, un samta vai plīša materiālu un līdzīgu izstrādājumu pamatni ne- uzskata par atdalāmu oderējumu. lietošanas virsmai, Pārbaudes par to, vai tekstilizstrādājumu sastāvs atbilst 1. informācijai, kas sniegta saskaņā ar šo direktīvu, veic, izmanto- jot analīzes metodes, kuras norādītas 2. punktā minētajās direktīvās. Šim nolūkam 4. , 5. un 6. pantā minētos šķiedru procentuālos daudzumus nosaka – pēc svītrošanas no 12. panta 1. , 2. un 3. punktā minētajām pozīcijām – katras šķiedras bezūdens masai piemērojot attiecīgu saskaņoto piemaksu, kas noteikta II pielikumā. Atsevišķas direktīvas norādīs paraugu ņemšanas un analī- lai noteiktu šajā 2. zes metodes, kas direktīvā iekļauto izstrādājumu šķiedru sastāvu. jāizmanto dalībvalstīm, 14. pants Neviena dalībvalsts nevar tādu apsvērumu dēļ, kas saistīti 1. ar nosaukumiem vai sastāva specifikācijām, aizliegt vai kavēt tādu tekstilizstrādājumu laišanu tirgū, kuri atbilst šīs direktīvas noteikumiem. Šīs direktīvas noteikumi neizslēdz tādu noteikumu piemē- 2. rošanu, kas ir spēkā katrā dalībvalstī attiecībā uz rūpnieciskā un komerciālā īpašuma aizsardzību, izcelsmes vietas norādēm, izcelsmes apzīmējumiem un negodīgas konkurences novēršanu. 15. pants Šīs direktīvas noteikumi neattiecas uz tādiem tekstilizstrādāju- miem: 1) kas ir paredzēti eksportam uz trešām valstīm; 2) ko ieved dalībvalstīs muitas uzraudzībā tranzīta nolūkos; 3) ko ieved no trešām valstīm pārstrādei; — “stīvinātāji un stiprinātāji” ir pavedieni vai materiāli, kas pievienoti noteiktās un ierobežotās tekstilizstrādā- jumu vietās, lai tās stiprinātu vai piešķirtu tām stī- vumu vai biezumu. 4) ko pēc līguma nodod mājražotājiem vai patstāvīgiem uz- ņēmumiem tālākai materiālu apstrādei, nemainot materiāla īpašnieku. 232 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. 16. pants Šīs direktīvas I pielikuma papildinājumus un II pielikuma 1. papildinājumus un grozījumus, kas vajadzīgi, lai pielāgotu šos pielikumus tehnikas attīstībai, pieņem saskaņā ar procedūru, kura noteikta Direktīvas 96/73/EK 6. pantā. Šajā procedūrā nosaka arī jauno kvantitatīvās analīzes 2. metodi tādiem bināriem un trīskāršiem tekstilšķiedru maisīju- miem, kas nav minēti Direktīvā 96/73/EK un Padomes 1973. gada 26. februāra Direktīvā 73/44/EEK par dalībvalstu likumu tuvināšanu attiecībā uz trīskāršo tekstilšķiedru maisī- jumu kvantitatīvo analīzi (1). Direktīvas 96/73/EK 5. pantā minētās Komitejas nosau- “Tekstilpreču nosaukumu un marķēšanas direktīvu 3. kums ir komiteja”. dalībvalstu 18. pants Direktīvas, kas uzskaitītas V pielikuma A daļā, ar šo atceļ, neierobežojot uz attiecas V pielikuma B daļā noteiktajiem pārņemšanas termiņiem. Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās jālasa saskaņā ar VI pielikumā iekļauto kore- lācijas tabulu. pienākumus, kas 19. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Šī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, 1996. gada 16. decembrī 17. pants Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu svarī- gākos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs K. HÄNSCH Padomes vārdā — priekšsēdētājs I. YATES (1) OV L 83, 30. 3. 1973. , 1. lpp. 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 233 I PIELIKUMS TEKSTILŠĶIEDRU TABULA Nos Nosaukums Šķiedras apraksts 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 vilna (1) Aitu vai jēru vilnas šķiedra (Ovis aries) lamu, kamieļu, Kašmiras, alpaku, mohēras, Angoras, vikunju, jaku, mājas lamu, bebru, ūdru, pievie- vārdu nojot vai nepievienojot “vilna” vai “spalva” (1) dzīvnieku spalva vai zirgu astri, norādot vai nenorādot dzīvnieka veidu (piem. , liellopu spalva, pa- rasto kazu spalva, zirgu astri) šādu dzīvnieku spalva: alpaka, kaza, Angoras trusis, vikunja, jaks, mājas lama, bebrs, ūdrs lama, kamielis, Kašmiras kaza, Angoras dažādu tādu dzīvnieku spalva, kas nav minēti 1. vai 2. punktā zīds kokvilna kapoks lini kaņepāji džuta šķiedra, ko iegūst vienīgi no zīdtauriņiem šķiedra, ko iegūst no kokvilnas auga pogaļām (Gossypium) šķiedra, ko iegūst no kapoka augļa iekšējās daļas (Ceiba pentandra) šķiedra, ko iegūst no linu auga lūksnes (Linum usitatissimum) šķiedra, ko iegūst no kaņepāju lūksnes (Cannabis sativa) šķiedra, ko iegūst no Corchorus olitorius un Corchorus capsularis lūksnes. Šajā direktīvā lūksnes šķiedras, kas iegūtas no šādām sugām, apstrādā tāpat kā džutu: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata abaka (Manilas kaņepāji) šķiedra, ko iegūst no Musa textilis aizsarglapas Alžīrijas zāle kokosšķiedras šķiedra, ko iegūst no Stipa tenacissima lapām šķiedra, ko iegūst no Cocos nucifera augļa 13 irbulene 14 rāmija 15 sizals šķiedra, ko iegūst no Cytisus scoparius un/vai Spartium Junceum lūksnes šķiedra, ko iegūst no Boehmeria nivea un Boehmeria tenacissima lūksnes šķiedra, ko iegūst no agave sisalana lapām 16 Doņu krotalārija šķiedra, ko iegūst no Crotalaria juncea lūksnes 17 Henekens šķiedra, ko iegūst no Agave Fourcroydes lūksnes 18 Agave 19 acetāts šķiedra, ko iegūst no Agave Cantala lūksnes celulozes acetāta šķiedra, kurā mazāk nekā 92 %, bet vismaz 74 % hidroksilgrupu ir acetilētas 20 algināts šķiedra, ko iegūst no algīnskābes metālu sāļiem 234 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. Nos Nosaukums Šķiedras apraksts 21 kupro 22 modāls reģenerētas celulozes šķiedra, ko iegūst kupro procesā lielu pārrāvuma stiprību un augstu reģenerētas celulozes šķiedra ar mitruma moduli. Pārrāvuma stiprība (BC) kondicionētā stāvoklī un spēks (BM), kāds vajadzīgs, lai iegūtu 5 % pagarinājumu mitrā stāvoklī, ir šāds: BC (CN) ≥ 1,3 BM (CN) ≥ 0,5 kur T ir vidējais lineārais blīvums deciteksos ﬃﬃﬃ T p ﬃﬃﬃ T + 2 T p ; 23 proteīns (1) šķiedra, ko iegūst no dabīgām olbaltumvielām, kas stabilizētas ķīmisku aģentu iedarbības rezultātā reģenerētas un 24 triacetāts celulozes acetāta šķiedra, kurā vismaz 92 % hidroksilgrupu ir acetilētas 25 viskoze 26 akrils (1) 27 hlora šķiedras 28 fluora šķiedras reģenerētas celulozes šķiedra, ko iegūst pavediena un sadrumstalotās šķiedras viskozes procesā šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras veido vismaz 85 % (pēc masas) akrilnitrila ķēdē šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē pēc masas ir vairāk nekā 50 % hlorēta vinila vai hlorēta vinilidēna monomēru vienību šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras sastāv no fluoroglekļa alifātiskajiem monomēriem 29 modificēts akrils (2) šķiedra, ko veido lineārās makromolekulas, kuru ķēdē (pēc masas) vairāk nekā 50 % un mazāk nekā 85 % akrilnitrila ir 30 poliamīds vai neilons (2) šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē ir regulāro amīdu funkcionālā grupa 31 poliesteris 32 polietilēns (2) 33 polipropilēns (2) šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuras (pēc masas) veido vismaz 85 % no diola un tereftalskābes estera ķēdes šķiedra, ko veido neaizvietotas alifātiskas piesātinātā ogļūdeņraža lineāras makromolekulas šķiedra, ko veido alifātiskas piesātinātā ogļūdeņraža lineāras makromole- kulas, kur no katra otrā oglekļa atoma atzarojas metila sānu ķēde izotaktiskā izvietojumā un nenotiek tālāka aizvietošana 34 polikarbamīds (2) šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēdē ir regulāro urilēnu (NH–CO–NH) funkcionālā grupa 35 poliuretāns (2) šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kas sastāv no ķēdēm ar regulāru uretānu funkcionālo grupu 36 vinilāls 37 trivinils (2) šķiedra, ko veido lineāras makromolekulas, kuru ķēde sastāv no poli(vi- nilspirta) atšķirīgās acetilēšanas pakāpēs šķiedra, ko veido akrilnitrila terpolimērs, hlorēta vinila monomērs un kāds trešais vinila monomērs, no kuriem neviens nesasniedz 50 % no kopējās masas 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 235 Nos 38 Nosaukums elastodiēns (2) 39 elastāns Šķiedras apraksts elastīgā šķiedra no dabīgā vai sintētiskā poliizoprēna vai no viena vai vairākiem diēniem, kas polimerizēti ar vienu vai vairākiem vinila mono- mēriem vai bez tiem, kura pēc to izstiepšanas, trīskārt pārsniedzot sākotnējo garumu, un atbrīvošanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst savu sākotnējo garumu elastīgā šķiedra, ko (pēc masas) veido vismaz 85 % segmentēta poliure- tāna un kas pēc izstiepšanas, trīskārt pārsniedzot sākotnējo garumu, un atbrīvošanas strauji un gandrīz pilnībā atgūst savu sākotnējo garumu 40 41 stiklašķiedra šķiedra no stikla nosaukums atbilstoši materiālam, no kura sastāv šķiedras, piem. , metāls (metāla, metalizēts), az- bests, papīrs, kam pievieno vai nepievieno vārdu “pavediens” vai “šķiedra” šķiedras, ko iegūst no dažādiem vai iepriekš uzskaitīti jauniem materiāliem, kuri nav še (1) Vārdu “vilna” šā pielikuma 1. pozīcijā var lietot arī, lai norādītu uz šķiedru maisījumu no aitu vai jēru vilnas un spalvas, kas uzskaitīta 2. pozīcijas trešajā slejā. Šis noteikums piemērojams attiecībā uz tekstilizstrādājumiem, kas uzskaitīti 4. un 5. pantā, un tiem, kuri uzskaitīti 6. pantā, ar noteikumu, ka pēdējie še nosauktie daļēji sastāv no 1. un 2. pozīcijā uzskaitītajām šķiedrām. (Ar to) saprot vārdu “šķiedra”. (2) 236 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. SASKAŅOTĀS PIEMAKSAS, KO IZMANTO, LAI APRĒĶINĀTU ŠĶIEDRU DAUDZUMU, KO SATUR A TEKSTILIZSTRĀDĀJUMS II PIELIKUMS Šķiedras Šķiedras nr. 1-2 Vilna un dzīvnieku spalva ķemmētas šķiedras kārstas šķiedras 3 Dzīvnieku spalva: ķemmētas šķiedras kārstas šķiedras Zirgu astri: ķemmētas šķiedras kārstas šķiedras Zīds Kokvilna: parastas šķiedras merserizētas šķiedras Kapoks Lini Kaņepāji Džuta Abaka Alžīrijas zāle Kokosšķiedra Irbulene Rāmija (balināta šķiedra) Sizals Doņu krotalārija Henekens Agave Acetāts Algināts Kupro Modāls Proteīns Triacetāts Viskoze Akrils Hlora šķiedra Fluora šķiedra Modificēts akrils Poliamīds vai neilons: sadrumstalotā šķiedra pavediens 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Procenti 18,25 17,00 (1) 18,25 17,00 (1) 16,00 15,00 11,00 8,50 10,50 10,90 12,00 12,00 17,00 14,00 14,00 13,00 14,00 8,50 14,00 12,00 14,00 14,00 19,00 20,00 13,00 13,00 17,00 7,00 13,00 2,00 2,00 0,00 2,00 6,25 5,75 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 237 Šķiedras nr. Šķiedras Procenti 31 Poliesteris: sadrumstalotā šķiedra pavediens 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 Polietilēns Polipropilēns Polikarbamīds Poliuretāns sadrumstalotā šķiedra pavediens Vinilāls Trivinils Elastodiēns Elastāns. Stiklašķiedra: ar vidējo diametru virs 5 μm ar vidējo diametru 5 μm vai mazāk Metāla šķiedra Metalizēta šķiedra Azbests Papīra pavedieni 1,50 1,50 1,50 2,00 2,00 3,50 3,00 5,00 3,00 1,00 1,50 2,00 3,00 2,00 2,00 2,00 13,75 (1) 1Saskaņotās piemaksas 17,00 % apmērā piemēro arī tad, dzīvnieku spalva, ir ķemmēts vai kārsts. ja nav iespējams noteikt, vai tekstilizstrādājums, kurā ir vilna un/vai 238 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. III PIELIKUMS Izstrādājumi, ko nevar pakļaut obligātai etiķetēšanai vai marķēšanai (10. panta 1. punkta a) apakšpunkts) 1. Piedurkņu apsēji 2. Pulksteņu siksniņas no tekstilmateriāliem 3. Etiķetes un emblēmas 4. Polsterēti pannas turētāji no tekstilmateriāliem 5. Kafijas kannas sildītāji 6. Tējkannas sildītāji 7. Piedurkņu aizsargi 8. Uzroči, kas nav no plūksnota auduma 9. Mākslīgie ziedi 10. Adatu spilventiņi 11. Apgleznoti audekli 12. Tekstilizstrādājumi pamata un stiprinājuma drēbei un stīvināšanai 13. Filca izstrādājumi 14. Lietoti gatavie tekstilizstrādājumi, ja skaidri deklarēti par tādiem 15. Getras 16. Izlietots iepakojuma materiāls, kas pārdots tādā veidā 17. Filca platmales 18. Mīkstie somu izstrādājumi bez pastiprinājuma, zirglietas no tekstilmateriāliem 19. Ceļojuma piederumi no tekstilmateriāliem 20. Gatavi vai nepabeigti ar rokām izšūti gobelēni un materiāli to izgatavošanai, to skaitā izšujamie diegi, ko pārdod atsevišķi no audekla un ko īpaši noformē izmantošanai šādos gobelēnos 21. Rāvējslēdzēji 22. Pogas un sprādzes, kas apvilktas ar tekstilmateriāliem 23. Grāmatu vāki no tekstilmateriāliem 24. Rotaļlietas 25. Apavu daļas no tekstilmateriāla, izņemot siltās oderes 26. Sedziņas, kas sastāv no vairākām daļām un kuru virsma nav lielāka par 500 cm² 27. Krāsns cimdi un drēbes 28. Olu sildītāji 29. Kosmētikas somiņas 30. Tabakas somiņas no tekstilmateriāla 31. Briļļu, cigarešu un cigāru, šķiltavu un ķemmju futrāļi no tekstilmateriāla 32. Sporta aizsargpiederumi, izņemot cimdus 33. Tualetes piederumu somiņas 34. Kurpju tīrāmo piederumu somiņas 35. Apbedīšanas piederumi 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 239 36. Vienreizlietojami izstrādājumi, izņemot vati Šajā direktīvā par vienreizlietojamiem jāuzskata tekstilizstrādājumi, kurus paredzēts lietot tikai vienu reizi vai ierobežotu laika posmu un kuru parastais izmantojums nepieļauj jebkādu atjaunošanu to izmantošanai vēlāk tam pašam vai līdzīgam nolūkam 37. Tekstilizstrādājumi, uz kuriem attiecas Eiropas farmakopejas noteikumi un atsauce uz šiem noteikumiem, vairākkārt izmantojamās medicīniskās un ortopēdiskās saites un visi ortopēdiskie izstrādājumi no tekstilmateriāla 38. Tekstilizstrādājumi, to skaitā tauvas, virves un auklas, kas ietilpst IV pielikuma 12. pozīcijā un kas parasti paredzētas: a) lietošanai kā aprīkojuma sastāvdaļas preču ražošanā un apstrādē; b) iekļaušanai mehānismos, iekārtās (piem. , apkures, gaisa kondicionēšanas vai apgaismes tehnikā), sadzīves tehnikā un citās ierīcēs, automašīnās un citos transportlīdzekļos vai to darbināšanai, apkopei vai aprīkojumam, izņemot brezenta pārsegus un mehānisko transportlīdzekļu tekstila piederumus, ko pārdod atsevišķi no transportlīdzekļa 39. Tekstilizstrādājumi aizsardzības un drošības mērķiem, piemēram, drošības jostas, izpletņi, glābšanas vestes, avārijas izejas, ugunsdzēsības ierīces, bruņuvestes un īpašs aizsargapģērbs (piem. , aizsardzībai pret uguni, ķīmiskām vielām vai citiem riska faktoriem) 40. Piepūšamās konstrukcijas (piem. , sporta halles, izstāžu stendi vai glabātavas), izstrādājumu darbību un tehniskajām specifikācijām ja tām pievienoti sīkāki dati par šo 41. Buras 42. Dzīvnieku apģērbs 43. Karogi 240 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. IV PIELIKUMS Izstrādājumi, attiecībā uz kuriem ir obligāts vienīgi kopīgs etiķetējums vai marķējums (10. panta 1. punkta b) apakšpunkts) 1. Grīdas lupatas 2. Tīrīšanas lupatiņas 3. Apmales un apdares materiāli 4. Pozaments 5. Jostas 6. Bikšturi 7. Vīriešu zeķturi un bikšu lentes 8. Kurpju un zābaku auklas 9. Lentas 10. Gumijas 11. Jauni iepakojuma materiāli, ko pārdod tādā veidā 12. Iesaiņojuma aukla un lauksaimniecības virve; auklas, tauvas un virves, izņemot tās, uz kurām attiecas III pielikuma 38. pozīcija (1). 13. Sedziņas 14. Kabatlakati 15. Matu tīkliņi 16. Kaklasaites un tauriņi bērniem 17. Krūšauti; mazgājamie cimdi un sejsegi 18. Šūšanas, lāpāmie un izšujamie diegi, kurus pārdod mazumtirdzniecībā nelielos daudzumos un kuru neto svars ir 1 grams vai mazāk 19. Lenta aizkariem, žalūzijām un slēģiem (1) Izstrādājumiem, kas ietilpst šajā pozīcijā un ko pārdod nogrieztos gabalos, kopējais etiķetējums atrodas uz ruļļa. Tauvas un virves, kas ietilpst šajā pozīcijā, iekļauj sevī tādas, ko lieto alpīnismā un ūdenssporta veidos. 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 241 V PIELIKUMS A DAĻA Atceltās direktīvas (minētas 18. pantā) — Padomes Direktīva 71/307/EEK (OV L 185, 16. 8. 1971. , 16. lpp. ) un tās turpmākie grozījumi: — Padomes Direktīva 75/36/EEK (OV L 14, 20. 1. 1975. , 15. lpp. ) — Padomes Direktīva 83/623/EEK (OV L 353, 15. 12. 1983. , 8. lpp. ) — Komisijas Direktīva 87/140/EEK (OV L 56, 26. 2. 1987. , 24. lpp. ) B DAĻA Pārņemšanas termiņi Termiņi Direktīva Atļaut to produktu tirdzniecību, kuri atbilst šai direktīvai Aizliegt to produktu tirdzniecību, kuri neatbilst šai direktīvai 71/307/EEK 75/36/EEK 83/623/EEK 87/140/EEK 1973. gada 29. janvāris 1975. gada 29. janvāris 1985. gada 29. novembris 1987. gada 29. maijs 1988. gada 1. septembris 242 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/18. sēj. VI PIELIKUMS KORELĀCIJU TABULA Šī direktīva Direktīva 71/307/EEK Šī direktīva Direktīva 71/307/EEK 1. pants 2. pants 3. pants 4. pants 5. pants 6. pants 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 12. pants 13. pants 14. pants 15. pants 16. pants 17. pants 18. pants 19. pants I pielikuma 1. punkts I pielikuma 2. punkts I pielikuma 3. punkts I pielikuma 4. punkts I pielikuma 5. punkts I pielikuma 6. punkts I pielikuma 7. punkts I pielikuma 8. punkts I pielikuma 9. punkts I pielikuma 10. punkts I pielikuma 11. punkts I pielikuma 12. punkts I pielikuma 13. punkts I pielikuma 14. punkts I pielikuma 15. punkts I pielikuma 16. punkts I pielikuma 17. punkts I pielikuma 18. punkts I pielikuma 19. punkts I pielikuma 20. punkts I pielikuma 21. punkts I pielikuma 22. punkts I pielikuma 23. punkts I pielikuma 24. punkts I pielikuma 25. punkts I pielikuma 26. punkts I pielikuma 27. punkts I pielikuma 28. punkts I pielikuma 29. punkts I pielikuma 30. punkts I pielikuma 31. punkts I pielikuma 32. punkts I pielikuma 33. punkts I pielikuma 34. punkts I pielikuma 35. punkts I pielikuma 36. punkts I pielikuma 37. punkts I pielikuma 38. punkts I pielikuma 39. punkts I pielikuma 40. punkts I pielikuma 41. punkts II pielikuma 1. – 2. punkts II pielikuma 3. punkts 1. pants 2. pants 3. pants 4. pants 5. pants 6. pants 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 12. pants 13. pants 14. pants 15. pants 15. panta a) apakšpunkts 16. panta 3. punkts — 17. pants I pielikuma 1. punkts I pielikuma 2. punkts I pielikuma 3. punkts I pielikuma 4. punkts I pielikuma 5. punkts I pielikuma 6. punkts I pielikuma 7. punkts I pielikuma 8. punkts I pielikuma 9. punkts I pielikuma 10. punkts I pielikuma 11. punkts I pielikuma 12. punkts I pielikuma 13. punkts I pielikuma 15. punkts I pielikuma 16. punkts I pielikuma 16. punkta a) apakšpunkts I pielikuma 16. punkta b) apakšpunkts I pielikuma 16. punkta c) apakšpunkts I pielikuma 17. punkts I pielikuma 18. punkts I pielikuma 19. punkts I pielikuma 20. punkts I pielikuma 21. punkts I pielikuma 22. punkts I pielikuma 23. punkts I pielikuma 24. punkts I pielikuma 25. punkts I pielikuma 26. punkts I pielikuma 27. punkts I pielikuma 28. punkts I pielikuma 29. punkts I pielikuma 30. punkts I pielikuma 31. punkts I pielikuma 32. punkts I pielikuma 33. punkts I pielikuma 34. punkts I pielikuma 35. punkts I pielikuma 36. punkts I pielikuma 37. punkts I pielikuma 38. punkts I pielikuma 39. punkts II pielikuma 1. – 2. punkts II pielikuma 3. punkts II pielikuma 4. punkts II pielikuma 5. punkts II pielikuma 6. punkts II pielikuma 7. punkts II pielikuma 8. punkts II pielikuma 9. punkts II pielikuma 10. punkts II pielikuma 11. punkts II pielikuma 12. punkts II pielikuma 13. punkts II pielikuma 14. punkts II pielikuma 15. punkts II pielikuma 16. punkts II pielikuma 17. punkts II pielikuma 18. punkts II pielikuma 19. punkts II pielikuma 20. punkts II pielikuma 21. punkts II pielikuma 22. punkts II pielikuma 23. punkts II pielikuma 24. punkts II pielikuma 25. punkts II pielikuma 26. punkts II pielikuma 27. punkts II pielikuma 28. punkts II pielikuma 29. punkts II pielikuma 30. punkts II pielikuma 31. punkts II pielikuma 32. punkts II pielikuma 33. punkts II pielikuma 34. punkts II pielikuma 35. punkts II pielikuma 36. punkts II pielikuma 37. punkts II pielikuma 38. punkts II pielikuma 39. punkts II pielikuma 40. punkts II pielikuma 41. punkts III pielikuma 1. punkts III pielikuma 2. punkts III pielikuma 3. punkts III pielikuma 4. punkts III pielikuma 5. punkts III pielikuma 6. punkts III pielikuma 7. punkts III pielikuma 8. punkts III pielikuma 9. punkts III pielikuma 10. punkts III pielikuma 11. punkts III pielikuma 12. punkts III pielikuma 13. punkts III pielikuma 14. punkts III pielikuma 15. punkts III pielikuma 16. punkts III pielikuma 17. punkts III pielikuma 18. punkts III pielikuma 19. punkts III pielikuma 20. punkts III pielikuma 21. punkts III pielikuma 22. punkts III pielikuma 23. punkts III pielikuma 24. punkts II pielikuma 4. punkts II pielikuma 5. punkts II pielikuma 6. punkts II pielikuma 7. punkts II pielikuma 8. punkts II pielikuma 9. punkts II pielikuma 10. punkts II pielikuma 11. punkts II pielikuma 12. punkts II pielikuma 13. punkts II pielikuma 15. punkts II pielikuma 16. punkts II pielikuma 16. punkta a) apakšpunkts II pielikuma 16. punkta b) apakšpunkts II pielikuma 16. punkta c) apakšpunkts II pielikuma 17. punkts II pielikuma 18. punkts II pielikuma 19. punkts II pielikuma 20. punkts II pielikuma 21. punkts II pielikuma 22. punkts II pielikuma 23. punkts II pielikuma 24. punkts II pielikuma 25. punkts II pielikuma 26. punkts II pielikuma 27. punkts II pielikuma 28. punkts II pielikuma 29. punkts II pielikuma 30. punkts II pielikuma 31. punkts II pielikuma 32. punkts II pielikuma 33. punkts II pielikuma 34. punkts II pielikuma 35. punkts II pielikuma 36. punkts II pielikuma 37. punkts II pielikuma 38. punkts II pielikuma 39. punkts III pielikuma 1. punkts III pielikuma 2. punkts III pielikuma 3. punkts III pielikuma 4. punkts III pielikuma 5. punkts III pielikuma 6. punkts III pielikuma 7. punkts III pielikuma 8. punkts III pielikuma 9. punkts III pielikuma 10. punkts III pielikuma 11. punkts III pielikuma 12. punkts III pielikuma 13. punkts III pielikuma 14. punkts III pielikuma 15. punkts III pielikuma 17. punkts III pielikuma 18. punkts III pielikuma 19. punkts III pielikuma 20. punkts III pielikuma 21. punkts III pielikuma 22. punkts III pielikuma 23. punkts III pielikuma 24. punkts III pielikuma 25. punkts 13/18. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 243 Šī direktīva Direktīva 71/307/EEK Šī direktīva Direktīva 71/307/EEK III pielikuma 25. punkts III pielikuma 26. punkts III pielikuma 27. punkts III pielikuma 28. punkts III pielikuma 29. punkts III pielikuma 30. punkts III pielikuma 31. punkts III pielikuma 32. punkts III pielikuma 33. punkts III pielikuma 34. punkts III pielikuma 35. punkts III pielikuma 26. punkts III pielikuma 27. punkts III pielikuma 28. punkts III pielikuma 29. punkts III pielikuma 30. punkts III pielikuma 31. punkts III pielikuma 32. punkts III pielikuma 33. punkts III pielikuma 34. punkts III pielikuma 35. punkts III pielikuma 36. punkts III pielikuma 36. punkts III pielikuma 37. punkts III pielikuma 38. punkts III pielikuma 39. punkts III pielikuma 40. punkts III pielikuma 41. punkts III pielikuma 42. punkts III pielikuma 43. punkts IV pielikums V pielikums VI pielikums III pielikuma 37. punkts III pielikuma 38. punkts III pielikuma 39. punkts III pielikuma 40. punkts III pielikuma 41. punkts III pielikuma 42. punkts III pielikuma 43. punkts III pielikuma 44. punkts IV pielikums — —


title: Propositiion de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL répartissant, pour l'année 1997, certains quotas de capture entre les États membres pour les navires qui opèrent dans la zone économique exclusive de la Norvège et dans la zone située autour de Jan Mayen

eurovoc_concepts:
EU Member State
Norway
catch quota
fishing area
fishing vessel

text: V *; •it '-it ' COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 16. 12. 1996 COM(%)693 final Proposition de REGLEMENT (CEÏ DU CONSEIL répartissant, pour l'année 1997, certains quotas de capture entre les États membres pour les navires qui opèrent dans la zone économique exclusive de la Norvège et dans la zone située autour de Jan Mayen (présentée par la Commission) EXPOSÉ DES MOTIFS Des consultations ont eu lieu à Bergen, du 13 au 15 novembre 1996, et à Bruxelles, du 27 au 29 novembre 1996 et du 9 au 11 décembre 1996, entre la Communauté et la Norvège. Elles ont débouché sur la conclusion d'un accord sur les arrangements de pêche réciproques pour l'année 1997. La Communauté a également eu des consultations avec la Norvège au nom de la Suède, qui ont débouché sur à un accord définissant un arrangement de pêche pour l'année 1997. Conformément à l'acte d'adhésion de l'Autriche, de la Finlande et de la Suède, les accords de pêche conclus par ces pays avec des pays tiers sont gérés par la Communauté. La présente proposition de règlement a pour objet de répartir entre les États membres les quotas disponibles en 1997 dans la zone norvégienne, conformément aux arrangements précités. d Proposition de RÈGLEMENT (CE) N° /96 DU CONSEIL du. décembre 1996 répartissant, pour l'année 1997, certains quotas de capture entre les États membres pour les navires qui opèrent dans la zone économique exclusive de la Norvège et dans la zone située autour de Jan Mayen LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 3760/92 du Conseil, du 20 décembre 1992, instituant un régime communautaire de la pêche et de l'aquaculture(1), modifié par l'acte d'adhésion de l'Autriche, de la Finlande et de la Suède, et notamment son article 8 paragraphe 4, vu la proposition de la Commission, considérant que la Communauté et la Norvège se sont consultées sur leurs droits de pêche réciproques pour l'année 1997, et notamment sur l'allocation de certains quotas de capture pour les navires de la Communauté dans la zone de pêche de la Norvège; considérant que conformément aux dispositions des articles 96 et 124 de l'acte d'ahésion de l'Autriche, de la Finlande et de la Suède, les accords de pêche conclus avec des pays tiers par la république de Finlande et le royaume de Suède sont gérés par la Communauté; considérant que, conformément à la procédure prévue par l'accord de pêche conclu le 9 décembre 1976 entre le royaume de Suède et le royaume de Norvège, la Communauté, au nom de la Suède, a consulté la Norvège au sujet de ses droits de pêche pour l'année 1997; considérant que, pour assurer une gestion efficace des possibilités de capture disponibles, il convient de les répartir entre les États membres au moyen de quotas, conformément à l'article 8 du règlement (CEE) n° 3760/92 du Conseil; considérant que les activités de pêche visées par le présent règlement sont soumises aux mesures de contrôle pertinentes prévues par le règlement (CEE) n° 2847/93 du Conseil, du 12 octobre 1993, instituant un régime de contrôle applicable à la politique commune de la pêche(2); ( ,) (2) JON°L389du31. 12;i992, p. 1. JO N° L 261 du 20. 10. 1993, p. 1. 2 considérant qu'aucun accord n'a été atteint avec la Norvège à propos de l'assujettissement ou non des possibilités de capture disponibles aux dispositions du règlement (CE) n° 847/96 du Conseil, du 6 mai 1996, établissant des conditions additionnelles pour la gestion interannuelle des totaux admissibles des captures et quotas(3), A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier 1. Du 1er janvier au 31 décembre 1997, les navires battant pavillon d'un État membre sont autorisés à effectuer des captures: dans les eaux relevant de la zone économique exclusive de la Norvège qui s'étendent au nord de 62°00' nord ou dans la zone de pêche située autour de Jan Mayen, et dans la limite des quotas fixés à l'annexe I; dans les eaux relevant de la zone économique exclusive de la Norvège qui s'étendent au sud de 62°00' nord et dans la limite des quotas fixés à l'annexe II. Article 2 Les quotas de pêche indiqués dans les annexes I et II ne sont pas soumis aux conditions énoncées aux articles 2, 3 et 5 paragraphe 2 du règlement (CE) n° 847/96 du Conseil. Le présent règlement entre en vigueur le 1er janvier 1997. Article 3 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le. décembre 1996. Par le Conseil Le Président (3) JOn° L Î15 du 9. 5. 1996, p. 3. 7 Répartition des quotas de capture de la Communauté dans les eaux norvégiennes ANNEXE I pour Tannée 1997 visées à l'article 1er Eaux norvégiennes au nord de 62°00' nord (en tonnes métriques, poids vif) Espèces Division CIEM Quotas de captures de la Communauté Quotas attribués aux Etats membres Cabillaud I, II 35. 650 Eglefin I, II 4. 000 Lieu noir I, II 4. 000 Sébaste I, II 3. 500(1) Flétan noir I, II Merlan poutassou II Autres espèces (prises accessoires) I, II 100. 000 450 France Allemagne Royaume-Uni Espagne Portugal Irlande Grèce France Allemagne Royaume-Uni France Allemagne Royaume-Uni France Allemagne Royaume-Uni Espagne Portugal Allemagne Royaume-Uni France Allemagne France Allemagne Royaume-Uni 3. 815 4. 150 16. 115 5. 210 5. 210 575 575 515 855 2. 630 515 3. 200 285 220 1. 880 400 190 810 50 50 500 500(3) 60 150 240 Maquereau Ha I0. 100(2) Danemark 10. 100 (i) (. ') Dans le cas où la Norvège interdirait la pêche dirigée de la sébaste dans les zones Nord de 70°N, cette interdiction s'appliquerait également aux navires de la Communauté qui pèchent ce quota. Dont 10. 100 tonnes peuvent être pêchées dans la zone CIEM IVa. La Norvège peut pêcher jusqu'à 60. 000 tonnes dans la même zone sur le TAC fixé pour la zone qui s'étend au nord de 62°00rM. Disposition ad hoc pour 1997. r Répartition des quotas de capture de la Communauté dans les eaux norvégiennes ANNEXE II pour l'année 1997 visées à l'article 1er Eaux norvégiennes au sud de 62°00' nord (en tonnes métriques, poids vif) Divisio n CIEM Quotas de captures de la Communauté Quotas attribués aux États membres IV IV IV IV IV IV IV IV IV IV IV 50. 000 150. 000 1. 230 11. 000 500 930 1. 150 190 850 240 800 Danemark Royaume-Uni Danemark Royaume-Uni Danemark Suède Danemark Royaume-Uni Allemagne Belgique France Pays-Bas Suède Suède Suède Suède Suède Suède Suède Suède 47. 500(2) 2. 500(3) 142. 500(2) 7. 500(3) 1. 080 150(4) 5. 500 4. 125 620 60 255 440 p. m. (5) 500 930 1. 150 190 850(4) 240(4) 800(4)<6) Espèces Tacaud norvégien0 ] Lançon Crevette Autres espèces Cabillaud Eglefin Lieu noir Lieu jaune, merlan Hareng Maquereau Espèces industrielles • ' • •• - '- — '- •— ( 1) (2) (3) (4) (5) (6) Dont le merlan poutassou et le chinchard inextricablement mélangés. Dans les limites d'un quota total de tacaud norvégien et de lançon, ces deux espèces peuvent être interchangées sur demande jusqu'à hauteur de 38. 000 tonnes. Dans les limites d'un quota total de tacaud norvégien et de lançon, ces deux espèces peuvent être interchangées sur demande jusqu'à hauteur de 2. 000 tonnes. Prises accessoires de cabillaud, d'églefin, de lieu noir, de lieu jaune et de merlan imputables aux quotas de ces espèces. Quota attribué pour les "autres espèces" par la Norvège à la Suède à un niveau habituel. Dont un maximum de 400 tonnes de chinchard. Ç ISSN 0254-1491 COM(96) 693 final DOCUMENTS FR 03 11 N° de catalogue : CB-CO-96-702-FR-C ISBN 92-78-13728-6 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg ^


title: Smernica 96/74/ES Európskeho Parlamentu A Rady zo 16. decembra 1996 o názvoch textílií

formats: html pdf print

text: 226 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 18 31996L0074 L 32/38 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 3. 2. 1997 SMERNICA 96/74/ES EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY zo 16. decembra 1996 o názvoch textílií EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 100a, so zreteľom na návrh z Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), Konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 189b zmluvy (3), (1) (2) (3) (4) Keďže smernica Rady 71/307/EHS z 26. júla 1971 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa často názvov textílií (4) bola zmenená a značne; keďže z dôvodov jasnosti a racionálnosti by mala byť uvedená smernica konsolidovaná; a doplnená Keďže, ak sa ustanovenia členských štátov týkajúce sa názvov, zloženia a označovania textilných výrobkov líšili, toto by vy- medzi tváralo prekážky voči správnemu fungovaniu vnútorné- ho trhu; jednotlivými členskými štátmi Keďže tieto prekážky môžu byť odstránené, ak uvádza- nie textilných výrobkov na trh na úrovni spoločenstva podlieha jednotným pravidlám; keďže je preto potrebné harmonizovať názvy textilných vlákien a náležitostí ob- javujúcich sa na etiketách, označeniach a dokumentoch, ktoré sprevádzajú textilné výrobky v rozličných stup- ňoch ich výroby, spracovania a distribúcie; keďže termín „textilné vlákno“ má byť rozšírený tak, aby zahrnul pásky alebo dutinky so zjavnou šírkou nie viac ako 5 mm, ktoré sú narezané z fólií, vyrobených pretláčaním polymérov uvedených pod položkami 19 až 38 a 41 prílohy I, a následne preťahované do dĺžky; Keďže by malo byť taktiež prijaté ustanovenie ohľadom sú vyrobené výlučne určitých výrobkov, ktoré nie z textilných materiálov, ale majú obsah textílie, ktorá vytvára dôležitú časť výrobku, alebo na ktorú osobitne upozorňuje výrobca, manipulant alebo obchodník; ke- ďže v položke 30 v prílohe II nie je potrebné rozlišovať (1) Ú. v. ES C 96, 6. 4. 1994, s. 1. (2) Ú. v. ES C 195, 18. 7. 1994, s. 9. (3) Stanovisko Európskeho parlamentu z 15. februára 1995, (Ú. v. ES 56, 6. 3. 1995, s. 53), spoločná pozícia Rady z 26. februára 1996 (Ú. v. ES C 196, 6. 7. 1996, s. 1. ), rozhodnutie Európskeho parla- mentu z 18. (Ú. v. ES C 198, 8. 7. 1996, s. 25. ) júna 1996, a rozhodnutie Rady zo 7. októbra 1996. (4) Ú. v. ES L 185, 16. 8. 1971, s. 16. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 87/140/EHS (Ú. v. ES L 56, 26. 2. 1987, s. 24). rozličnými medzi zmluvné prirážky majú byť preto zjednotené; typmi polyamidu alebo nylonu, (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) Keďže tolerancia ohľadom „iných vlákien“, ktorá už bola stanovená pre čisté výrobky, má byť taktiež uplatnená na zmesové výrobky; Keďže v záujme dosiahnutia objektívnych základných národných ustanovení v tejto oblasti by malo byť ozna- čovanie povinné; Keďže v prípadoch, kde je technicky obtiažne špecifiko- vať zloženie výrobku v čase výroby, môžu byť akékoľ- vek vlákna známe v tomto čase uvedené na označení za predpokladu, že tieto predstavujú určité percento koneč- ného výrobku; Keďže je účelné, aby sa zamedzilo rozdielom uplatňova- nia, čo sa prejavilo v tejto súvislosti v spoločenstve, špecifikovať presné metódy označovania určitých textil- ných výrobkov pozostávajúcich z dvoch alebo viacerých zložiek a taktiež špecifikovať zložky textilných výrobkov, ktoré nemusia byť brané do úvahy pre účely označova- nia a analýzy; Keďže textilné výrobky, ktoré podliehajú len požiadav- kám spoločného označovania a tie, ktoré sú predávané v metráži alebo v strihaných dĺžkach, majú byť ponú- kané na predaj takým spôsobom, aby spotrebiteľ mohol byť plne oboznámený s podrobnosťami uvedenými na vonkajšom obale alebo návine; keďže je na členských štátoch rozhodnúť o opatreniach, ktoré majú byť prijaté za týmto účelom; Keďže použitie opisov alebo názvov, ktoré majú určitú prestíž medzi užívateľmi a spotrebiteľmi, by malo pod- liehať určitým podmienkam; Keďže bolo potrebné stanoviť metódy na odber vzoriek a analýzu textílií, aby sa vylúčila akákoľvek možnosť výhrad voči použitým metódam; keďže však predbežné ponechanie národných metód v súčasnosti platných ne- bráni uplateniu jednotných pravidiel; 13/zv. 18 SK Úradný vestník Európskej únie 227 (12) (13) (14) (15) (16) (17) v analýzou textilných výrobkoch Keďže príloha II k tejto smernici, ktorá stanovuje zmluvné prirážky, ktoré majú byť aplikované na suchú hmotnosť každého druhu vlákna pri stanovovaní obsahu vlákna uvádza v položkách 1, 2 a 3 dve odlišné zmluvné prirážky pre výpočet zloženia mykaných alebo česaných vlákien ob- sahujúcich vlnu a/alebo živočíšnu srsť; keďže laboratóriá nemôžu vždy stanoviť, či je výrobok mykaný alebo česaný, a následne môžu vzniknúť neporovnateľné vý- sledky z uplatnenia tohto ustanovenia počas kontrol na uskutočňované zhodu v spoločenstve; keďže laboratóriá by mali byť preto prirážku uplatňovať oprávnené v sporných prípadoch; textilných výrobkov jednotnú zmluvnú sa neodporúča Keďže smernici v o textilných výrobkoch harmonizovať všetky ustanovenia uplatniteľné na takéto výrobky; samostatnej Keďže prílohy III a IV by mali pre výnimočnú povahu položiek, o ktorých je v nich referované, taktiež pokrý- vať ostatné výrobky vyňaté z povinnosti označovania, najmä „jednorazové“ výrobky alebo výrobky, pre ktoré sa požaduje len spoločné označovanie; na preto potrebné potrebné ustanovenia Keďže stanovenie a prispôsobenie sa technickému pokroku metód analýzy vykonávajú opatrenia striktne technickej povahy; keďže používať je opatrenia a opatrenia na prispôsobenie príloh I a II k tejto smer- technickému pokroku, pričom postup výboru je nici stanovený v článku 6 smernice 96/73/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 16. decembra 1996 o určitých metódach na kvantitatívnu analýzu binárnych zmesí textilných vlákien (1); uvedené Keďže ustanovenia sú v súlade s názorom Výboru pre smernice týkajúce sa textilných názvov a označovania; tejto smernici stanovené v Článok 2 Na účely tejto smernice „textilné výrobky“ znamená aké- 1. koľvek surové, rozpracované, hotové, konfekčne rozpracované, vyrobené, polokonfekčné alebo konfekčné výrobky, ktoré sú výlučne zložené z textilných vlákien, bez ohľadu na použitý proces zmiešania alebo zostavenia. 2. Na účely tejto smernice „textilné vlákno“ znamená: — jednotku hmoty charakterizovanú svojou pružnosťou, jem- nosťou a vysokým pomerom dĺžky k maximálnemu prieč- nemu rozmeru, ktorý ju robí vhodnou pre textilné apliká- cie, — ohybné pásky alebo dutinky, ktorých zjavná šírka nepresa- huje 5 mm, vrátane pásov rezaných zo širších pásov alebo fólií, vyrobených z látok použitých na výrobu vlákien uvedených prílohe I a vhodných na textilné spracovanie; zjavná šírka je šírka pásky alebo dutinky v zloženom, sploštenom, zlisovanom alebo skrútenom tvare, alebo priemerná šírka v prípade, kde šírka nie je jednotná. položkami pod až 41 19 v Nasledujúce výrobky sa posudzujú rovnakým spôsobom 3. ako textilné výrobky a podliehajú ustanoveniam tejto smernice: — výrobky obsahujúce minimálne 80 % hmotnostných textil- ných vlákien, — poťahy čalúneného nábytku, dáždnikov a slnečníkov, obsa- hujúce minimálne 80 % hmotnostných textilných zložiek; podobne textilné zložky viacvrstvových podlahových krytín, matracov a kempingových tovarov a otepľovacie vložky obuvi, rukavíc, palčiakov a rukavíc bez prstov za pred- pokladu, že takéto vložky alebo podšívky predstavujú mini- málne 80 % hmotnosti hotového predmetu, — textílie obsiahnuté v iných výrobkoch a tvoriace ich neod- deliteľnú súčasť, kde ich zloženie je špecifikované. Keďže táto smernica nemá ovplyvniť povinnosti člen- ských štátov týkajúce sa konečných termínov pre zave- denie smerníc stanovených v prílohe V, časť B, Článok 3 PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Textilné výrobky môžu byť uvádzané na trh v rámci spoločen- stva buď pred alebo počas ich priemyselného spracovania alebo v akomkoľvek z štádií distribúcie, len keď takéto výrobky spĺňajú ustanovenia tejto smernice. (1) Ú. v. ES C 32, 3. 2. 1997, s. 1. Názvy a opisy vlákien uvedené v článku 2, sú uvedené 1. v prílohe I. Použitie názvov, ktoré sú uvedené v tabuľke v prílohe I, 2. je vyhradené pre vlákna, ktorých povaha je špecifikovaná pod tou istou položkou tejto tabuľky. Žiadny z týchto názvov nesmie byť použitý pre akékoľ- 3. vek iné vlákno, ani samostatne, ani ako koreň slova, ani ako prídavné meno, v akomkoľvek jazyku. Pojem „hodváb“ nesmie byť použitý na označenie tvaru 4. alebo konkrétne prevedenie nekonečných textilných vlákien. 228 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 18 Článok 4 Článok 6 Žiadny textilný výrobok nesmie byť opísaný ako „100 %“, 1. „čistý“ alebo „celý“, pokiaľ nie je zložený len z jedného druhu vlákna; žiadny podobný výraz nesmie byť použitý. Textilný výrobok môže obsahovať do 2 % hmotnostných 2. iných vlákien za predpokladu že toto množstvo je odôvodnené na technickom základe a nie je pridané ako záležitosť rutiny. Táto tolerancia môže byť zvýšená na 5 % v prípade textilných výrobkov, ktoré sú podrobované procesu mykania. Textilný výrobok zložený z dvoch alebo viacerých druhov 1. vlákien, z ktorých jedno tvorí najmenej 85 % z celkovej hmot- nosti, je označený: — názvom tohto druhu vlákna, po ktorom nasleduje hmot- nostný percentuálny obsah, alebo Článok 5 — názvom tohto vlákna, po ktorom nasleduje pojem „mini- málne 85 %“, alebo 1. Vlnený výrobok môže byť opísaný ako: — „lana virgen“ alebo „lana de esquilado“, — „ren, ny uld“, — „Schurwolle“, — „παρθέυο μαλλί“, — „fleece wool“ alebo „virgin wool“, (rúno vlny, strihaná vlna, nepoužitá vlna) — „laine vierge“ alebo „laine de tonte“, — „lana vergine“ alebo „lana di tosa“, — „scheerwol“, — „la virgem“, — „uusi villa“, — „ren ull“, „strižná vlna“, len ak je zložený z vlákna, ktoré nebolo pred- tým súčasťou hotového výrobku, ktoré nebolo vystavené žiad- nemu spriadaciemu a/alebo splsťovaciemu procesu inému ako proces požadovaný vo výrobe tohto výrobku a ktoré nebolo poškodené spracovaním alebo používaním. Odlišne od postupu ustanovení odseku 1 môžu byť 2. názvy v ňom uvedené použité na opis vlny obsiahnutej v zmesi vlákien, keď: a) všetka vlna obsiahnutá v zmesi spĺňa požiadavky definované v odseku 1; b) táto vlna predstavuje nie menej ako 25 % z celkovej hmot- nosti zmesi; c) v prípade mykanej zmesi ďalším vláknom. je vlna zmiešaná len s jedným V prípadoch uvedených v tomto odseku musí byť uvedené plné percentuálne zloženie. výrobou je Tolerancia odôvodnená na technickom základe spojenom 3. s limitovaná na 0,3 % vláknových prímesí v prípade výrobkov uvedených v odseku 1 a 2, vrátane vlnených výrobkov, ktoré boli podrobené procesu mykania. — úplným percentuálnym zložením výrobku. Textilný výrobok zložený z dvoch alebo viacerých druhov 2. vlákien, z ktorých žiadny nedosahuje 85 % z celkovej hmot- nosti, je označený názvom a hmotnostným percentom najme- nej dvoch hlavných druhov vlákien nasledovaných názvami ostatných obsiahnutých vlákien v zostupnom poradí podľa hmotnostného zastúpenia, s alebo bez uvedenia ich hmotnost- ného percenta. Avšak: a) vlákna, ktoré samostatne predstavujú menej ako 10 % z celkovej hmotnosti výrobku, môžu byť spoločne označené termínom „iné vlákna“ nasledovaným celkovým percentom podľa hmotnosti; b) ak sa uvedie názov vlákna, ktoré predstavuje menej ako 10 % celkovej hmotnosti výrobku, uvedie sa plné percen- tuálne zloženie tohto výrobku. Výrobky, ktoré majú čisto bavlnenú osnovu a čisto ľa- 3. nový útok, v ktorých percento ľanu predstavuje nie menej ako 40 % celkovej hmotnosti nešlichtovanej látky, môžu dostať názov „cotton linen union – zmesová tkanina bavlna-ľan“, ktorý musí byť doplnený špecifikáciou zloženia „čisto bavlnená osnova – čisto ľanový útok“. V prípade textilných výrobkov určených pre konečného špecifikovaných percentuálnych zloženiach 4. spotrebiteľa v odseku 1, 2, 3 a 5: v a) množstvo cudzích vlákien do 2 % celkovej hmotnosti tex- tilného výrobku je tolerované za predpokladu, že toto množstvo technickom základe a nevyplýva z rutiny; táto tolerancia bude zvýšená na 5 % ktoré prešli procesom mykania v prípade a neohraničuje toleranciu uvedenú v článku 5 ods. 3; odôvodnené výrobkov, na je b) výrobná tolerancia 3 % je umožnená medzi uvádzanými percentami vlákien a percentami zistenými z analýzy vo vzťahu k celkovej hmotnosti vlákien uvedených na etikete; takáto tolerancia taktiež platí pre vlákna, ktoré sú v súlade s odsekom 2 uvedené v klesajúcom poradí hmotnosti bez akéhokoľvek uvedenia ich percentuálneho podielu. Táto tolerancia taktiež platí pre článok 5 ods. 2 písm. b). 13/zv. 18 SK Úradný vestník Európskej únie 229 Pri analýze sa tolerancie vypočítajú osobitne; celková hmot- nosť, ktorá má byť braná do úvahy vo výpočte tolerancie, o ktorej je referované v písm. b), je hmotnosť vlákien hotového výrobku, mínus hmotnosť akýchkoľvek cudzích vlákien ziste- ných pri uplatnení tolerancie uvedenej v písm. a). vylučuje použitie skratiek v obchodných zmluvách, úč- toch a faktúrach; môže však byť použitý mechanizovaný operačný kód, za predpokladu, že tento kód je vysve- tlený v tom istom dokumente. Sčítanie tolerancií uvedených v písm. a) a b) je prípustné, len ak nejaké cudzie vlákna zistené analýzou a podliehajúce tole- rancii uvedenej v písm. a) preukážu, že sú rovnakého chemic- kého typu, ako jedno alebo viac druhov vlákien uvedených na etikete. b) Názvy, opisy a podrobnosti týkajúce sa obsahu textilných vlákien, o ktorých je referované v článkoch 3 až 6 v prílohe I sa uvedú jasnou, čitateľnou a jednotnou tlačou, keď sú textilné výrobky ponúkané na predaj alebo predané spotrebiteľovi, a najmä v katalógoch a obchodnej literatúre, na obaloch, na etiketách a na označeniach. V prípade konkrétnych výrobkov, pre ktoré výrobný proces vyžaduje tolerancie vyššie než tolerancie uvedené v písm. a) a b), vyššie tolerancie môžu byť povolené, keď zhoda výrobku je kontrolovaná podľa článku 13 ods. 1, len vo výnimočných prípadoch, a kde je výrobcom poskytnuté primerané odôvod- nenie. Členské štáty okamžite o tom informujú Komisiu. Pojem „zmes vlákien“ alebo termín „nešpecifikované zlo- 5. ženie textílie“ môže byť použitý pre akýkoľvek výrobok, zlo- ženie ktorého nemôže byť ľahko určené v čase výroby. Článok 7 Bez dopadu na tolerancie uvedené v článku 4 ods. 2, článku 5 ods. 3 a článku 6 ods. 4, viditeľné izolovateľné vlákna, ktoré sú čisto dekoratívne a nepresahujú 7 % hmotnosti hotového výrobku, nemusia byť uvádzané vo vláknovom zložení podľa článkov 4 a 6; (napríklad kovové to isté platí pre vlákna, vlákna), ktoré sa pridávajú pre dosiahnutie antistatického účin- ku a ktoré nepresahujú 2 % hmotnosti hotového výrobku. V prípade výrobkov, o ktorých je referované v článku 6 ods. 3 sa takéto percentá vypočítavajú nie na hmotnosť látky, ale na hmotnosť osnovy a na hmotnosť útoku osobitne. Článok 8 Textilné výrobky v zmysle tejto smernice sú označované 1. alebo vybavené etiketou vždy, keď sú uvádzané na trh pre výrobné alebo obchodné účely; toto označovanie etiketou alebo označovanie môže byť nahradené alebo doplnené sprie- vodnými obchodnými dokumentmi, keď nie sú výrobky po- núkané na predaj pre konečného spotrebiteľa, alebo keď sú tieto dodávané na základe objednávky zadanej štátom, alebo nejakou inou právnickou osobou riadenou verejným právom, alebo v tých členských štátoch, kde je tento pojem neznámy, ekvivalentnou entitou. 2. a) Názvy, opisy a podrobnosti týkajúce sa obsahu textilných vlákien uvedených v článkoch 3 až 6 a v prílohe I, sa uvedú jasne v obchodnej dokumentácii. Táto požiadavka Podrobnosti a informácie iné ako tie, ktoré sú stanovené touto smernicou, sa uvedú celkom osobitne. Toto usta- novenie neplatí pre obchodné značky alebo pre názov podniku, ktorý môže byť uvedený bezprostredne pred alebo po podrobnostiach, stanovených touto smernicou. Ak však vtedy, keď je textilný výrobok ponúkaný na predaj, alebo je predaný spotrebiteľovi, ako sa uvádza je označený obchodnou značkou v prvom pododseku, alebo názvom podniku, ktorý obsahuje samostatne, alebo ako prídavné meno, alebo ako koreň, jeden z názvov uvedených v prílohe I, alebo názov, ktorý by mohol byť s ním zamenený, bezprostredne pred obchodnou znač- kou alebo názvom podniku, alebo za nimi, musia byť názvy, opisy a podrobnosti, pokiaľ ide o obsah textilných vlákien, o ktorom je referované v článkoch 3 až 6 a v prílohe I, uvedené zreteľnou a čitateľnou tlačou. c) Členské štáty môžu požadovať, keď sú textilné výrobky ponúkané na predaj alebo predané konečnému spotrebi- teľovi na ich území, aby boli ich národné jazyky taktiež použité na etiketách, nálepkách a označeniach požadova- ných týmto článkom. d) V prípade cievok, pradienok, klbiek, návinov alebo nejakého iného malého množstva šijacích, opravovacích alebo vyšívacích nití môže byť možnosť stanovená v prvom pododseku uplatnená členskými štátmi len v prípade spoločného označovania na obaloch alebo pri vystavovanom tovare na displejoch. Bez dopadu na prí- pady uvedené v položke 18 prílohy IV môžu byť jedno- tlivé položky označované v ktoromkoľvek z jazykov spoločenstva. e) Členské štáty nesmú brániť používaniu opisov alebo podrobností iných ako tie, ktoré sú uvedené v článkoch 3, 4 a 5, ktoré súvisia s charakteristikami výrobkov, ak takéto opisy alebo podrobnosti sú v zhode s ich korekt- nými obchodnými praktikami. 230 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 18 Článok 9 Akýkoľvek textilný výrobok zložený z dvoch alebo viac 1. častí, ktoré majú odlišné obsahy vlákien, je označený etiketou uvádzajúcou vláknový obsah každej časti. Takéto označenie nie je povinné pre časti reprezentujúce menej ako 30 % celkovej hmotnosti výrobku, s vylúčením hlavných podšívok. 2. Kde dva alebo viac textilných výrobkov má ten istý obsah vlákien a normálne tvorí jedinú jednotku, tieto môžu mať len jedno označenie. 3. Bez dopadu na ustanovenia článku 12: a) vláknové zloženie nasledovných korzetárskych predmetov je označené uvedením zloženia celého výrobku, alebo zloženia komponentov uvedených dolu, buď súhrnne alebo samo- statne: — pre podprsenky: vonkajšia a vnútorná látka košíčkov a zadného dielu, — pre korzety: predné, zadné a bočné spevňujúce diely, d) vláknové zloženie nití pozostávajúcich z jadra a obalu vy- tváraného odlišnými vláknami a ponúkané na predaj ako také spotrebiteľovi musí byť udávané pre výrobok ako celok a môže byť indikované uvedením zloženia jadra a obalu samostatne; tieto zložky musia byť uvedené menovite; e) vláknové zloženia zamatových a plyšových textílií alebo textílií podobajúcich sa zamatu alebo plyšu je dané pre celý výrobok, a kde výrobok zahrňuje odlišný podklad a úžitková vrstva je zložená z iných vlákien, môžu byť uvedené samostatne pre tieto dve časti, čo musí byť zmie- nené názvom; f) zloženie podlahových krytín a kobercov, ktorých podklad a využívaný povrch sú zložené z odlišných vlákien, môže byť uvedené pre úžitkovú vrstvu samotnú, čo musí byť zmienené názvom. Článok 10 1. Odlišne od postupu ustanovení článkov 8 a 9: — pre šnurovačky: vonkajšia a vnútorná látka košíčkov, predné a zadné spevňovacie diely a bočné diely. Vláknové zloženie korzetových predmetov iných ako tých, je označené uvede- ktoré sú uvedené v prvom pododseku, ním zloženia celého výrobku, buď súhrnne alebo samo- statne, zloženia rozličných komponentov predmetov; takéto označovanie nie je povinné pre komponenty predstavujúce menej ako 10 % z celkovej hmotnosti výrobku. a) v prípade textilných výrobkov uvedených v prílohe III, ktoré sú v jednom zo štádií uvedených v článku 2 ods. 1 nesmú členské štáty požadovať akékoľvek označovanie alebo zna- čenie nesúce názov alebo zloženie. Avšak ustanovenia člán- kov 8 a 9 platia tam, kde takéto výrobky nesú etiketu alebo označenie, kde je uvedený názov alebo zloženie alebo obchodnú značku alebo názov podniku, ktorý zahŕňa samo- statne alebo ako prídavné meno alebo ako koreň slova, buď jeden z názvov uvedených v prílohe I, alebo názov ktorý môže byť s nimi zamenený; Osobitné označovanie rozličných častí uvedených korzeto- vých predmetov je uskutočňované takým spôsobom, aby konečný spotrebiteľ mohol ľahko pochopiť, na ktorú časť výrobku sa podrobnosti na etikete vzťahujú. b) kde textilné výrobky uvedené v prílohe IV sú rovnakého typu a zloženia, tieto môžu byť ponúkané na predaj spolu pod spoločnou etiketou uvádzajúcou podrobnosti o zložení stanovené touto smernicou; b) vláknové zloženie textílií s leptanou tlačou sa udáva pre výrobok ako celok a môže byť špecifikované samostatne textílie a zloženia leptaných uvedením zloženia základnej častí. Tieto zložky musia byť uvedené podľa názvu, c) zloženie textilných výrobkov predávaných v metráži je po- trebné uvádzať priamo na dĺžke alebo návine ponúkanom na predaj. c) vláknové zloženie vyšívaných textílií je dané pre výrobok ako celok a môže byť špecifikované samostatne uvedením zloženia základnej tieto zložky musia byť uvedené podľa názvu; ak vyšívané časti predstavujú menej ako 10 % povrchovej plochy výrobku, stačí uviesť len zloženie základnej textílie; textílie a zloženia vyšívacej nite; Členské štáty podniknú všetky potrebné opatrenia na 2. zabezpečenie, aby výrobky uvedené v písm. b) a c) odseku 1 boli ponúkané na predaj takým spôsobom, aby konečný spo- trebiteľ mohol byť plne oboznámený so zložením týchto výrobkov. 13/zv. 18 SK Úradný vestník Európskej únie 231 Článok 11 Členské štáty podniknú všetky potrebné opatrenia na zabezpe- čenie, aby akékoľvek informácie poskytované vtedy, keď sú textilné výrobky uvádzané na trh, nemohli byť zamenené s názvami a podrobnosťami, stanovenými s touto smernicou. Článok 12 Na účely článku 8 ods. 1 a ostatných ustanovení tejto smernice týkajúcich sa označovania textilných výrobkov sú percentá vlákien uvedené v článkoch 4, 5 a 6 stanovené bez zohľadne- nia nasledovných položiek: 1. pre všetky textilné výrobky: netextilných častí, lemov látok, etikiet a odznakov, bordúr a ozdôb netvoriacich nedeliteľnú súčasť výrobku, gombíkov a sponiek pokrytých textilnými materiálmi, doplnkov, oz- dôb, neelastických stúh, pružných nití a pások zapracova- ných na špecifických a obmedzených bodoch výrobku a podľa podmienok špecifikovaných v článku 7, viditeľných, izolovateľných vlákien, ktoré sú výhradne dekoratívne a antistatické vlákna; a tlačiace prostriedky a iné textilné pomocné prípravky. Pri absencii ustanovení spoločenstva, členské štáty podniknú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie, aby tieto polo- žky neboli prítomné v množstvách, ktoré by mohli spotre- biteľa uvádzať do omylu. Článok 13 Kontroly toho, či zloženie textilných výrobkov je v zhode 1. s informáciami poskytovanými v súlade s touto smernicou, sa uskutočňujú metódami analýzy špecifikovanými v smerniciach uvedených v odseku 2. Na tento účel je percentuálny obsah vlákien podľa článkov 4, 5 a 6 stanovený pridaním k suchej hmotnosti každého vlákna, príslušného dohodnutého prídavku uvedeného v prílohe II, po odstránení zložiek uvedených v článku 12 v odsekoch 1, 2 a 3. Samostatné smernice budú špecifikovať metódy na odber 2. vzoriek a analýzy, ktoré majú byť použité v členských štátoch na stanovenie vláknového zloženia výrobkov, na ktoré sa vzťahuje táto smernica. 2. a) pre podlahové krytiny a koberce: všetky komponenty iné ako úžitková vrstva; Článok 14 b) pre poťahové textílie: bandážové a výplňové osnovy a útoky, ktoré netvoria súčasť úžitkového povrchu; c) pre závesy a záclony: výstužné a výplňové osnovy a útoky, ktoré netvoria súčasť lícnej strany textílie; výstuhy d) pre ostatné textilné výrobky: základné alebo podkladné podšívky textílie, zosilnenia, a výstuhy z plátna, šijacie a spájacie nite, pokým tieto nahrádzajú osnovu a/alebo útok látky, výplne nemajúce izolačnú funkciu, a podľa článku 9 ods. 1 podšívky. vnútorné a Na účely tohto ustanovenia: — základný alebo podkladový materiál textilných výrob- kov, ktorý slúži ako podklad pre úžitkový povrch, konkrétne pri prikrývkach a dvojlícnych látkach a látok a podobných výrobkoch sa nepovažujú za odstráni- teľné podklady. plyšových zamatových podkladoch a — „výstuhy a zosilnenia“ znamená nite alebo materiály, zapracované na špecifických a určených miestach textilných výrobkov na ich zosilnenie, alebo aby im dali tuhosť alebo hrúbku. 3. mastné látky, pojivá, plnidlá, šlichtovacie a preparačné pro- farbiace impregnačné materiály, dodatočné striedky, Žiadny členský štát nesmie 1. spojených s názvami alebo špecifikáciami zloženia zakázať alebo zdržia- vať umiestnenie na trh tých textilných výrobkov, ktoré spĺňajú ustanovenia tejto smernice. z dôvodov Ustanovenia tejto smernice vopred nevylučujú uplatnenie 2. ustanovení platných v každom členskom štáte o ochrane prie- myselného a obchodného vlastníctva, o označení pôvodu a prevencii nekalej súťaže. Článok 15 Ustanovenia tejto smernice neplatia pre textilné výrobky, ktoré: 1. sú určené na export do tretích krajín; 2. prichádzajú do členských štátov pod colnou kontrolou ako tranzitný tovar; 3. sú dovážané z tretích krajín pre spracovanie vo vnútri štátu; 4. sú dodávané pre osoby, pracujúce vo svojich domovoch, alebo pre nezávislé firmy, ktoré vyrábajú z dodávaných materiálov bez toho, že by na nich bolo prevedené vlastníc- tvo. 232 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 18 Článok 16 1. Dodatky k prílohe I a dodatky a zmeny k prílohe II k tejto smernici, ktoré sú potrebné na prispôsobenie týchto príloh technickému pokroku, sa prijmú v súlade s postupom stanoveným v článku 6 smernice 96/73/ES. Nová metóda kvantitatívnej analýzy pre dvojzložkové 2. a trojzložkové zmesi, iná ako tie, ktoré sú uvedené v smernici 96/73/ES a smernici Rady 73/44/EHS z 26. februára 1973 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa kvantita- tívnej analýzy trojzložkových vláknových zmesí (1), sa taktiež stanoví týmto postupom. Výbor uvedený v článku 5 smernice 96/73/ES sa nazýva 3. „Výbor pre smernice týkajúce sa názvov textílií a označovanie“. Článok 18 Smernice uvedené v prílohe V, časť A sa týmto rušia, bez ohľadu na povinnosti členských štátov týkajúce sa časových limitov na zavedenie stanovených v prílohe V, časť B. Odkazy na zrušené smernice sa chápu ako odkazy na túto smernicu a mali by znieť v súlade s korelačnou tabuľkou uvedenou v prílohe VI. Článok 19 Táto smernica je adresovaná členským štátom. Táto smernica nadobúda účinnosť v 20. deň nasledujúci po dni jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 17 V Bruseli 16. decembra 1996 Členské štáty oznámia Komisii texty hlavných ustanovení vnú- troštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pokrytej touto smer- nicou. Za Európsky parlament predseda K. HÄNSCH Za Radu predseda I. YATES (1) Ú. v. ES C 83, 30. 3. 1973, s. 1. 13/zv. 18 SK Úradný vestník Európskej únie 233 PRÍLOHA 1 TABUĽKA TEXTILNÝCH VLÁKIEN Číslo Názov Opis vlákna 1 2 3 4 5 6 7 8 9 vlna (1) vlákna z rúna oviec alebo jahniat (Ovis aries) lama, ťava, kašmír, mo- alpaka, hér, angora, vicuňa, yak, gua- nako, bobor, vydra, nasledované alebo nie názvom „vlna“ alebo „srsť“ (1) srsť nasledovných zvierat: alpaka, koza, angorský králik, vikuňa, yak, guanako, bobor, vydra lama, ťava, kašmírska koza, angorská alebo konská srsť, zvieracia s uvedením alebo bez uvedenia druhu zvieraťa (t. j. srsť dobytka, bežná kozia srsť, konské vlásie) hodváb bavlna kapok ľan srsť rozličných zvierat neuvedených pod 1 alebo 2 vlákno získané výlučne zo snovacích žliaz hmyzu vlákno získané z toboliek bavlníka (Gossypium) vlákno získané z vnútra ovocia kapok (Ceiba pentandra) vlákno získané z lyka rastliny ľan (Linum usitatissimum) pravé konope vlákno získané z lyka konopí (Cannabis sativa) juta vlákno získané z lyka Corchorus oritorus a Corchorus capsularis. Na účely tejto smernice, lykové vlákna získané z nasledovných druhov sa spracovávajú rovnakým spôsobom ako juta: Hibiscus cannabinus, Hibi- scus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata 10 abaka (manilské konope) vlákno získané z obalu listu Musa textilis 11 alfa vlákno získané z listov Stipa tenacissima 12 kokos (kokosový orech) vlákno získané z plodov Cocos nucifera 13 broom vlákno získané z lyka Cytisus scoparius a/alebo Spartium junceum 14 ramia 15 sisal vlákno získané z lyka Boehmeria nivea a Boehmeria tenacissima vlákno získané z listov Agave sisalana 16 bengálske konope vlákno získané z lyka Crotalaria juncea 17 Henequen vlákno získané z lyka Agave fourcroydes 18 Maguey vlákno z lyka Agave cantala 19 acetát vlákno z acetátu celulózy, v ktorom je menej ako 92 % a minimálne 74 % hydroxylových skupín acetylovaných 20 alginát vlákno získané z kovových solí kyseliny algínovej 234 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 18 Číslo Názov 21 meďnaté vlákno 22 modal 23 proteín (1) 24 triacetát 25 viskóza 26 akryl (1) Opis vlákna regenerované celulózové vlákno získané meďnato amoniakálnym proce- som vlákno z regenerovanej celulózy majúce vysokú pevnosť v pretrhu a vysoký modul za mokra. Pevnosť v pretrhu (BC) v klimatizovanom stave a sila (BM) požadovaná na predĺženie o 5 % v mokrom stave sú: BC (CN) ≥ 1,3 BM (CN) ≥ 0,5 kde T je priemerná dĺžková hmotnosť v dtex ﬃﬃﬃ T p ﬃﬃﬃ T + 2 T p vlákno získané a stabilizovaných prostredníctvom účinku chemických činidiel z prírodných proteínových látok regenerovaných celulózovo acetátové vlákno, v ktorom najmenej 92 % hydroxylových skupín je acetylovaných regenerované celulózové vlákno získané viskózovým postupom, pri kto- rom vzniká kontinuálne a diskontinuálne vlákno vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami, zahrňujúcimi najmenej 85 % (hmotnostných) akrylonytrilových jednotiek 27 chloridové vlákno vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazci viac ako 50 % hmotnostných chlórovaných vinylových alebo chlórovaných viny- lidénových monomérových jednotiek 28 fluoretylén 29 modakryl (2) vlákno tvorené lineárnymi molekulami vytváranými z flurovaných alifa- tických uhľovodíkových monomérov vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazci min. 50 % a max. 85 % (podľa hmotnosti) akrylonitrilových jednotiek 30 polyamid alebo nylon (2) vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi v reťazi opakujú- ce sa amidové funkčné skupiny 31 polyester 32 polyetylén (2) 33 polypropylén (2) 34 polykarbamid (2) 35 polyuretán (2) 36 vinylal 37 trivinyl (2) vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami zahrňujúcimi v reťazci min. 85 % (hmotnostných) esterov diolu a tereftálovej kyseliny. vlákno tvorené nesubstituovanými alifatickými nasýtenými uhľovodíkový- mi lineárnymi makromolekulami vlákno tvorené alifatickými nasýtenými uhľovodíkovými lineárnymi ma- kromolekulami, kde jeden uhlíkový atóm z dvoch nesie bočný metylový reťazec v izotaktickej pozícii a bez ďalších substituentov vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami majúcimi reťazec opakujú- cej sa ureylénovej (NH-CO-NH) funkčnej skupiny vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami zloženými z reťazcov s opakujúcimi sa uretánovými funkčnými skupinami vlákno tvorené lineárnymi makromolekulami, ktorých reťazec je vytvá- raný poly(vinyl alkoholom) s rozličnými úrovňami acetalizácie vlákno tvorené akrylonitrilovým terpolymérom, chlórovaným vinylovým monomérom a tretím vinylovým monomérom, z ktorých žiaden nere- prezentuje viac ako 50 % celkovej hmotnosti 13/zv. 18 SK Úradný vestník Európskej únie 235 Číslo Názov 38 elastodién (2) 39 elastan Opis vlákna elastické vlákno zložené z prírodného alebo syntetického polyizoprénu alebo zložené z jedného alebo viacerých diénov polymerizovaných s alebo bez jedného alebo viac vinylových monomérov a ktoré, keď sa natiahne na trojnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku elastické vlákno zložené najmenej z 80 % (hmotnostných) zo segmento- vaného polyuretánu a ktoré, keď sa natiahne na trojnásobok svojej pôvodnej dĺžky a uvoľní, rýchlo sa regeneruje a v podstate na svoju pôvodnú dĺžku 40 41 sklené vlákno vlákno vyrobené zo skla vlákna získané z rôznorodých alebo nových materiálov neuvedených hore korešpondujúci názov s materiálom, sú ktorého z vlákna zložené, napríklad vlákno kovové (metalické, metalizované) azbestové, papierové, nasledované slovom „niť“ alebo „vlákno“, ale- bo bez nich (1) Názov „vlna“ v položke 1 tejto prílohy môže byť taktiež použitý na označenie zmesi vlákien z rúna oviec a jahniat a srsti uvedené v tretej kolónke položky 2. Toto ustanovenie je uplatniteľné na textilné výrobky uvedené v článkoch 4 a 5 a na výrobky uvedené v článku 6, za predpokladu, že posledne menované sú čiastočne zložené z vlákien uvedených v položkách 1 a 2. (2) Chápe sa slovo „vlákno“. 236 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 18 DOHODNUTÉ TOLERANCIE POUŽÍVANÉ NA VÝPOČET HMOTNOSTÍ VLÁKIEN OBSIAHNUTÝCH V TEXTILNOM VÝROBKU PRÍLOHA II Vlákna Číslo Vlákna 1-2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 vlna a zvieracia srsť: česané vlákna mykané vlákna zvieracie chlpy: česané vlákna mykané vlákna konské vlásie: česané vlákna mykané vlákna hodváb bavlna normálne vlákna mercerované vlákna kapok ľan pravé konope juta abaka alfa kokos broom ramia (bielené vlákno) sisal bengálske konope henequen maguey acetát alginát meďnaté vlákno modal proteín triacetát viskóza akryl chloridové vlákno fluóretylén modakryl polyamid alebo nylon: strižové vlákno nekonečné vlákno Percentá 18,25 17,00 (1) 18,25 17,00 (1) 16,00 15,00 11,00 8,50 10,50 10,90 12,00 12,00 17,00 14,00 14,00 13,00 14,00 8,50 14,00 12,00 14,00 14,00 19,00 20,00 13,00 13,00 17,00 7,00 13,00 2,00 2,00 0,00 2,00 6,25 5,75 13/zv. 18 SK Úradný vestník Európskej únie 237 Číslo Vlákna 31 polyester Vlákna Percentá 32 33 34 35 36 37 38 39 40 strižové vlákno nekonečné vlákno polyetylén polypropylén polykarbamid polyuretán strižové vlákno nekonečné vlákno vinylal trivinyl elastodién elastan sklené vlákno: s priemerom nad 5 μm s priemerom 5 μm a menej 41 kovové vlákno metalizované vlákno azbest papierové nite 1,50 1,50 1,50 2,00 2,00 3,50 3,00 5,00 3,00 1,00 1,50 2,00 3,00 2,00 2,00 2,00 13,75 (1) Dohodnuté tolerancie 17,00 % sa taktiež uplatnia tam, kde nie je možné zistiť, či textilný výrobok obsahujúci vlnu a/alebo zvieraciu srsť a chlpy je mykaný alebo česaný. 238 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 18 PRÍLOHA III VÝROBKY, KTORÉ NEMÔŽU PODLIEHAŤ POVINNÉMU OZNAČENIU ALEBO VYBAVENIU ŠTÍTKAMI (článok 10 ods. 1 písm. a)) 1. Pásky na pridržiavanie rukávov 2. Pásky na hodinky z textilných materiálov 3. Etikety a štítky 4. Držiaky na riad z textilných materiálov s výplňou 5. Kryty na čajové kanvice 6. Kryty na kávové kanvice 7. Ochranné návleky na rukávy 8. Rukávniky iné než z vlasových materiálov 9. Umelé kvety 10. Podušky na ihly 11. Plachtoviny s náterom 12. Textilné výrobky podkladové a výstužné 13. Plste 14. Staré upravené textilné výrobky, ktoré sú výslovne takto špecifikované 15. Gamaše 16. Použité obaly, predávané ako také 17. Plstené klobúky 18. Zásobníky z textilných materiálov, ktoré sú mäkké a bez výstuže 19. Cestovné potreby z textilných materiálov 20. Ručne vyšívané tapisérie, dokončené alebo nedokončené a materiály na ich výrobu, vrátane vyšívacích nití, predávané samostatne od plachtovín a špeciálne prezentované pre použitie s takýmito tapisériami. 21. Zipsy 22. Gombíky a sponky pokryté textilnými materiálmi 23. Obaly na knihy z textilných materiálov 24. Hračky 25. Textilné časti obuvi s výnimkou teplých vložiek 26. Stolové podložky, majúce niekoľko zložiek a povrchovú plochu nie viac ako 500 cm2 27. Ohňovzdorné rukavice a odevy 28. Kryty na vajíčka 29. Puzdrá na kozmetické potreby 30. Textilné vrecká na tabak 31. Puzdrá na okuliare, cigarety a cigary, zapaľovače a hrebene z textilných látok 32. Športové chrániče okrem rukavíc 33. Puzdrá na toaletné potreby 34. Puzdrá na potreby na čistenie topánok 35. Výrobky na použitie pri pohreboch 13/zv. 18 SK Úradný vestník Európskej únie 239 36. Výrobky na jednorazové použitie s výnimkou vaty Na účely tejto smernice sú textilné predmety určené na jednorazové použitie alebo na obmedzený čas a na normálne použitie, ktoré vylučuje akúkoľvek regeneráciu pre následné použitie na rovnaké alebo podobné účely, považované za výrobky pre jednorazové použitie. 37. Textilné výrobky podliehajúce pravidlám Európskeho liekopisu a takto označené, lekárske a ortopedické obväzy na opakované použitie a ortopedické textilné výrobky všeobecne. 38. Textilné výrobky vrátane šnúr, povrazov, lán, podliehajúce položke 12, príloha IV, bežne určené: a) na použitie ako súčasti nástrojov pre výrobu a spracovanie tovaru; b) na začlenenie do strojov, zariadení (napríklad tepelných a klimatizačných alebo osvetľovacích), domácich a iných spotrebičov, vozidiel a ďalších dopravných prostriedkov, alebo na ich obsluhu, údržbu alebo vybavenie, s výnimkou krycích plachiet a textilného príslušenstva motorových vozidiel, ktoré sa predávajú oddelene od týchto vozidiel. 39. Ochranné a bezpečnostné textilné výrobky, ako sú bezpečnostné pásky, padáky, záchranné vesty, pomôcky pre protipožiarnu ochranu, nepriestrelné vesty, špeciálne ochranné oblečenie (napríklad ochrana proti ohňu, chemickým činidlám alebo inému ohrozeniu bezpečnosti). 40. Nafukovacie konštrukcie (napr. pre športové haly, výstavné stánky alebo skladovacie priestory), za predpokladu, že budú poskytnuté údaje o úžitkových vlastnostiach a technických špecifikáciách týchto výrobkov. 41. Lodné plachty 42. Oblečenie pre zvieratá 43. Zástavy a vlajky 240 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 18 PRÍLOHA IV VÝROBKY, PRE KTORÉ JE POVINNÉ LEN SPOLOČNÉ OZNAČOVANIE ETIKETOU ALEBO OZNAČENIE (článok 10 ods. 1 písm. b)) 1. Umývacie handry 2. Prachovky na čistenie 3. Lemovky a ozdoby 4. Rámiky 5. Pásky 6. Traky 7. Podväzky a podväzkové pásy 8. Šnúrky do topánok 9. Stuhy 10. Pružné stuhy 11. Nové obalové materiály predávané ako také 12. Motúzy určené na balenie a pre poľnohospodárstvo, šnúry, povrazy a laná, ktoré nespadajú pod položku 38 prílohy III (1). 13. Podložky na stôl 14. Vreckovky 15. Sieťky na drdoly a sieťky na vlasy 16. Detské viazanky a motýliky 17. Podbradníky, umývacie vrecká a umyváčiky 18. Šijacie, štopkacie a vyšívacie nite určené na predaj v malých množstvách s čistou hmotnosťou 1 gram alebo menej. 19. Šnúry a záclony, rolety a žalúzie (1) Pri výrobkoch, ktoré patria do tejto položky a predávajú sa v odstrihoch určitej dĺžky, sa spoločnou etiketou rozumie etiketa na návine. Povrazy a laná patriace do tejto položky zahŕňajú povrazy a laná, ktoré sa používajú pri horolezectve a pri vodných športoch. 13/zv. 18 SK Úradný vestník Európskej únie 241 PRÍLOHA V ČASŤ A ZRUŠENÉ SMERNICE (uvedené v článku 18) — smernica Rady 71/307/EHS (Ú. v. ES 185, 16. 8. 1971, s. 16. ) a jej následné zmeny a doplnky: — smernica Rady 75/36/EHS (Ú. v. ES L 14, 20. 1. 1975, s. 15. ) — smernica Rady 83/623/EHS (Ú. v. ES L 353, 15. 12. 1983. s. 8. ) — smernica Komisie 87/140/EHS (Ú. v. ES L 56, 26. 2. 1987, s. 24. ) ČASŤ B LEHOTY PRE TRANSPOZÍCIU Časové limity SMERNICA Pre umožnenie obchodu s tými výrobkami, ktoré spĺňajú túto smernicu Pre zakázanie obchodu s tými výrobkami, ktoré nespĺňajú túto smernicu 71/307/EHS 75/36/EHS 83/623/EHS 87/140/EHS 29. január 1973 29. január 1975 29. november 1985 1. september 1988 29. máj 1987 242 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 18 PRÍLOHA VI KORELAČNÁ TABUĽKA Táto smernica Smernica 71/307/EHS Táto smernica Smernica 71/307/EHS Článok 1 Článok 2 Článok 3 Článok 4 Článok 5 Článok 6 Článok 7 Článok 8 Článok 9 Článok 10 Článok 11 Článok 12 Článok 13 Článok 14 Článok 15 Článok 16 Článok 17 Článok 18 Článok 19 Príloha I č. 1 Príloha I č. 2 Príloha I č 3 Príloha I č 4 Príloha I č. 5 Príloha I č. 6 Príloha I č. 7 Príloha I č. 8 Príloha I č. 9 Príloha I č. 10 Príloha I č. 11 Príloha I č. 12 Príloha I č. 13 Príloha I č. 14 Príloha I č. 15 Príloha I č. 16 Príloha I č. 17 Príloha I č. 18 Príloha I č. 19 Príloha I č. 20 Príloha I č. 21 Príloha I č. 22 Príloha I č. 23 Príloha I č. 24 Príloha I č. 25 Príloha I č. 26 Príloha I č. 27 Príloha I č. 28 Príloha I č. 29 Príloha I č. 30 Príloha I č. 31 Príloha I č. 32 Príloha I č. 33 Príloha I č. 34 Príloha I č. 35 Príloha I č. 36 Príloha I č. 37 Príloha I č. 38 Príloha I č. 39 Príloha I č. 40 Príloha I č. 41 Príloha II č. 1-2 Príloha II č. 3 Článok 1 Článok 2 Článok 3 Článok 4 Článok 5 Článok 6 Článok 7 Článok 8 Článok 9 Článok 10 Článok 11 Článok 12 Článok 13 Článok 14 Článok 15 Článok 15 písm. a) Článok 16 odst. 3 — Článok 17 Príloha I č. 1 Príloha I č. 2 Príloha I č. 3 Príloha I č. 4 Príloha I č. 5 Príloha I č. 6 Príloha I č. 7 Príloha I č. 8 Príloha I č. 9 Príloha I č. 10 Príloha I č. 11 Príloha I č. 12 Príloha I č. 13 Príloha I č. 15 Príloha I č. 16 Príloha I č. 16 písm. a) Príloha I č. 16 písm. b) Príloha I č. 16 písm. c) Príloha I č. 17 Príloha I č. 18 Príloha I č. 19 Príloha I č. 20 Príloha I č. 21 Príloha I č. 22 Príloha I č. 23 Príloha I č. 24 Príloha I č. 25 Príloha I č. 26 Príloha I č. 27 Príloha I č. 28 Príloha I č. 29 Príloha I č. 30 Príloha I č. 31 Príloha I č. 32 Príloha I č. 33 Príloha I č. 34 Príloha I č. 35 Príloha I č. 36 Príloha I č. 37 Príloha I č. 38 Príloha I č. 39 Príloha II č. 1-2 Príloha II č. 3 Príloha II č. 4 Príloha II č. 5 Príloha II č. 6 Príloha II č. 7 Príloha II č. 8 Príloha II č. 9 Príloha II č. 10 Príloha II č. 11 Príloha II č. 12 Príloha II č. 13 Príloha II č. 14 Príloha II č. 15 Príloha II č. 16 Príloha II č. 17 Príloha II č. 18 Príloha II č. 19 Príloha II č. 20 Príloha II č. 21 Príloha II č. 22 Príloha II č. 23 Príloha II č. 24 Príloha II č. 25 Príloha II č. 26 Príloha II č. 27 Príloha II č. 28 Príloha II č. 29 Príloha II č. 30 Príloha II č. 31 Príloha II č. 32 Príloha II č. 33 Príloha II č. 34 Príloha II č. 35 Príloha II č. 36 Príloha II č. 37 Príloha II č. 38 Príloha II č. 39 Príloha II č. 40 Príloha II č. 41 Príloha III č. 1 Príloha III č. 2 Príloha III č. 3 Príloha III č. 4 Príloha III č. 5 Príloha III č. 6 Príloha III č. 7 Príloha III č. 8 Príloha III č. 9 Príloha III č. 10 Príloha III č. 11 Príloha III č. 12 Príloha III č. 13 Príloha III č. 14 Príloha III č. 15 Príloha III č. 16 Príloha III č. 17 Príloha III č. 18 Príloha III č. 19 Príloha III č. 20 Príloha III č. 21 Príloha III č. 22 Príloha III č. 23 Príloha III č. 24 Príloha II č. 4 Príloha II č. 5 Príloha II č. 6 Príloha II č. 7 Príloha II č. 8 Príloha II č. 9 Príloha II č. 10 Príloha II č. 11 Príloha II č. 12 Príloha II č. 13 Príloha II č. 15 Príloha II č. 16 Príloha II č. 16 písm. a) Príloha II č. 16 písm. b) Príloha II č. 16 písm. c) Príloha II č. 17 Príloha II č. 18 Príloha II č. 19 Príloha II č. 20 Príloha II č. 21 Príloha II č. 22 Príloha II č. 23 Príloha II č. 24 Príloha II č. 25 Príloha II č. 26 Príloha II č. 27 Príloha II č. 28 Príloha II č. 29 Príloha II č. 30 Príloha II č. 31 Príloha II č. 32 Príloha II č. 33 Príloha II č. 34 Príloha II č. 35 Príloha II č. 36 Príloha II č. 37 Príloha II č. 38 Príloha II č. 39 Príloha III č. 1 Príloha III č. 2 Príloha III č. 3 Príloha III č. 4 Príloha III č. 5 Príloha III č. 6 Príloha III č. 7 Príloha III č. 8 Príloha III č. 9 Príloha III č. 10 Príloha III č. 11 Príloha III č. 12 Príloha III č. 13 Príloha III č. 14 Príloha III č. 15 Príloha III č. 17 Príloha III č. 18 Príloha III č. 19 Príloha III č. 20 Príloha III č. 21 Príloha III č. 22 Príloha III č. 23 Príloha III č 24 Príloha III č. 25 13/zv. 18 SK Úradný vestník Európskej únie 243 Táto smernica Smernica 71/307/EHS Táto smernica Smernica 71/307/EHS Príloha III č. 25 Príloha III č. 26 Príloha III č. 27 Príloha III č. 28 Príloha III č. 29 Príloha III č. 30 Príloha III č. 31 Príloha III č. 32 Príloha III č. 33 Príloha III č. 34 Príloha III č. 35 Príloha III č. 26 Príloha III č. 27 Príloha III č. 28 Príloha III č. 29 Príloha III č. 30 Príloha III č. 31 Príloha III č. 32 Príloha III č. 33 Príloha III č. 34 Príloha III č. 35 Príloha III č. 36 Príloha III č. 36 Príloha III č. 37 Príloha III č. 38 Príloha III č. 39 Príloha III č. 40 Príloha III č. 41 Príloha III č. 42 Príloha III č. 43 Príloha IV Príloha V Príloha VI Príloha III č. 37 Príloha III č. 38 Príloha III č. 39 Príloha III č. 40 Príloha III č. 41 Príloha III č. 42 Príloha III č. 43 Príloha III č. 44 Príloha IV — —


title: 96/737/CE: Decisão do Conselho de 16 de Dezembro de 1996 relativa a um programa plurianual para a promoção do rendimento energético na Comunidade - Save II

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
energy consumption
energy policy
production improvement
productivity

formats: html pdfa1b print


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2389/96 av den 16 december 1996 om ändring av förordning (EG) nr 1713/95 om tillämpningsföreskrifter för mjölk och mjölkprodukter i avtalen om frihandel mellan gemenskapen och de baltiska länderna

eurovoc_concepts:
Baltic States
CCT duties
import licence
milk
milk product
tariff reduction


title: Richtlijn 96/71/EG van het Europees Parlement en de Raad van 16 december 1996 betreffende de terbeschikkingstelling van werknemers met het oog op het verrichten van diensten

eurovoc_concepts:
labour mobility
services company
transnational corporation
worker information
working conditions


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2392/96, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit


title: Commission Regulation (EC) No 2387/96 of 16 December 1996 amending Regulation (EC) No 666/96 laying down detailed rules for the application of Regulation (EC) No 447/96 laying down special measures for the import of olive oil from Tunisia and amending Regulation (EC) No 1477/95 laying down certain transitional measures for the implementation of the Uruguay Round Agreement on agriculture as regards olive oil

eurovoc_concepts:
GATT
Tunisia
customs duties
import
import licence
olive oil