title: Leping taani kuningriigi ühinemise kohta 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta

text: 88 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 42000A0922(08) 22. 9. 2000 19. EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 239/97 LEPING TAANI KUNINGRIIGI ÜHINEMISE KOHTA juunil allakirjutatud 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta konventsiooniga, millega Schengenis 1990. aastal rakendatakse BELGIA KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, PRANTSUSE VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK ja MADALMAADE KUNINGRIIK kui 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooni, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (edaspidi “1990. aasta konventsioon”), osalisriigid ning Itaalia Vabariik, Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik, Kreeka Vabariik ning Austria Vabariik, kes ühinesid selle konventsiooniga vastavalt 27. novembril 1990, 25. juunil 1991, 6. novembril 1992 ja 28. aprillil 1995 allakirjutatud lepingute sõlmimise teel, ja TAANI KUNINGRIIK, võttes arvesse tuhande üheksasaja üheksakümne kuuenda aasta detsembrikuu üheksateistkümnendal päeval Luxembourg’is allakirjutatud protokolli Taani Kuningriigi valitsuse ühinemise kohta 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepinguga Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta, mida on muudetud 27. novembril 1990, 25. juunil 1991, 6. novembril 1992 ja 28. aprillil 1995 allakirjutatud protokollidega vastavalt Itaalia Vabariigi, Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi, Kreeka Vabariigi ning Austria Vabariigi ühinemise kohta selle lepinguga, tuginedes 1990. aasta konventsiooni artiklile 140, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Taani Kuningriik ühineb käesoleva lepingu sõlmimise teel 1990. aasta konventsiooniga. psühhotroopsete ainete salakaubaveo, relvade ja lõhkeainete salakaubaveo ning mürgiste ja ohtlike jäätmete illegaalse veo puhul. 2. 1990. aasta konventsiooni artikli 40 lõikes 5 osutatud asutus Taani Kuningriigis käesoleva lepingu allakirjutamise ajal on Rigs- politichefen (riikliku politseijuhi kantselei). Artikkel 2 Artikkel 3 1. 1990. aasta konventsiooni artikli 40 lõikes 4 osutatud amet- nikud Taani Kuningriigis käesoleva lepingu allakirjutamise ajal on: 1990. aasta konventsiooni artikli 41 lõikes 7 osutatud ametnikud Taani Kuningriigis käesoleva lepingu allakirjutamise ajal on: a) politijenestemænd hos lokale politimestre og hos Rigspolitichefen (kohalike politseikonstaablite alluvuses ja riikliku politseijuhi kantselei alluvuses töötavad politseiametnikud); 1. politijenestemænd hos lokale politimestre og hos Rigspolitichefen (kohalike politseikonstaablite alluvuses ja riikliku politseijuhi kantselei alluvuses töötavad politseiametnikud); b) tolliametnikud 1990. aasta konventsiooni artikli 40 lõikes 6 osutatud vastavasisulistes kahepoolsetes kokkulepetes sätesta- tud tingimustel seoses oma volitustega narkootiliste ja 2. tolliametnikud 1990. aasta konventsiooni artikli 41 lõikes 10 kokkulepetes vastavasisulistes kahepoolsetes osutatud 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 89 sätestatud tingimustel seoses oma volitustega narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubaveo, relvade ja lõhkeainete salakaubaveo ning mürgiste ja ohtlike jäätmete illegaalse veo puhul. Artikkel 4 1990. aasta konventsiooni artikli 65 lõikes 2 osutatud pädev ministeerium Taani Kuningriigis käesoleva lepingu allakirjutamise ajal on Justitsministeriet (justiitsministeerium). Artikkel 5 1. Käesoleva lepingu sätteid ei kohaldata Fääri saarte ega Gröönimaa suhtes. 2. Võttes arvesse asjaolu, et Fääri saared ja Gröönimaa kohalda- vad Põhjamaade passiliidu raames sätestatud isikute liikumist käsitlevaid sätteid, ei tehta isikutele, kes liiguvad ühelt poolt Fääri saarte ja Gröönimaa ning teiselt poolt 1990. aasta konventsiooni ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi koostöölepingu osalis- riikide vahel, piirikontrolli. Artikkel 6 Käesoleva lepingu sätted ei piira koostööd Põhjamaade passiliidu raames, kuivõrd see koostöö ei ole vastuolus käesoleva lepingu kohaldamisega või ei takista seda. Artikkel 7 1. Käesolev konventsioon kuulub ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või kinnitamisele. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirjad antakse hoiule Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse arhiivi ja see valitsus tea- tab hoiuleandmisest kõikidele lepinguosalistele. 2. Käesolev leping jõustub riikide, milles suhtes on 1990. aasta kon- ventsioon jõustunud, ja Taani Kuningriigi ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirjade hoiuleandmisele järgneva teise kuu esimesel päe- val. Teiste riikide suhtes jõustub käesolev leping nende ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirjade hoiuleandmisele järgneva teise kuu esimesel päeval tingimusel, et käesolev leping on kooskõlas eelmise lõigu sätetega jõustunud. 3. Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsus teatab kõikidele lepinguosa- listele jõustumise kuupäeva. Artikkel 8 1. Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsus edastab Taani Kuningriigi valitsusele 1990. aasta konventsiooni tõestatud koopia hispaania, hol- landi, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse ja saksa keeles. 2. 1990. aasta konventsiooni taanikeelne tekst on lisatud käesolevale lepingule ning on 1990. aasta konventsiooni hispaania, hollandi, itaa- lia, kreeka, portugali, prantsuse ja saksa keeles koostatud tekstidega võrd- setel tingimustel autentne. Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud. Koostatud tuhande üheksasaja üheksakümne kuuenda aasta detsembrikuu üheksateistkümnendal päeval Luxembourg’is ühes eksemplaris hispaania, hollandi, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, saksa ja taani keeles, kusjuures kõik kaheksa teksti on võrdselt autentsed, mis antakse hoiule Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse arhiivi ja see valitsus edastab tõestatud koopia igale lepinguosalisele. Belgia Kuningriigi valitsuse nimel Taani Kuningriigi valitsuse nimel 90 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd Saksamaa Liitvabariigi valitsuse nimel Kreeka Vabariigi valitsuse nimel Hispaania Kuningriigi valitsuse nimel Prantsuse Vabariigi valitsuse nimel Itaalia Vabariigi valitsuse nimel 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 91 Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse nimel Madalmaade Kuningriigi valitsuse nimel Austria Vabariigi valitsuse nimel Portugali Vabariigi valitsuse nimel 92 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd LÕPPAKT I. Taani Kuningriigi 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta, millega Itaalia Vabariik, Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik, Kreeka Vabariik ning Austria Vabariik ühinesid vastavalt 27. novembril 1990, 25. juunil 1991, 6. novembril 1992 ja 28. aprillil 1995 allakirjutatud lepingute sõlmimise teel, ühinemise lepingule allakirjutamisel on Taani Kuningriik kirjutanud alla 1990. aasta konventsiooniga ühel ajal allakirjutatud lõppaktile, protokollile ning ministrite ja riigisekretäride ühisdeklaratsioonile. Taani Kuningriigi valitsus on kirjutanud alla nendes sisalduvatele ühisdeklaratsioonidele ning võtnud arvesse nendes sisalduvad ühepoolsed deklaratsioonid. Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsus edastab Taani Kuningriigi valitsusele 1990. aasta konventsiooniga ühel ajal allakirjutatud lõppakti, protokolli ning ministrite ja riigisekretäride ühisdeklaratsiooni tõestatud koopiad hispaania, hollandi, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, saksa ja taani keeles. II. Taani Kuningriigi 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi järkjärgulise ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli kaotamise kohta, millega Itaalia Vabariik, Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik, Kreeka Vabariik ning Austria Vabariik ühinesid vastavalt 27. novembril 1990, 25. juunil 1991, 6. novembril 1992 ja 28. aprillil 1995 allakirjutatud lepingute sõlmimise teel, ühinemise lepingule allakirjutamisel on lepinguosalised võtnud vastu järgmised deklaratsioonid: 1. Ühisdeklaratsioon ühinemislepingu artikli 7 kohta Lepinguosalised teavitavad enne ühinemislepingu jõustumist üksteist kõigist asjaoludest, mis on olulised 1990. aasta konventsiooniga reguleeritavate küsimuste ja käesoleva ühinemislepingu jõustumise puhul. Käesolev leping jõustub riikide suhtes, mille suhtes on 1990. aasta konventsioon jõustunud, ja Taani Kuningriigi suhtes alles siis, kui 1990. aasta konventsiooni rakendamise tingimused on kõigis nendes riikides täidetud ning kontroll nende välispiiridel on tõhus ja kui täitevkomitee on teinud kindlaks, et tingimused, mida ta peab vajalikuks kontrolli- ja järelevalvemeetmete tõhusaks rakendamiseks Fääri saarte ja Gröönimaa välispiiridel ning samuti kompenseerivate meetmete, sealhulgas Schengeni infosüsteemi (SIS) tõhusaks rakendamiseks, on täidetud ja tõhusad. Kõigi teiste riikide suhtes jõustub käesolev ühinemisleping alles siis, kui 1990. aasta konventsiooni rakendamise tingimused on nendes riikides täidetud ning kui kontroll nende välispiiridel on tõhus. 2. Ühisdeklaratsioon 1990. aasta konventsiooni artikli 9 lõike 2 kohta Lepinguosalised täpsustavad, et Taani Kuningriigi 1990. aasta konventsiooniga ühinemise lepingule allakirjutamisel käsitletakse 1990. aasta konventsiooni artikli 9 lõikes 2 osutatud ühist viisakorda selle alates ühise 19. juunist 1990. korrana, mida konventsioonile allakirjutanud kohaldavad kõnealusele riigid 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 93 3. Ühisdeklaratsioon Euroopa Liidu lepingu artikli K. 3 alusel koostatud väljaandmise konventsiooni kohta 1990. aasta konventsiooni osalisriigid kinnitavad, et Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise konventsiooni, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K. 3 alusel ja allkirjastatud 27. septembril 1996. aastal Dublinis, artikli 5 lõiget 4 ja sellele konventsioonile lisatud deklaratsioone kohaldatakse ka 1990. aasta konventsiooni raames. III. Lepinguosalised on võtnud teadmiseks Taani Kuningriigi deklaratsioonid Itaalia Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Portugali Vabariigi, Kreeka Vabariigi ja Austria Vabariigi ühinemislepingute kohta. Taani Kuningriigi valitsus võtab teadmiseks Itaalia Vabariigi, Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi, Kreeka Vabariigi ning Austria Vabariigi juunil 1991, 6. novembril 1992 ja 28. aprillil 1995 allakirjutatud 1990. aasta konventsiooniga ühinemise lepingute ning nendele lisatud lõppaktide ja deklaratsioonide sisu. vastavalt 27. novembril 1990, 25. Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsus edastab Taani Kuningriigi valitsusele kõnealuste dokumentide tõestatud koopia. Taani Kuningriigi deklaratsioon Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi 1990. aasta konventsiooniga ühinemise lepingute kohta Käesoleva lepingu allakirjutamisel võtab Taani Kuningriik arvesse Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi 1990. aasta konventsiooniga ühinemise lepingute ning nendega seotud lõppaktide ja deklaratsioonide sisu. Koostatud tuhande üheksasaja üheksakümne kuuenda aasta detsembrikuu üheksateistkümnendal päeval Luxembourg’is ühes eksemplaris hispaania, hollandi, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, saksa ja taani keeles, kusjuures kõik kaheksa teksti on võrdselt autentsed, mis antakse hoiule Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse arhiivi, ja see valitsus edastab tõestatud koopia igale lepinguosalisele. Belgia Kuningriigi valitsuse nimel Taani Kuningriigi valitsuse nimel 94 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd Saksamaa Liitvabariigi valitsuse nimel Kreeka Vabariigi valitsuse nimel Hispaania Kuningriigi valitsuse nimel Prantsuse Vabariigi valitsuse nimel Itaalia Vabariigi valitsuse nimel 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 95 Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsuse nimel Madalmaade Kuningriigi valitsuse nimel Austria Vabariigi valitsuse nimel Portugali Vabariigi valitsuse nimel 96 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd MINISTRITE JA RIIGISEKRETÄRIDE DEKLARATSIOON Belgia Kuningriigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi ja Portugali Vabariigi valitsus kirjutasid tuhande üheksasaja üheksakümne kuuenda aasta detsembrikuu üheksateistkümnendal päeval Luxembourg’is alla lepingule Taani Kuningriigi ühinemise kohta 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta ning millega Itaalia Vabariik, Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik, Kreeka Vabariik ning Austria Vabariik ühinesid vastavalt 27. novembril 1990, 25. juunil 1991, 6. novembril 1992 ning 28. aprillil 1995 allakirjutatud lepingute sõlmimise teel. Nad märkisid, et Taani Kuningriigi valitsuse esindaja avaldas toetust deklaratsioonile, mille võtsid vastu 19. juunil 1990 Schengenis kohtunud Belgia Kuningriiki, Saksamaa Liitvabariiki, Prantsuse Vabariiki, Luksemburgi Suurhertsogiriiki ja Madalmaade Kuningriiki esindanud ministrid ja riigisekretärid, ning otsusele, mis kinnitati samal päeval, kui kirjutati alla konventsioon, millega rakendatakse Schengeni lepingut, millisele deklaratsioonile ja otsusele on toetust avaldanud ka Itaalia Vabariigi, Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi, Kreeka Vabariigi ning Austria Vabariigi valitsus


title: REGLAMENTO (CE) N° 2433/96 DE LA COMISIÓN de 19 de diciembre de 1996 por el que se modifican los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos de los sectores de los cereales y del arroz exportados en forma de mercancías no incluidas en el Anexo II del Tratado

eurovoc_concepts:
cereals
export licence
export refund
rice


title: Avtal om fiskeförbindelser mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Estland

eurovoc_concepts:
Estonia
agreement (EU)
catch quota
conservation of resources
fishery management
fishing agreement
fishing area
fishing rights
sea fish
sea fishing

formats: html pdfa1b print


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2438/96 DELLA COMMISSIONE del 19 dicembre 1996 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione dei cereali e delle farine, delle semole e dei semolini di frumento o di segala

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal


title: Megállapodás a Finn Köztársaság csatlakozásáról a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezményhez

eurovoc_concepts:
Benelux
European convention
France
Italy
accession to an agreement

formats: html pdf print

text: 19/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 97 42000A0922(09) L 239/106 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 9. 22. MEGÁLLAPODÁS A FINN KÖZTÁRSASÁG CSATLAKOZÁSÁRÓL a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezményhez A BELGA KIRÁLYSÁG, a NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, a FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, a LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG és a HOLLAND KIRÁLYSÁG, a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormánya között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezményben (a továbbiakban „az 1990. évi Egyezmény”) részes Felek és az Olasz Köztársaság, a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság, a Görög Köztársaság és az Osztrák Köztársaság, amelyek az 1990. évi Egyezményhez az 1990. november 27-én, az 1991. június 25-én, az 1992. november 6-án, illetve az 1995. április 28-án aláírt megállapodásokkal csatlakoztak, egyrészről, és a FINN KÖZTÁRSASÁG, másrészről, tekintettel arra, hogy Luxembourgban, ezerkilencszázkilencvenhat december tizenkilencedikén aláírták a jegyzőkönyvet a Finn Köztársaság kormányának csatlakozásáról az Olasz Köztársaság, a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság, a Görög Köztársaság és az Osztrák Köztársaság kormányának csatlakozásáról az 1990. november 27-én, 1991. június 25-én, 1992. november 6-án, illetve 1995. április 28-án aláírt jegyzőkönyvekkel módosított, a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormánya között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodáshoz, az 1990. évi Egyezmény 140. cikke alapján, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. cikk E megállapodással a Finn Köztársaság csatlakozik az 1990. évi Egyezményhez. 2. cikk (1) E megállapodás aláírásakor a Finn Köztársaság tekintetében az 1990. évi Egyezmény 40. cikkének (4) bekezdésében említett hivatalos személyek a következők: c) Tullimiehet – tulltjänstemän (vámtisztviselők), az 1990. évi Egyezmény 40. cikkének (6) bekezdésében említett megfelelő kétoldalú megállapodásokban megállapított feltételek alapján a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelmével, a tiltott fegyver- és robbanóanyag-kereskedelemmel, valamint a mérgező és veszélyes hulladékok tiltott szállításával kapcso- latos hatáskörükben eljárva. (2) E megállapodás aláírásakor a Finn Köztársaság tekintetében az 1990. évi Egyezmény 40. cikkének (5) bekezdésében említett hatóság a Keskusrikospoliisi – Centralkriminalpolisen (Országos Nyo- mozóiroda). a) Poliisin virkamiehistä poliisimiehet – av polisens tjänstemän polis- män (rendőrtisztek); 3. cikk b) Rajavartiolaitoksen virkamiehistä rajavartiomiehet – av gränsbevak- ningsväsendets tjänstemän gränsbevakningsmän (a Határőrség tisztviselői), az 1990. évi Egyezmény 40. cikkének (7) bekez- désében említett emberkereskedelem vonatkozásában; E megállapodás aláírásakor a Finn Köztársaság tekintetében az 1990. évi Egyezmény 41. cikkének (7) bekezdésében említett hivatalos személyek a következők: 98 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 19/2. kötet (1) Poliisin virkamiehistä poliisimiehet – av polisens tjänstemän 6. cikk polismän (rendőrtisztek); (2) Rajavartiolaitoksen virkamiehistä rajavartiomiehet – av gränsbevak- ningsväsendets tjänstemän gränsbevakningsmän (a Határőrség tisztviselői), az 1990. évi Egyezmény 40. cikkének (7) bekez- désében említett emberkereskedelem vonatkozásában; (3) Tullimiehet – tulltjänstemän (vámtisztviselők), az 1990. évi Egyezmény 41. cikkének (10) bekezdésében említett megfe- lelő kétoldalú megállapodásokban megállapított feltételek alapján a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott keres- kedelmével, robbanóanyag- kereskedelemmel, valamint a mérgező és veszélyes hulladé- kok tiltott szállításával kapcsolatos hatáskörükben eljárva. fegyver- tiltott és a (1) Ezt a megállapodást a Szerződő Felek megerősítik, elfogadják vagy jóváhagyják. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat a Luxemburgi Nagyhercegség kormányánál helyezik letétbe, amely erről valamennyi Szerződő Felet értesíti. (2) Ez a megállapodás azoknak az államoknak, amely államok tekin- tetében az 1990. évi Egyezmény hatályba lépett, és a Finn Köztársa- ságnak a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratainak letétbe helye- zését követő második hónap első napján lép hatályba. A többi állam tekintetében ez a megállapodás a megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirataik letétbe helyezését követő második hónap első napján lép hatályba, feltéve hogy ez a megállapodás az előző albekezdés rendelkezéseinek megfelelően hatályba lépett. 4. cikk (3) A Luxemburgi Nagyhercegség kormánya értesíti valamennyi Szer- ződő Felet a hatálybalépés időpontjáról. E megállapodás aláírásakor a Finn Köztársaság tekintetében az 1990. évi Egyezmény 65. cikkének (2) bekezdésében említett hatáskörrel rendelkező minisztérium az Oikeusministeriö – Justitienministeriet (Igazságügyi Minisztérium). 7. cikk 5. cikk (1) A Luxemburgi Nagyhercegség kormánya a Finn Köztársaság kor- mányának eljuttatja az 1990. évi Egyezmény hitelesített másolatát hol- land, francia, német, görög, olasz, portugál és spanyol nyelven. E megállapodás rendelkezései nem érintik a skandináv útlevélunió keretén belül történő együttműködést, amennyiben ez az együttműködés nem ellentétes e megállapodás alkalmazásával, illetve nem gátolja e megállapodás alkalmazását. (2) Az 1990. évi Egyezmény finn nyelven megfogalmazott szövegét mellékelik ehhez a megállapodáshoz, és ugyanúgy hiteles, mint az 1990. évi Egyezmény holland, francia, német, görög, olasz, portugál és spanyol nyelven megfogalmazott szövege. A fentiek hiteléül a szabályszerű felhatalmazással rendelkező alulírottak ezt a megállapodást aláírták. Kelt Luxembourgban, ezerkilencszázkilencvenhat december tizenkilencedikén, egy-egy eredeti példányban, holland, finn, francia, német, görög, olasz, portugál és spanyol nyelven, mind a nyolc szöveg egyformán hiteles, az eredeti példányt a Luxemburgi Nagyhercegség kormányának irattárában helyezik letétbe, amely minden további Szerződő Félnek eljuttat egy-egy hitelesített másolatot. A Belga Királyság kormánya részéről 19/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 99 A Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya részéről A Görög Köztársaság kormánya részéről A Spanyol Királyság kormánya részéről A Francia Köztársaság kormánya részéről Az Olasz Köztársaság kormánya részéről A Luxemburgi Nagyhercegség kormánya részéről 100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 19/2. kötet A Holland Királyság kormánya részéről Az Osztrák Köztársaság kormánya részéről A Portugál Köztársaság kormánya részéről A Finn Köztársaság kormánya részéről 19/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 101 ZÁRÓOKMÁNY I. A Finn Köztársaságnak a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormánya között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezményhez – amelyhez az Olasz Köztársaság, a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság, a Görög Köztársaság és az Osztrák Királyság az 1990. november 27-én, az 1991. június 25-én, az 1992. november 6-án, illetve az 1995. április 28-án aláírt csatlakozási megállapodásokkal csatlakoztak – történő csatlakozásáról szóló megállapodás aláírásának alkalmával a Finn Köztársaság kormánya aláírta a záróokmányt, a jegyzőkönyvet, valamint a miniszterek és államtitkárok együttes nyilatkozatát, amelyeket az 1990. évi Egyezménnyel egyidejűleg írtak alá. A Finn Köztársaság kormánya csatlakozott az azokban foglalt együttes nyilatkozatokhoz, az azokban foglalt egyoldalú nyilatkozatokat pedig tudomásul vette. A Luxemburgi Nagyhercegség kormánya a Finn Köztársaság kormányának eljuttatja az 1990. évi Egyezménnyel egyidejűleg aláírt záróokmány, jegyzőkönyv, valamint a miniszterek és államtitkárok együttes nyilatkozatának egy-egy hitelesített másolatát holland, finn, francia, német, görög, olasz, portugál és spanyol nyelven. II. A Finn Köztársaságnak a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormánya között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezményhez – amelyhez az Olasz Köztársaság, a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság, a Görög Köztársaság és az Osztrák Köztársaság az 1990. november 27-én, az 1991. június 25-én, az 1992. november 6-án, illetve az 1995. április 28-án aláírt csatlakozási megállapodásokkal csatlakozott – történő csatlakozásáról szóló megállapodás aláírásakor, a Szerződő Felek az alábbi nyilatkozatokat fogadták el: 1. Együttes nyilatkozat a csatlakozási megállapodás 6. cikkéhez A Szerződő Felek már a csatlakozási megállapodás hatálybalépését megelőzően tájékoztatják egymást mindazokról a körülményekről, amelyek jelentős kihatással lehetnek az 1990. évi Egyezmény által szabályozott tárgykörökre és a csatlakozási megállapodás hatálybaléptetésére. A csatlakozási megállapodás akkor lép hatályba azon államok, amelyek tekintetében az 1990. évi Egyezmény hatályba lépett, és a Finn Köztársaság között, amikor az 1990. évi Egyezmény végrehajtásának előfeltételei adottak ezekben az államokban, és amikor a külső határokon az ellenőrzéseket eredményesen végrehajtják. A többi állam tekintetében ezt a csatlakozási megállapodást akkor léptetik hatályba, amikor az adott államban az 1990. évi Egyezmény végrehajtásának előfeltételei adottak, és amikor a külső határokon az ellenőrzéseket eredményesen végrehajtják. 2. Együttes nyilatkozat az 1990. évi Egyezmény 9. cikkének (2) bekezdéséhez A Szerződő Felek megállapítják, hogy a Finn Köztársaságnak az 1990. évi Egyezményhez történő csatlakozásáról szóló megállapodás aláírásakor az 1990. évi Egyezmény 9. cikkének (2) bekezdésében említett közös vízumszabályozást úgy tekintik, hogy az az említett 1990. évi Egyezményt aláíró Felek által 1990. június 19. óta alkalmazott közös szabályozást jelenti. 3. Együttes nyilatkozat az Európai Unióról szóló szerződés K. 3. cikke alapján kidolgozott, a kiadatásról szóló egyezményről 102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 19/2. kötet Az 1990. évi Egyezményben részes államok megerősítik, hogy az Európai Unióról szóló szerződés K. 3. cikke alapján kidolgozott, az Európai Unió tagállamai közötti kiadatásról Dublinban, 1996. szeptember 27-én aláírt egyezmény 5. cikkének (4) bekezdését, valamint a szerződő államoknak az említett egyezményhez fűzött nyilatkozatait az 1990. évi Egyezmény keretei között kell alkalmazni. III. A Szerződő Felek tudomásul vették a Finn Köztársaság nyilatkozatát az Olasz Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Portugál Köztársaság, a Görög Köztársaság és az Osztrák Köztársaság csatlakozásáról szóló megállapodásokról. A Finn Köztársaság kormánya tudomásul veszi az Olasz Köztársaságnak, a Spanyol Királyságnak és a Portugál Köztársaságnak, a Görög Köztársaságnak és az Osztrák Köztársaságnak az 1990. évi Egyezményhez történő csatlakozásáról szóló, 1990. november 27-én, 1991. június 25-én, 1992. november 6-án, illetve 1995. április 28-án aláírt megállapodások tartalmát, valamint az ezekhez a megállapodásokhoz mellékelt záróokmányok és nyilatkozatok tartalmát. A Luxemburgi Nagyhercegség kormánya eljuttatja a fent említett okiratok egy-egy hitelesített másolatát a Finn Köztársaság kormányának. A Finn Köztársaság nyilatkozata a Dán Királyságnak és a Svéd Királyságnak az 1990. évi Egyezményhez történő csatlakozásáról szóló megállapodásokról E megállapodás aláírásakor a Finn Köztársaság tudomásul veszi a Dán Királyságnak és a Svéd Királyságnak az 1990. évi Egyezményhez történő csatlakozásáról szóló megállapodások tartalmát, valamint az ezekhez a megállapodásokhoz mellékelt záróokmányok és nyilatkozatok tartalmát. A Finn Köztársaság kormányának nyilatkozata az Åland-szigetekről A Finn Köztársaság kinyilvánítja, hogy az 1990. évi Egyezmény végrehajtásakor eleget tesznek azoknak a kötelezettségeknek, amelyek az Åland-szigetekre vonatkozóan az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozásának feltételeiről és az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításairól szóló okmányhoz csatolt 2. jegyzőkönyv 2. cikkéből erednek. Kelt Luxembourgban, ezerkilencszázkilencvenhat december tizenkilencedikén, egy-egy eredeti példányban holland, finn, francia, német, görög, olasz, spanyol és portugál nyelven, mind a nyolc szöveg egyformán hiteles, az eredeti példányt a Luxemburgi Nagyhercegség kormányának irattárában helyezik letétbe, amely minden további Szerződő Félnek eljuttat egy-egy hitelesített másolatot. 3 A Belga Királyság kormánya részéről 19/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 103 A Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya részéről A Görög Köztársaság kormánya részéről A Spanyol Királyság kormánya részéről A Francia Köztársaság kormánya részéről Az Olasz Köztársaság kormánya részéről A Luxemburgi Nagyhercegség kormánya részéről 104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 19/2. kötet A Holland Királyság kormánya részéről Az Osztrák Köztársaság kormánya részéről A Portugál Köztársaság kormánya részéről A Finn Köztársaság kormánya részéről 19/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 105 A MINISZTEREK ÉS ÁLLAMTITKÁROK NYILATKOZATA Ezerkilencszázkilencvenöt december tizenkilencedikén a Belga Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Finn Köztársaság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság és a Portugál Köztársaság kormányának képviselői Luxembourgban aláírták a Finn Köztársaságnak a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormánya között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben, 1990. június 19-én aláírt egyezményhez – amelyhez az Olasz Köztársaság, a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság, a Görög Köztársaság és az Osztrák Köztársaság az 1990. november 27-én, az 1991. június 25-én, az 1992. november 6-án, illetve az 1995. április 28-án aláírt csatlakozási megállapodásokkal csatlakozott – történő csatlakozásáról szóló megállapodást. Tudomásul vették, hogy a Finn Köztársaság kormányának képviselője azt a nyilatkozatot tette, hogy csatlakozik a Belga Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság kormányát képviselő miniszterek és államtitkárok által Schengenben, 1990. június 19-én tett nyilatkozathoz és az ugyanazon a napon, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény aláírása alkalmával megerősített határozathoz, amely nyilatkozathoz és határozathoz az Olasz Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Portugál Köztársaság, a Görög Köztársaság és az Osztrák Köztársaság kormánya szintén csatlakozott


title: 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių

eurovoc_concepts:
approximation of laws
electrical energy
electricity supply
energy production
energy transport
single market

text: 12/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 3 31996L0092 L 27/20 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1997 1 30 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 96/92/EB 1996 m. gruodžio 19 d. dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, (7) atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 57 straipsnio 2 dalį, 66 ir 100a straipsnius, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), spalio 29 d. Tarybos direktyva kadangi 1990 m. 90/547/EEB dėl elektros energijos perdavimo tinklais (4) ir 1990 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 90/377/EEB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skai- drumą (5), numato elektros energijos vidaus rinkos sukū- rimo pirmąjį etapą; atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), (8) kadangi dėl to dabar būtina imtis tolesnių priemonių, sie- kiant sukurti elektros energijos vidaus rinką; laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos (3), kadangi svarbu patvirtinti priemones, garantuojančias sklandų vidaus rinkos veikimą; kadangi vidaus rinką sudaro teritorija be vidaus sienų, kurioje garantuojamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas; (9) kadangi vidaus rinkoje veikiančios elektros energijos įmonės, nepažeisdamos komunalinių paslaugų teikimo įsi- pareigojimų, turi siekti konkurencijos elektros energijos rinkoje; kadangi konkurencinės elektros energijos rinkos sukūrimas yra svarbus žingsnis formuojant vidaus energetikos rinką; (10) kadangi valstybių narių sistemos, reguliuojančias elektros energijos sektorių, yra skirtingos dėl šiuo metu esančių struktūrinių skirtumų; kadangi šios direktyvos nuostatos neturėtų daryti įtakos Sutarties visapusiškam taikymui, o svarbiausia vidaus rin- kos ir konkurencijos nuostatoms; (11) kadangi elektros energijos vidaus rinkos sukūrimas ypač svarbus šio produkto gamybos, perdavimo ir paskirstymo efektyvumui didinti, kartu padidinant tiekimo saugumą ir Europos ekonomikos konkurencingumą bei gerinant aplinkos apsaugą; (12) kadangi elektros energijos vidaus rinka turi būti kuriama nuosekliai, kad pramonės įmonės lanksčiai ir tvarkingai prisitaikytų prie naujų sąlygų ir būtų atsižvelgta į įvairius būdus, kuriais šiuo metu veikia elektros energijos sistemos; kadangi, remiantis subsidiarumo principu, Bendrijoje turėtų būti patvirtinti bendrieji sistemos kūrimo principai, leidžiant kiekvienai valstybei narei pačiai pasirinkti jos konkrečią padėtį geriausiai atitinkantį režimą, tačiau šiuos principus detaliai turėtų įgyvendinti valstybės narės; kadangi, nepaisant vyraujančios rinkos struktūros, remian- tis šios direktyvos nuostatomis, sistema turi būti atvira ir padedanti rezultatų valstybėse, tuo pačiu siekiant panašaus rinkų atsivėrimo laipsnio bei panašių galimybių naudotis elektros energijos rinkomis; ekonominių lygiaverčių siekti kadangi elektros energijos sektoriaus vidaus rinkos kūri- mas turėtų sudaryti palankias sąlygas sistemų sujungimui ir jų tarpusavio suderinamumui; (13) kadangi kai kuriose valstybėse narėse turi būti nustatyti komunalinių paslaugų teikimo įpareigojimai, garantuojan- tys saugų tiekimą ir vartotojų bei aplinkos apsaugą, kurių, jų nuomone, negali garantuoti laisva konkurencija; (1) (2) (3) (4) (5) (6) (1) OL C 65, 1992 3 14 p. 4 ir OL C 123, 1994 5 4, p. 1. (2) OL C 73, 1993 3 15, p. 31. (3) 1993 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 329, 1993 12 6, p. 150). 1996 m. liepos 25 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 315, 1996 10 24, p. 18) ir 1996 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje). 1996 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas. (4) OL L 313, 1990 11 13, p. 30. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 95/162/EB (OL L 107, 1995 5 12, p. 53). (5) OL L 185, 1990 7 17, p. 16. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 93/87/EEB (OL L 277, 1993 11 10, p. 32). LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 12/2 t. 4 (14) kadangi ilgalaikis planavimas gali būti viena iš priemonių vykdyti šiuos komunalinių paslaugų teikimo įpareigoji- mus; (15) kadangi Sutartyje yra nustatytos konkrečios taisyklės, ribo- jančios laisvą prekių judėjimą ir konkurenciją; (16) (17) kadangi Sutarties 90 straipsnio 1 dalies nuostatos ypač įpa- reigoja valstybes nares taikyti šias taisykles valstybinėms įmonėms ir įmonėms, kurioms suteiktos specialios ir išimtinės teisės; kadangi Sutarties 90 straipsnio 2 dalies nuostatos tam tik- romis sąlygomis įpareigoja įmones, kurioms pavesta vyk- dyti bendrų ekonominių interesų paslaugas, laikytis šių tai- syklių; (18) kadangi šios direktyvos taikymas nedaro įtakos tokių įmo- nių veiklai; (19) (20) (21) kadangi valstybės narės, nustatydamos elektros energijos sektoriaus įmonėms komunalinių paslaugų teikimo įparei- gojimus, turi pripažinti atitinkamas Sutarties taisykles taip, kaip jas aiškina Teisingumo Teismas; kadangi, kuriant elektros energijos vidaus rinką, reikia visa- pusiškai atsižvelgti į Bendrijos ekonominę ir socialinę san- glaudą, ypač nacionalinių ir Bendrijos elektros energijos perdavimo infrastruktūrų srityje; kadangi 1996 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tary- bos sprendimas 1254/96/EB, nustatantis tam tikras gaires dėl transeuropinių energetikos tinklų (1), prisidėjo prie elektros energijos perdavimo integruotos infrastruktūros plėtojimo; (22) kadangi dėl to būtina nustatyti bendras elektros energijos gamybos bei perdavimo ir paskirstymo sistemų eksploata- vimo taisykles; (23) kadangi gamybos rinkos kūrimui gali būti taikoma leidimų išdavimo ir viešųjų konkursų tvarka, ir ji turi būti taikoma remiantis objektyviais, skaidriais ir nediskriminuojančiais kriterijais; garantuoti visos perdavimo sistemos turi būti valdomos ir kontroliuojamos centralizuotai; kadangi turi būti paskirtas perdavimo sistemos operatorius, kuriam būtų pavesta sis- temą eksploatuoti, prižiūrėti, ir, jei reikia, plėtoti; kadangi perdavimo sistemos operatorius turi veikti objektyviai, skaidriai ir nediskriminaciniu pagrindu; (26) kadangi perdavimo sistemų eksploatavimo ir tiesioginių linijų techninės taisyklės turi būti skaidrios ir garantuoti tarpusavio sąveiką; (27) kadangi elektrinių dispečeriniam valdymui nustatyti objektyvūs ir nediskriminuojantys kriterijai; turi būti (28) kadangi, siekiant saugoti aplinką, prioritetas gali būti suteiktas elektros energijos gavybai iš atsinaujinančių ener- gijos šaltinių; (29) (30) (31) (32) kadangi, paskirstymo lygiu, tam tikroje teritorijoje esan- tiems vartotojams gali būti suteiktos teisės tiekti energiją ir paskirtas vadovas valdyti, eksploatuoti, o prireikus, plėtoti paskirstymo sistemą; kadangi, siekiant garantuoti skaidrumą ir nediskriminuo- jantį pobūdį, vertikalios integracijos įmonių perdavimo funkcija turėtų būti vykdoma atskirai nuo kitų veiklos rūšių; kadangi vienintelio pirkėjo veikla turi būti atskirta nuo ver- tikalios integracijos įmonių gamybos bei paskirstymo veik- los; kadangi keitimasis informacija apie vienintelio pirkėjo veiklą ir įmonių gamybos bei paskirstymo veiklą turi būti ribojamas; kadangi visų integruotų elektros energijos įmonių finan- sinė atskaitomybė turi būti kuo skaidresnė, ypač nustatant galimą piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi, pavyz- džiui, nurodant nepaprastai aukštus ar žemus tarifus arba vykdant diskriminacinius veiksmus lygiavertėms operaci- joms; kadangi dėl to kiekvienai veiklos rūšiai turi būti parengta atskira finansinė atskaitomybė; (33) kadangi kompetentingoms valdžios institucijoms būtina sudaryti galimybę susipažinti su įmonės vidaus ataskaito- mis, deramai laikantis konfidencialumo reikalavimo; (24) kadangi taikant šią tvarką reiktų atsižvelgti į turinčių auto- nomiją ir nepriklausomų gamintojų padėtį; (34) (25) kadangi, siekiant apsaugoti gamintojų ir jų vartotojų inte- resus, sistemos saugumui, patikimumui ir efektyvumui kadangi dėl valstybių narių struktūrų ir tam tikrų sistemų charakteristikų įvairovės turėtų būti įvairūs būdai, sutei- kiantys teisę naudotis sistemomis ir veikiantys pagal objek- tyvius, skaidrius ir nediskriminuojančius kriterijus; (1) OL L 161, 1996 6 29, p. 147. (35) kadangi turėtų būti priimta nuostata, leidžianti statyti ir naudoti tiesiogines linijas; 12/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 5 (36) kadangi turėtų būti numatytos garantijos ir ginčų spren- dimo tvarka; (37) kadangi reiktų vengti piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi ir agresyvaus pobūdžio veiklos; (38) kadangi tam tikros valstybės narės gali patirti ypatingų sunkumų pritaikydamos savo sistemas, reiktų priimti nuo- statą dėl laikinojo režimo taikymo arba laikinai netaikyti įstatymų, ypač mažoms izoliuotoms sistemoms; (39) kadangi ši direktyva sudaro tolesnį liberalizacijos etapą; kadangi, priėmus ją, vis tiek lieka kliūčių, trukdančių elek- tros energijos prekybai tarp valstybių narių; kadangi dėl to, atsižvelgus į sukauptą patirtį, gali būti teikiami siūlymai dėl elektros energijos vidaus rinkos gerinimo; kadangi Komi- sija, taikydama šią direktyvą, yra atskaitinga Tarybai ir Europos Parlamentui, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: I SKYRIUS Taikymo sritis ir apibrėžimai 1 straipsnis Ši direktyva nustato bendras elektros energijos gamybos, perdavimo ir paskirstymo taisykles. Ji nustato taisykles, susijusias su elektros energetikos sektoriaus struktūra ir veikimu, patekimu taikoma kvietimams dalyvauti į rinką, kriterijais ir tvarka, viešuosekonkursuose, sistemų eksploatavimu. leidimų išdavimo tvarka ir 2 straipsnis Šioje direktyvoje: 1) 2) 3) „gamyba“ — elektros energijos gamyba; „gamintojas“ — gaminantis elektros energiją fizinis ar juridi- nis asmuo; „turintis autonomiją gamintojas“ — fizinis ar juridinis asmuo, gaminantis elektros energiją iš esmės tik savo poreikiams; 4) „nepriklausomas gamintojas“: a) gamintojas, nevykdantis elektros energijos perdavimo ar paskirstymo funkcijų sistemos teritorijoje, kurioje yra jo įstaiga; b) valstybėse narėse, kuriose nėra vertikalios integracijos įmonių ir taikoma konkursų tvarka, a punkte apibrėžtas gamintojas, kuriam gali ir nebūti taikoma ekonominio pirmumo teisė jungtinėse sistemose; 5) 6) 7) 8) „perdavimas“ — elektros energijos transportavimas aukštos įtampos jungtine sistema, siekiant pristatyti ją galutiniams vartotojams ir skirstytojams; transportavimas „paskirstymas“ — elektros vidutinės ir žemos įtampos paskirstymo sistemomis, siekiant pristatyti ją vartotojams; energijos „vartotojai“ — elektros energijos didmenininkai ar galutiniai vartotojai ir paskirstymo įmonės; „didmeniniai vartotojai“ — fiziniai ar juridiniai asmenys, jeigu valstybės narės pripažįsta juos, perkantys ar parduodan- tys elektros energiją, tačiau nevykdantys perdavimo, gamy- bos ar paskirstymo funkcijų sistemoje, kur yra jų įmonės, ar už jos ribų; 9) „galutinis vartotojas“ — vartotojas, perkantis elektros ener- giją savo vartojimo reikmėms; 10) „jungiamosios linijos“ — energetikos sistemas jungiantys įrenginiai; 11) „jungtinė sistema“ — perdavimo ir paskirstymo sistemos, sujungtos viena ar daugiau jungiamųjų linijų; 12) „tiesioginė linija“ — elektros linija, papildanti jungtinę sis- temą; 13) „ekonominė pirmumo teisė“ — elektros energijos tiekimo šaltinių klasifikavimas pagal ekonominius kriterijus; 14) „papildomos paslaugos“ — visos paslaugos, reikalingos per- davimo ir paskirstymo sistemai eksploatuoti; 15) „sistemos vartotojas“ — fizinis ar juridinis asmuo, tiekiantis elektros energiją arba kuriam ji tiekiama perdavimo ar paskirstymo sistema; 16) „tiekimas“ — elektros energijos tiekimas ir (arba) pardavimas vartotojams; 17) „integruota elektros energijos įmonė“ — vertikalios ar hori- zontalios integracijos įmonė; 18) „vertikalios integracijos įmonė“ — įmonė, vykdanti dvi ar daugiau elektros energijos gamybos, perdavimo ir paskirs- tymo funkcijų; 19) „horizontalios integracijos įmonė“ — įmonė, vykdanti mažiausiai vieną šių funkcijų: gamyba pardavimui arba elek- tros energijos perdavimas ar paskirstymas, o kitą — nesusi- jusią su energetine veikla funkciją; 20) „viešo konkurso tvarka“ — tvarka, kurią taikant numatyti papildomi poreikiai ir pakeistini pajėgumai patenkinami iš naujų ar esamų gamybos pajėgumų; 6 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 12/2 t. 21) „ilgalaikis planavimas“ — ilgalaikių investicijų į gamybos ir perdavimo pajėgumus poreikio planavimas, siekiant paten- kinti sistemos elektros energijos paklausą ir garantuoti tie- kimą vartotojams; 22) „vienintelis pirkėjas“ — juridinis asmuo, kuris, toje sistemo- je, kur jis turi įmonę, yra atsakingas už perdavimo sistemos vieningą valdymą ir (arba) centralizuotą elektros energijos pirkimą ir pardavimą; 23) „maža izoliuota sistema“ — sistema 1996 m. suvartojusi mažiau kaip 2 500 GWh, jeigu mažiau negu 5 % per metus suvartotos energijos gaunama jungiamosiomis linijomis su kitomis sistemomis. III SKYRIUS Elektros energijos gamyba 4 straipsnis Naujų elektros energijos gamybos pajėgumų statybai valstybės narės gali pasirinkti leidimų ir (arba) viešų konkursų tvarką. Leidimų ir viešo konkurso tvarka turi būti taikoma remiantis objektyviais, skaidriais ir nediskriminuojančiais kriterijais. 5 straipsnis 1. Jeigu valstybės narės pasirenka leidimų tvarką, valstybės narės nustato leidimų statyti savo teritorijose elektros energijos gamy- bos įrengimus išdavimo kriterijus. Tokie kriterijai susiję su: II SKYRIUS a) elektros energetikos sistemos, įrenginių ir įrangos saugumu ir Bendros sektoriaus organizavimo taisyklės apsauga; b) aplinkos apsauga; 3 straipsnis c) žemės naudojimu ir statybos vietos parinkimu; 1. Valstybės narės, remdamosi savo institucijų struktūra ir atsi- žvelgdamos į subsidiarumo principą, nepažeisdamos 2 dalies, garantuoja, kad siekdamos konkurencingos elektros energijos rin- kos ir nediskriminuodamos šių įmonių teisių ir įsipareigojimų, elektros energijos įmonės veikia laikydamosi šios direktyvos pri- ncipų. Du teisės naudotis sistema būdai, nurodyti 17 ir 18 straips- niuose, turi duoti ir tuo pačiu tiesiogiai palyginamą rinkų atvėrimo laipsnį bei tiesiogiai palyginamas galimybes naudotis elektros energijos rinkomis. lygiaverčius ekonominius rezultatus, 2. Atsižvelgdamos į Sutarties atitinkamas nuostatas, o ypač į jos 90 straipsnį, valstybės narės, vadovaudamosi bendrais ekonomi- niais interesais, elektros energijos sektoriaus įmonėms gali nustatyti viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimus, reguliuojan- čius saugumą, taip pat ir saugų tiekimą, jo reguliarumą, kokybę ir kainą bei aplinkos apsaugą. Šie įsipareigojimai turi būti aiškūs, suprantami, nediskriminuojantys ir patikimi; valstybės narės nedelsiant paskelbia ir praneša apie įsipareigojimus bei jų pakei- timus Komisijai. Norinčios valstybės narės gali taikyti ilgalaikį pla- navimą, kaip priemonę aukščiau nurodytiems viešųjų paslaugų teikimo įsipareigojimams vykdyti. d) valstybinės žemės naudojimu; e) energijos naudojimo efektyvumu; f) pirminių energijos šaltinių pobūdžiu; g) konkretaus pareiškėjo charakteristikomis — techninėmis, ekonominėmis ir finansinėmis galimybėmis; h) 3 straipsnio nuostatomis. 2. Detalūs kriterijai ir tvarka skelbiami viešai. 3. Pareiškėjai informuojami apie objektyvias ir nediskriminuojan- čias atsisakymo išduoti leidimą priežastis; priežastys turi būti labai gerai pagrįstos; jos persiunčiamos Komisijai. Pareiškėjui turėtų būti suteikta teisė sprendimą apskųsti. 3. Valstybės narės gali nutarti netaikyti 5, 6, 17, 18 ir 21 straips- nių nuostatų, jeigu šių nuostatų taikymas teisiškai ar faktiškai trukdys vykdyti elektros energijos įmonėms nustatytus įsipareigo- jimus dėl bendrų ekonominių interesų ir, jeigu tai nedarys tokios įtakos prekybos plėtojimui, kuri būtų priešinga Bendrijos intere- sams. Bendrijos interesai, remiantis šia direktyva ir Sutarties 90 straipsniu, be kita ko, apima įvykdžiusių tam tikrus reikalavi- mus vartotojų konkurenciją. 1. Pasirinkusios paraiškų konkurso tvarką, valstybės narės ar ati- tinkamos valstybės narės paskirta kompetentinga institucija, rem- damasi 2 dalyje nurodyta nuosekliai parengta sąmata, parengia naujų gamybos priemonių, tarp jų pakeičiamų pajėgumų, aprašą. Apraše atsižvelgiama į būtinybę sujungti sistemas. Reikalingi pajėgumai paskirstomi konkurso tvarka, laikantis šiame straips- nyje nurodytos procedūros. 6 straipsnis 12/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 7 2. Perdavimo sistemos operatorius ar bet kuri atitinkamos valstybės narės paskirta kompetentinga institucija bent kas dveji metai, valstybei prižiūrint, parengia ir paskelbia nuoseklią sąmatą apie elektros energijos gamybos ir perdavimo pajėgumus, kurie gali būti sujungti su kitomis sistemomis, jungiamųjų linijų su kito- mis sistemomis poreikį, potencialius perdavimo pajėgumus ir elektros energijos paklausą. Sąmata apima kiekvienos valstybės narės nurodytą laikotarpį. 3. Detali informacija apie gamybos priemonių paraiškų konkurso tvarką paskelbiama Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje mažiau- siai prieš šešis mėnesius iki paskutinės pasiūlymų pateikimo kon- kursui dienos. Kiekvienai valstybės narės teritorijoje įregistruotai įmonei patei- kiamos konkurso sąlygos, kad ji turėtų pakankamai laiko pateikti pasiūlymą. 2. Valstybės narės turi garantuoti, kad būtų parengtos ir paskelb- tos techninės taisyklės, nustatančios minimalius techninės kon- strukcijos ir eksploatacijos reikalavimus prijungiant prie sistemos elektros energijos gamybos įrenginius, paskirstymo sistemas, tie- siogiai prijungto vartotojo įrengimus, jungiamąsias grandines ir tiesiogines linijas. Šie reikalavimai garantuoja sistemų sąveiką, yra objektyvūs ir nediskriminuojantys. Apie juos Komisijai prane- šama vadovaujantis 1983 m. kovo 28 d. Tarybos direktyvos 83/189/EEB dėl informacijos apie techninius standartus ir regla- mentus teikimo tvarkos (1) 8 straipsniu. 3. Sistemos operatorius yra atsakingas už elektros energijos srautų sistemoje valdymą, atsižvelgiant į mainus su kitomis jungtinėmis sistemomis. Todėl sistemos operatorius privalo garantuoti elektros energetikos sistemos saugumą, patikimumą ir efektyvumą ir visas būtinas pagalbines paslaugas. Konkurso sąlygose detaliai apibūdinamos sutarties sąlygos ir tvar- ka, kurių turi laikytis visi paraiškas konkursui pateikiantys asme- nys, bei išsamus sąrašas kriterijų, kuriais remiantis atrenkami kon- kurso dalyviai, kuriems suteikiama teisė pasirašyti sutartis. Šios sąlygos gali sietis su 5 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis. 4. Sistemos operatorius suteikia kitos sistemos, su kuria sujungta jo sistema, dispečeriui pakankamai informacijos, kuri garantuotų saugų ir efektyvų darbą, koordinuojamą plėtojimą bei jungtinės sistemos veiklą. 4. Kvietimuose dalyvauti paraiškų konkurse reikalingiems elek- tros energijos gamybos pajėgumams įsigyti būtina atsižvelgti į elektros energijos tiekimo pasiūlymus su ilgalaikėmis garantijo- mis, kurias suteikia jau veikiančios elektros energijos įmonės, su sąlyga, kad būtų įvykdyti papildomi reikalavimai. 5. Valstybės narės paskiria valdžios institucijas arba valstybinę instituciją ar privačią organizaciją, nesusijusią su elektros energi- jos gamybos, perdavimo ir paskirstymo veikla, atsakinga už kon- kurso tvarkos organizavimą, priežiūrą ir kontrolę. Ši valdžios ins- titucija ar organizacija imasi visų reikiamų veiksmų pasiūlymuose pateiktos informacijos konfidencialumui garantuoti. 6. Konkurso būdą pasirinkusių valstybių narių turintiems auto- nomiją ir nepriklausomiems gamintojams turėtų būti sudaryta galimybė įsigyti leidimą, remiantis 4 ir 5 straipsniuose nustatytais objektyviais, aiškiais ir nediskriminuojančiais kriterijais. IV SKYRIUS Perdavimo sistemos eksploatavimas 7 straipsnis 1. Valstybės narės paskiria arba pareikalauja perdavimo sistemas turinčių įmonių paskirti valstybių narių nurodytam laikotarpiui, atsižvelgiant į naudojimo efektyvumo ir ekonominę pusiausvyrą, sistemos dispečerį, ir jungiamųjų linijų su kitomis sistemomis tam tikroje teritorijoje eksploatavimą, garantuoti priežiūrą, o prireikus, jos plėtojimą, sie- kiant garantuoti saugų tiekimą. atsakingą už perdavimo sistemos 5. Sistemos operatorius nediskriminuoja sistemos vartotojų ar sistemos vartotojų kategorijų, ypač savo dukterinių įmonių ar akcininkų naudai. 6. Jeigu perdavimo sistema dar neatskirta nuo gamybos ir paskirstymo veiklos, sistemos operatorius bent valdymo atžvilgiu veikia atskirai nuo kitos veiklos rūšių, nesusijusių su perdavimo sistema. 8 straipsnis 1. Perdavimo sistemos operatorius yra atsakingas už jo teritori- joje esančių elektros energijos gamybos pajėgumų dispečerinį val- dymą ir jungiamųjų linijų su kitomis sistemomis naudojimo nustatymą. 2. Nepažeidžiant elektros energijos tiekimo, remiantis sutartiniais įsipareigojimais, tarp jų tais, kurie nustatyti konkurso sąlygose, dispečerinis elektros energijos gamybos pajėgumų valdymas ir jungiamųjų linijų naudojimas remiasi objektyviais, paskelbtais ir nediskriminuojant taikomais kriterijais, kuriuos gali patvirtinti valstybė narė, garantuojančiais elektros energijos vidaus rinkos veikimą. Šiuose kriterijuose atsižvelgiama į ekonominę pirmumo teisę esamų pajėgumų bei gaunamai iš jungiamųjų linijų elektros energijai ir į sistemos techninius apribojimus. (1) OL L 109, 1983 4 26 p. 8. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu. 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 12/2 t. 3. Valstybė narė gali reikalauti, kad sistemos operatorius, atlikda- mas dispečerinį elektros gamybos įrenginių valdymą, pirmenybę teiktų įrenginiams, naudojantiems atsinaujinančius energijos šal- tinius, atliekas arba gaminantiems tuo pačiu metu šilumą ir elek- tros energiją. 4. Valstybė narė, siekdama saugaus tiekimo, gali suteikti pirme- nybę gamybos įrenginiams, naudojantiems vietinius pirminės energijos šaltinius, neviršijant per metus 15 % pirminės energijos, reikalingos elektros energijai, suvartojamai atitinkamoje valstybėje narėje, pagaminti. 9 straipsnis 12 straipsnis sistemos Paskirstymo visą operatorius konfidencialią komercinę informaciją, kurią jis sužinojo darbo metu. saugoti privalo VI SKYRIUS Finansinės atskaitomybės išskyrimas ir jos skaidrumas Perdavimo sistemos operatorius saugo konfidencialią komercinę informaciją, kurią sužinojo darbo metu. 13 straipsnis V SKYRIUS Paskirstymo sistemos eksploatavimas 10 straipsnis 1. Valstybės narės gali įpareigoti paskirstymo įmones tiekti elek- tros energiją tam tikros vietovės vartotojams. Tokios tiekiamos elektros energijos tarifai gali būti reglamentuojami, siekiant, pvz. , garantuoti, kad visiems vartotojams būtų suteiktos vienodos sąlygos. 2. Valstybės narės paskiria arba pareikalauja, kad įmonės, kurioms priklauso arba kurios yra atsakingos už paskirstymo sis- temas, paskirtų sistemos operatorių, atsakingą už paskirstymo sis- temos ir jungiamųjų linijų su kitomis sistemomis tam tikroje teri- torijoje eksploatavimą, garantuojant priežiūrą, o prireikus, jos plėtojimą. 3. Valstybės narės garantuoja, kad sistemos operatorius laikysis 11 ir 12 straipsnių. 11 straipsnis 1. Paskirstymo sistemos operatorius prižiūri jo teritorijoje esan- čią elektros energijos paskirstymo sistemą, kad ji atitiktų saugu- mo, patikimumo ir efektyvumo reikalavimus, deramai atsižvel- giant į aplinkos apsaugos nuostatas. 2. Bet kuriuo atveju operatorius nediskriminuoja sistemos varto- tojų ar sistemos vartotojų kategorijų, ypač savo dukterinių įmo- nių ar akcininkų naudai. 3. Valstybė narė gali reikalauti, kad paskirstymo sistemos opera- torius pirmenybę suteiktų įrenginiams, naudojantiems atsinauji- nančius energijos šaltinius, atliekas arba gaminantiems tuo pačiu metu šilumą ir elektros energiją. Valstybės narės ar bet kuri jų paskirta kompetentinga institucija, taip pat ginčų sprendimo institucijos, nurodytos 20 straipsnio su įmonių, gaminančių, 3 dalyje, perduodančių ar paskirstančių elektros energiją, finansine atskaitomybe, susipažinti vykdant patikrinimus. susipažinti su kuria reikia joms teisę turi 14 straipsnis 1. Valstybės narės imasi visų reikalingų veiksmų garantuoti, kad elektros energijos įmonių finansinė atskaitomybė būtų tvarkoma remiantis 2-5 dalių nuostatomis. 2. Elektros energijos įmonės, nepriklausomai nuo nuosavybės formos ar juridinio statuso, parengia, pateikia patikrinti auditui ir skelbia savo metinę finansinę atskaitomybę pagal nacionalinės teisės normas, reguliuojančias ribotos atsakomybės bendrovių metinę finansinę atskaitomybę, ir patvirtintas pagal 1978 m. lie- pos 25 d. Ketvirtąją Tarybos direktyvą 78/660/EEB, pagrįstą Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų rūšių bend- rovių metinės finansinės atskaitomybės (1). Įmonės, kurios pagal finansinės įstatymus atskaitomybės, saugo jos kopijas savo pagrindinėje buveinėje vie- šam susipažinimui. savo metinės neprivalo skelbti 3. Siekdamos išvengti diskriminacijos, kryžminio subsidijavimo ir konkurencijos iškraipymo, integruotos elektros energijos įmonės savo vidaus finansinėje apskaitoje pildo atskirą finansinę atskaitomybę gamybos, perdavimo ir paskirstymo veiklai, ir, pri- reikus, konsoliduotą finansinę atskaitomybę kitai, su energetika nesusijusiai veiklai, ką jos privalėtų daryti tuo atveju, kai šias veik- los rūšis vykdytų atskiros įmonės. Savo paaiškinamajame rašte kiekvienai veiklos rūšiai jos pateikia balansą, pelno ir nuostolių ataskaitą. 4. Įmonės savo metinės finansinės atskaitomybės paaiškinama- jame rašte nurodo turto ir įsipareigojimų, išlaidų ir pajamų paskirstymo taisykles, kuriomis remiasi rengdamos 3 dalyje nuro- dytą atskirą finansinę atskaitomybę. Šios taisyklės gali būti pakeis- tos tik išimtinais atvejais. Tokie pakeitimai turi būti nurodyti paaiškinamajame rašte ir deramai pagrįsti. (1) OL L 222, 1978 8 14, p. 11. Direktyva su paskutiniais pakeitimais ir papildymais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu. 12/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 9 5. Metinės finansinės atskaitomybės paaiškinamuosiuose raš- tuose nurodomi visi tam tikro dydžio sandoriai su susijusiomis įmonėmis, kaip apibrėžta 1983 m. birželio 13 d. Septintosios Tarybos direktyvos 83/349/EEB, pagrįstos Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl konsoliduotos finansinės atskaitomybės (1) 41 straipsnyje, arba su asocijuotomis įmonėmis, kaip apibrėžta minėtos direktyvos 33 straipsnio 1 dalyje, arba su įmonėmis, pri- klausančiomis tiems patiems akcininkams. 15 straipsnis paskirstymo sistemos operatoriumi, o, kur reikia, su atitinkamu perdavimo sistemos operatoriumi. 3. Siekiant skaidrumo ir palengvinti derybas dėl teisės naudotis sistema, sistemos operatoriai, praėjus metams nuo šios direkty- vos įgyvendinimo pradžios, privalo paskelbti orientacines naudo- jimosi perdavimo ir paskirstymo sistemomis kainas. Jeigu įmanoma, paskelbtos kitų metų orientacinės kainos turėtų remtis prieš tai 12 mėnesių laikotarpiu vykusiose derybose nustatyta vidutine kaina. 1. Valstybės narės, vieninteliu pirkėju paskyrusios vertikaliai integruotą elektros energijos įmonę arba jos dalį, nustato sąlygas, kuriose reikalaujama, kad vienintelis pirkėjas veiktų atskirai nuo integruotos įmonės gamybos ir paskirstymo veiklos. 4. Valstybės narės gali pasirinkti reguliuojamą teisės naudotis sis- tema tvarką, suteikdamos atitinkamiems vartotojams teisę naudo- tis sistema, remiantis paskelbtais perdavimo ir paskirstymo sis- temų tarifais, teisės naudotis sistema atžvilgiu bent lygiavertę šiame skyriuje nurodytai kitai teisės naudotis sistema tvarkai. 2. Valstybės narės garantuoja, kad nebus keičiamasi informacija tarp vertikaliai integruotų įmonių vienintelio pirkėjo veiklos ir jų gamybos bei paskirstymo veiklos, išskyrus informaciją, reikalingą vienintelio pirkėjo įsipareigojimams vykdyti. 5. Atitinkamos perdavimo ar paskirstymo sistemos operatorius gali neleisti naudotis sistema, jeigu trūksta reikiamų pajėgumų. Nesuteikus leidimo, būtina išsamiai pagrįsti tokio atsisakymo priežastis, ypač atsižvelgiant į 3 straipsnį. VII SKYRIUS Galimybių naudotis sistema sudarymas 1. Pasirinkusios vienintelį pirkėją, valstybės narės vieninteliu pirkėju sistemos operatoriaus teritorijoje paskiria juridinį asmenį. Valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių, leidžiančių: 18 straipsnis 16 straipsnis i) paskelbti perdavimo ir paskirstymo sistemos naudojimo nedi- skriminuojantį tarifą; Siekdamos sudaryti galimybes naudotis sistema, valstybės narės gali pasirinkti 17 ir (arba) 18 straipsnyje nurodytas procedūras. Abiejuose straipsniuose nurodyta tvarka įgyvendinama laikantis objektyvių, skaidrių ir nediskriminuojančių kriterijų. 17 straipsnis 1. Kai teisė naudotis sistema suteikiama derybų keliu, valstybės narės imasi visų reikalingų priemonių, įgalinančių tarpusavyje derėtis elektros energijos gamintojus su valstybėse narėse įstaty- miškai pripažintomis tiekimo įmonėmis ir atitinkamais vartoto- jais, esančiais sistemos teritorijoje arba už jos ribų, dėl galimybės naudotis sistema, pasirašant tarpusavio tiekimo sutartis laisvano- rišku komerciniu pagrindu. 2. Jeigu atitinkamas vartotojas yra prisijungęs prie paskirstymo sistemos, dėl teisės naudotis sistema deramasi su atitinkamu (1) OL L 193, 1983 7 18, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais ir papildymais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu. ii) atitinkamiems vartotojams nevaržomiems sudaryti tiekimo sutartis su gamintojais, siekiant patenkinti savo reikmes, ir su valstybėse narėse įstatymų pripažintomis tiekimo įmonėmis, esančiomis ne sistemos teritorijoje; iii) atitinkamiems vartotojams nevaržomiems sudaryti tiekimo sutartis su gamintojais, esančiais sistemos teritorijoje, siekiant patenkinti savo reikmes; iv) nepriklausomiems gamintojams derėtis su perdavimo ir paskirstymo sistemų operatoriais dėl teisės naudotis sistema, siekiant sudaryti sutartis su nepriklausančiais sistemai atitin- kamais vartotojais savanorišku komerciniu pagrindu. 2. Vienintelis pirkėjas gali būti įpareigotas pirkti elektros energi- ją, kurios tiekimo sutartį atitinkamas vartotojas sudarė su siste- mos teritorijoje arba už jos ribų esančiu gamintoju, kaina, lygia vienintelio pirkėjo pardavimo kainai, kuria elektros energija siū- loma atitinkamiems vartotojams, atėmus 1 dalies i papunktyje nurodyto paskelbto tarifo dydį. 10 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 12/2 t. 3. Jeigu vienintelis pirkėjas neįpareigotas pirkti pagal 2 dalies nuostatas, valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių garan- tuoti, kad 1 dalies ii ir iii papunkčiuose nurodytos tiekimo sutar- tys būtų vykdomos arba remiantis teise naudotis sistema, sutei- kiama pagal 1 dalies i papunktyje nurodytą paskelbtą tarifą, arba remiantis derybų būdu įgyta teise naudotis sistema 17 straipsnyje nustatytomis sąlygomis. Pastaruoju atveju, vienintelis pirkėjas neprivalo paskelbti perdavimo ir paskirstymo sistemos naudo- jimo nediskriminuojančio tarifo. 4. Vienintelis pirkėjas gali atsisakyti leisti naudotis sistema ir pirkti elektros energiją iš teisėtų vartotojų, jeigu jam trūksta rei- kiamų perdavimo ar paskirstymo pajėgumų. Būtina nurodyta išsa- miai pagrįstas atsisakymo priežastis, ypač atsižvelgiant į 3 straipsnį. 19 straipsnis 1. Valstybės narės imasi reikalingų priemonių, garantuojančių elektros energijos rinkų atvėrimą, kad būtų pakankamai sutarčių, sudarytų 17 ir 18 straipsniuose nurodytomis sąlygomis, apie kurias Komisija informuojama kiekvienais metais. Nacionalinės rinkos dalis apskaičiuojama remiantis Bendrijos elektros energijos, kurią sunaudoja galutiniai vartotojai, sunaudo- jantys daugiau kaip 40 GWh per metus, dalimi (remiantis vietoje sunaudojamu kiekiu, iš to kiekio autonomiją turinčių gamintojų pagaminta elektros energija). sunaudojantys daugiau kaip 100 GWh per metus (remiantis vie- toje sunaudojamu kiekiu, įskaitant autonomiją turinčius gamin- tojus), priklausytų aukščiau nurodytai grupei. Paskirstymo įmonės, jeigu jos dar nelaikomos vartotojais, kaip apibrėžta šioje dalyje, turi teisnumą ir veiksnumą 17 ir 18 straips- niuose nustatytomis sąlygomis sudaryti elektros energijos, kurią suvartoja jų paskirstymo sistemos atitinkami vartotojai, tiekimo sutartis, siekiant aprūpinti tuos vartotojus. 4. Valstybės narės iki kiekvienų metų sausio 31 d. paskelbia kri- terijus, kuriais remiantis nustatomi atitinkami vartotojai, galintys sudaryti sutartis 17 ir 18 straipsniuose nustatytomis sąlygomis. Ši informacija kartu su visa kita atitinkama informacija, pateikta pagrįsti 1 dalyje nurodytam rinkos atvėrimui, skelbiama Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Komisija gali paprašyti valstybės narės pakeisti 3 dalyje minėtą informaciją, jeigu tai trukdo teisin- gai taikyti šią direktyvą siekiant elektros energijos vidaus rinkos sklandaus veikimo. Jeigu atitinkama valstybė narė tris mėnesius nepatenkina šio prašymo, galutinis sprendimas priimamas vado- vaujantis 1987 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimo 87/373/EEB, nustatančio Komisijos naudojimosi jais suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (1), 2 straipsnio I tvarka. 5. Siekiant nesutrikdyti elektros energijos pusiausvyros 26 straipsnyje nurodytu laikotarpiu: rinkų atvėrimo a) nedraudžiama sudaryti elektros energijos tiekimo sutartis pagal 17 ir 18 straipsnių nuostatas su kitos valstybės narės sis- temos tinkamais vartotojais, jeigu vartotojas laikomas tin- kamu abiejų sistemų atžvilgiu; Komisija Bendrijos dalies vidurkį apskaičiuoja remdamasi infor- macija, kurią jai reguliariai pateikia valstybės narės. Komisija Bendrijos dalies vidurkį paskelbia Europos Bendrijų oficialiajame lei- dinyje iki kiekvienų metų lapkričio mėnesio, nurodydama atveria- mos rinkos dalį kartu su visa atitinkama skaičiavimo informacija. b) atsisakius a punkte nurodytų operacijų dėl to, kad vartotojas laikomas tinkamu tik vienos iš dviejų sistemų atžvilgiu, Komi- sija, atsižvelgdama į rinkoje susiklosčiusią situaciją ir bendrus interesus, gali įpareigoti atsisakiusią šalį, paprašius tinkamo vartotojo valstybei narei, tiekti reikalingą elektros energiją. 2. 1 dalyje nurodytos nacionalinės rinkos dalis šešis metus bus palaipsniui didinama. Šis padidėjimas apskaičiuojamas mažinant 1 dalyje nurodytą Bendrijos 40 GWh dalį iki 20 GWh per metus, po trejų metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo, ir iki 9 GWh elek- tros energijos per metus, po šešerių metų nuo šios direktyvos įsi- galiojimo. Lygiagrečiai su 26 straipsnyje nurodyta tvarka ir tvarkaraščiu ir ne vėliau kaip praėjus pusei šiame straipsnyje nurodyto laikotarpio, Komisija, remdamasi rinkos raida ir atsižvelgdama į bendrus inte- resus, peržiūri pirmosios pastraipos b punkto taikymą. Remda- masi sukaupta patirtimi, Komisija įvertina situaciją ir praneša apie galimą elektros energijos rinkų atvėrimo pusiausvyros sutrik- dymą, kaip aprašyta šioje dalyje. 3. Valstybės narės įvardina vartotojus, kurie jų teritorijoje sudaro rinkos dalį, kaip apibrėžta 1 ir 2 dalyse, turinčius teisnumą ir veiksnumą sudaryti elektros energijos tiekimo sutartis remiantis 17 ir 18 straipsniais, su sąlyga, kad visi galutiniai vartotojai, (1) OL L 197, 1987 7 18, p. 33. 12/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11 20 straipsnis 3. 1 dalyje nurodyta galimybė tiekti elektros energiją tiesiogine linija nedaro įtakos galimybei sudaryti elektros energijos tiekimo sutartis, numatytas 17 ir 18 straipsniuose. 1. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, leidžiančių: i) nepriklausomiems ir autonomiją turintiems gamintojams vesti derybas dėl teisės naudotis sistema, aprūpinant savo struktū- ras ir dukterines įmones, esančias toje pačioje arba kitoje valstybėje narėje, per bendrą jungtinę sistemą; ii) gamintojams, esantiems už sistemos teritorijos ribų, sudaryti tiekimo sutartis pakviečiant juos dalyvauti paraiškų konkur- suose dėl naujų gamybinių pajėgumų ir naudojimosi sistema, įvykdant sutartį. 2. Valstybės narės garantuoja, kad šalys derasi sąžiningai ir nė viena nepiktnaudžiauja padėtimi, trukdydama pasiekti teigiamų rezultatų. 3. Valstybės narės paskiria kompetentingą nepriklausomą nuo dalyvaujančių šalių instituciją ginčams, susijusiems su atitinkamo- mis sutartimis ir derybomis, spręsti. Svarbiausia, ši institucija sprendžia ginčus, susijusius su sutartimis ir derybomis arba kai atsisakoma leisti naudotis sistema arba pirkti. 4. Valstybės narės gali iškelti sąlygą, kad statyti tiesioginę liniją leidžiama arba gavus neigiamą atsakymą dėl teisės naudoti sis- temą, atitinkamai remiantis 17 straipsnio 5 dalimi arba 18 straips- nio 4 dalimi, arba laikantis 20 straipsnyje nustatytos ginčų spren- dimo tvarkos. 5. Valstybės narės gali atsisakyti išduoti leidimą statyti tiesioginę liniją, jeigu šis leidimas trukdytų taikyti 3 straipsnio nuostatas. Atsisakymas turi būti motyvuotas. 22 straipsnis Valstybės narės sukuria atitinkamus efektyvius bei detalius reguliavimo ir kontrolės mechanizmus, siekdamos išvengti piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi, ypač darant žalą vartotojams, ir agresyvios veiklos. Kuriant šiuos mechanizmus, būtina atsižvelgti jos į Sutarties nuostatas, 86 straipsnį. ir pirmiausia į 4. Neišdavus leidimo naudotis ar suteikti galimybę naudotis sis- tema kilus pasienio ginčams, ginčų nagrinėjimo įstaiga yra ta, kurios kompetencijai priklauso vienintelio pirkėjo sistema arba sistemos operatorius. VIII SKYRIUS Baigiamosios nuostatos 5. Kreipiantis į šią instituciją, nepažeidžiama apskundimo teisė pateikti apeliacinį skundą, numatytą Bendrijos teisėje. 23 straipsnis 21 straipsnis iškilus grėsmei Staiga įvykus energetikos žmonėms, aparatūrai, įrangai ar sistemos vientisumui, valstybė narė gali imtis reikalingų laikinų saugumo priemonių. rinkos krizei ir 1. Remdamosi 17 ir 18 straipsniuose nustatyta tvarka ir teisėmis, valstybės narės imasi priemonių, leidžiančių: Šios priemonės turi kuo mažiau trikdyti vidaus rinkos darbą ir neturi būti taikomos plačiau, negu būtina įveikti atsiradusius sunkumus. — visiems jų teritorijoje esantiems elektros energijos gaminto- jams ir valstybėse narėse įstatymų pripažintoms tiekimo įmonėms tiesiogine linija aprūpinti savo struktūras, dukteri- nes įmones ir teisėtus vartotojus, — jų teritorijoje esančius tinkamus vartotojus tiesiogine linija apsirūpinti elektros energija, tiekiama gamintojų ir tiekimo įmonių, jeigu valstybėse narėse tie tiekėjai yra įstatymų pripa- žinti. Valstybės narės nedelsdamos informuoja apie šias priemones kitas valstybes nares ir Komisiją, kuri gali nutarti, kad atitinkama valstybė narė privalo pakeisti ar panaikinti šias priemones, jeigu jos iškreipia konkurenciją ir daro neigiamą įtaką prekybai, ir tai nesutampa su bendrais interesais. 24 straipsnis 2. Valstybės narės nustato leidimų statyti tiesiogines linijas jų teri- torijose išdavimo kriterijus. Šie kriterijai privalo būti objektyvūs ir nediskriminuojantys. 1. Valstybės narės, kuriose laikytis įsipareigojimų ar garantijų dėl sistemos darbo laikantis šios direktyvos nuostatų gali būti neįmanoma iki šios direktyvos priėmimo, gali prašyti Komisijos 12 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 12/2 t. suteikti laikiną režimą, kuris suteikiamas, be kita ko, atsižvelgiant į atitinkamos sistemos dydį, sistemos sujungimo mastą ir energe- tikos pramonės struktūrą. Komisija, prieš priimdama sprendimą, laikydamasi konfidencialumo, informuoja valstybes nares apie tokį taikymą. Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialia- jame leidinyje. 2. Laikino režimo trukmė siejama su 1 dalyje nurodytų įsiparei- gojimų ar garantijų galiojimo pabaiga. Laikinam režimui gali būti taikomos nuo šios direktyvos IV, VI ir VII skyrių reikalavimų lei- džiančios nukrypti nuostatos. Informacija apie prašymus skirti lai- kiną režimą Komisijai pateikiama ne vėliau, kaip praėjus viene- riems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo. 3. Valstybės narės, įsigaliojus šiai direktyvai, pateikusios esminių sunkumų, susijusių su mažų izoliuotų sistemų darbu, įrodymus, gali prašyti Komisijos leisti nukrypti nuo atitinkamų IV, V, VI, VII skyrių nuostatų. Komisija, prieš priimdama sprendimą, laiky- damasi konfidencialumo, informuoja valstybes nares apie tokį prašymą. Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šios dalies nuostatos taikomos ir Liuksemburgui. 25 straipsnis 1. Komisija Tarybai ir Europos Parlamentui iki pirmųjų metų pabaigos nuo šios direktyvos įsigaliojimo pateikia ataskaitą apie su šios direktyvos nuostatomis nesusijusius derinimo reikalavi- mus. Prireikus, Komisija kartu su ataskaita pateikia pasiūlymus dėl derinimo, būtino efektyviam elektros energijos vidaus rinkos vei- kimui. 2. Per dvejus metus nuo pasiūlymų pateikimo dienos Taryba ir Europos Parlamentas dėl jų pateikia savo išvadas. skirdama Europos Parlamentui ir Tarybai, atsižvelgiant į sukauptą patirtį, pakankamai laiko apsvarstyti galimybę plačiau atverti rinką, atsiradusią praėjus devyneriems metams nuo šios direktyvos įsigaliojimo, atsižvelgiant į 17 ir 18 straipsniuose nurodytų sistemų tarpusavio suderinamumą. 27 straipsnis 1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsi- galioję ne vėliau kaip iki 1999 m. vasario 19 d. , įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. 2. Atsižvelgiant į Belgijos, Graikijos ir Airijos elektros energijos sistemos konkrečias technines charakteristikas, šioms valstybėms gali būti paskirti papildomi atitinkami vienerių, dvejų ir vienerių metų laikotarpiai šioje direktyvoje numatytiems įpareigojimams vykdyti. Šios valstybės narės, pasinaudojusios šia joms suteikta galimybe, informuoja apie tai Komisiją. 3. Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuo- rodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skel- biant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 28 straipsnis Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 29 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1996 m. gruodžio 19 d. 26 straipsnis Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Komisija patikrina kaip taikoma ši direktyva ir pateikia ataskaitą apie sukauptą su elektros energijos vidaus rinkos darbu susijusią patirtį ir apie 3 straipsnyje nurodytų bendrų taisyklių taikymą, Pirmininkas K. HÄNSCH Pirmininkas S. BARRETT


title: Απόφαση αριθ. 1/96 της Μεικτής Επιτροπής ΕΚ-Ισλανδίας της 19ης Δεκεμβρίου 1996 για την τροποποίηση του πρωτοκόλλου αριθ. 3 της συμφωνίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Ισλανδίας περί του ορισμού της έννοιας «προϊόντα καταγωγής» ή «καταγόμενα προϊόντα» και των μεθόδων διοικητικής συνεργασίας - Κοινή δήλωση για το Πριγκιπάτο της Ανδόρας - Κοινή δήλωση για τη Δημοκρατία του Αγίου Μαρίνου

eurovoc_concepts:
European Community
Iceland
administrative cooperation
international agreement
originating product
protocol to an agreement


title: REGOLAMENTO (CE) N. 2436/96 DELLA COMMISSIONE del 19 dicembre 1996 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione degli alimenti composti a base di cereali per gli animali

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund


title: Id-Deċiżjoni Nru 292/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Diċembru 1996 dwar iż-żamma tal-liġijiet nazzjonali li jipprojibixxu l-użu ta’ ċerti addittivi fil-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti ta’ l-ikel speċifiċi

eurovoc_concepts:
consumer protection
food additive
foodstuff
foodstuffs legislation
human nutrition
national law

text: 250 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 18 31997D0292 19. 2. 1997 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 48/13 ID-DEĊIŻJONI Nru 292/KE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL tad-19 ta’ Diċembru 1996 dwar iż-żamma tal-liġijiet nazzjonali li jipprojibixxu l-użu ta’ ċerti addittivi fil-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti ta’ l-ikel speċifiċi IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidraw it-Trattat li pea, u b’mod partikolari l-Artikolu 100a tiegħu, jistabbilixxi l-Komunità Ewro- Wara li kkunsidraw id-Direttiva tal-Kunsill 89/107/KEE tal-21 ta’ Diċembru 1988 l-approssimazzjoni l-Istati Membri li għandhom x’jaqsmu ma’ l-addittivi ma’ l-ikel għall- użu fl-oġġetti ta’ l-ikel maħsuba għall-konsum mill-bniedem (1), u b’mod partikolari l-Artikolu 3a tagħha, tal-liġijiet ta’ Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni (2), Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċja- li (3), Filwaqt lu 189 b tat-Trattat (4), li jaġixxu bi qbil mal-proċedura stabbilita fl-Artiko- l-addittivi m’għand- Billi r-regoli dwar l-armonizzazzjoni fis-seħħ homx jaffettwaw l-applikazzjoni fl-Istati Membri fl-1 ta’ Jannar 1992 li jipprojibixxu l-użu ta’ ċerti addittivi f’ċerti oġġetti speċifiċi ta’ l-ikel ikkunsidrati bħala tradizzjonali u prodotti fit-territorju tagħhom; tad-dispożizzjonijiet ta’ Billi l-lista ta’ l-oġġetti ta’ l-ikel ikkunsidrati bħala tradizzjonali għandha titfassal tan-notifiki mibgħuta mill-Istati Membri lill-Kummissjoni qabel l-1 ta’ Lulju 1994; billi, mada- iridu jiġu kkunsidrati n-notifiki mibgħuta mill-Istati nakollu, Membri ġodda wara din id-data; fuq il-bażi l-karattru tradizzjonali ta’ Billi, madanakollu, l-iskop ġenerali ta’ din id-Deċiżjoni mhux li tiddefenixxi l-ikel; billi, il-karattru tradizzjonali ma jiġix stabbilit b’mod partikolari, sempliċiment bi projibizzjoni dwar l-użu ta’ l-addittivi f’dawn il-prodotti; l-oġġetti ta’ (1) ĠU L 40, tal-11. 2. 1989, p. 27. Direttiva kif emendata mid-Direttiva 94/34/KE (ĠU L 237, ta’ l-10. 9. 1994, p. 1). (2) ĠU C 134, ta’ l-1. 6. 1995, p. 20 u ĠU C 186, tas-26. 6. 1996, p. 7. (3) ĠU C 301, tat-13. 11. 1995, p. 43 (4) Opinjoni tal-Parlament Ewropew mogħtija fis-16 ta’ Jannar 1996 (ĠU C 32, tal-5. 2. 1996, p. 21. ) pożizzjoni komuni tal-Kunsill tat-18 ta’ Ġunju 1996 (ĠU C 315, ta’ l-24. 10. 1996, p. 18. ) u d-Deċiżjoni tal-Parlament Ewropew tat-23 ta’ Ottubru 1996 (ĠU C 347, tat- 18. 11. 1996). Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tad-9 ta’ Diċembru 1996. Billi, madanakollu, għandu jitqies kemm hija sinifikanti l-proji- bizzjoni legali fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 1992 dwar l-użu ta’ ċerti kategoriji ta’ addittivi fil-prattiċi ġenerali tal-produzzjoni ta’ l- oġġetti ta’ l-ikel; billi għandhom jinżammu l-karatteristiċi parti- kolari ta’ ċerti metodi tal-produzzjoni; billi għandha titqies il- prattika ġusta fl-operazzjonijiet kummerċjali jinvolvu dawn li tal-konsumaturi qabel ma tista’ il-prodotti u ta’ l-interessi tinżamm il-projibizzjoni tingħata sabiex l-awtorizzazzjoni dwar l-użu ta’ ċerti kategoriji ta’ addittivi; Billi d-denominazzjoni ta’ prodott bħala prodott tradizzjonali li jżomm il-leġislazzjoni nazzjonali għalih Stat Membru jista’ tiegħu trid tkun mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet tar-Regolamenti (KEE) Nru l-oriġini u dwar iċ- 2082/92 (6) dwar id-denominazzjoni ċertifikati tal-karattru speċifiku rispettivament; 2081/92 (5) ta’ (KEE) Nru u Billi d-Direttiva 89/107/KEE u d-direttivi speċifiċi jawtorizzaw biss l-addittivi li ma jagħmlux ħsara lis-saħħa tal-bniedem; billi l-protezzjoni tas-saħħa pubblika ma tistax għalhekk tkun kri- l-użu ta’ ċerti addittivi l-projibizzjoni ta’ terju li f’ċerti oġġetti ta’ l-ikel speċifiċi kkunsidrati bħala tradizzjonali; jiggarantixxi il-projibizzjoni fil-prinċipju, l-użu ta’ ċerti addittivi Billi, m’għandhiex twassal għad-diskriminazzjoni rigward l-addittivi l-oħra li jappartjienu għall-istess kategorija kif riferit fl-Anness I mad-Direttiva 89/107/KEE u għalhekk m’għandhiex taffettwa l- armonizzazzjoni Komunitarja; ta’ fl-interess tat-trasparenza, għandhom jiġu identifikati Billi, l- projbizzjonijiet dwar l-użu ta’ ċerti kategoriji ta’ addittiv f’ċerti kategoriji ta’ oġġetti ta’ l-ikel li l-Istati Membri jistgħu jżommu b’deroga mid-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 89/107/KEE u mid- Direttivi speċifiċi 94/35/KE (7), 94/36/KE (8) u 95/2/KE (9); l-libertà ta’ stabbiliment u dwar il-moviment liberu ta’ Billi merkanzija m’għandhomx jitqiegħdu f’perikolu jew mill-awto- rizzazzjoni għaż-żamma tal-liġijiet nazzjonali jew għal kull regolament dwar it-tikkettjar sabiex jiddistingwu dawn il-pro- dotti minn oġġetti simili ta’ l-ikel; billi għalhekk iridu jinżam- mu l-moviment liberu u t-tqegħid fil-fabbrikazzjoni tas-suq fl- Istati Membri kollha ta’ oġġetti simili ta’ ikkunsidrati bħala tradizzjonali jew mhux tradizzjonali, skond id-dispożiz- zjonijiet tat-Trattat, l-ikel (5) ĠU L 208, ta’ l-24. 7. 1992, p. 1. Regolament kif emendat bl-Att ta’ l- Adeżjoni ta’ l-1994. (6) ĠU L 208, ta’ l-24. 7. 1992, p. 9. Regolament kif emendat bl-Att ta’ l- Adeżjoni ta’ l-1994. (7) ĠU L 237, ta’ l-10. 9. 1994, p. 3. (8) ĠU L 237, ta’ l-10. 9. 1994, p. 13. (9) ĠU L 61, tat-18. 3. 1995, p. 1. 13/Vol. 18 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 251 ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI: L-Artikolu 1 fih, l-Istati Membri elenkati Skond l-Artikolu 3a tad-Direttiva 89/107/KEE u skond il-kon- dizzjonijiet speċifikati fl-Anness jżommu fil-leġislazzjoni tagħ- li huma hawnhekk awtorizzati hom il-projbizzjoni dwar l-użu ta’ ċerti kategoriji ta’ addittivi fil-produzzjoni ta’ l-oġġetti ta’ l-ikel elenkati f’dan l-Anness. Din id-Deċiżjoni għandha tiġi applikata mingħajr preġudizzju għar-Regolamenti (KEE) Nru 2081/92 u (KEE) Nru 2082/92. L-Artikolu 2 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri. Magħmula fi Brussel, fid-19 ta’ Diċembru 1996. Għall-Parlament Ewropew Il-President K. HÄNSCH Għall-Kunsill Il-President S. BARRETT 252 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 18 L-ANNESS IL-PRODOTTI LI GĦALIHOM L-ISTATI MEMBRI KKONĊERNATI JISTGĦU JŻOMMU L-PROJIBIZZJONI TA’ ĊERTI KATEGORIJI TA’ ADDITTIVI L-Istat Membru L-Oġġetti ta’ l-ikel Il-Kategoriji ta’ l-addittivi li jistgħu jibqgħu jiġu ris- tretti Il-Ġermanja Il-Birra tradizzjonali Ġermaniża (“Bier nach deutschem Reinheitsgebot gebraut”) Kollha għajr il-gassijiet propellanti Il-Greċja Il-“Feta” Il-Ħobż tradizzjonali Franċiż It-Tartufi tradizzjonali Franċiżi ppriservati Il-Bebbux tradizzjonali Franċiż ippriservat Il-Priservijiet mill-wiżż u l-papri tradizzjonali Franċiżi (“confit”) Kollha Kollu Kollha Kollha Kollha Franza Franza Franza Franza L-Awstrija Il-Finalndja L-Isvezja Il-Finlandja Il-“Bergkäse” tradizzjonali Awstrijaka Kollha għajr il-priservijiet Il-“Mämmi” tradizzjonali Finlandiż Kollu għajr il-priservijiet Il-Ġuleppi Finlandiżi tal-frott tradizzjonali Svediżi u Il-Kuluri Id-Danimarka Il-“Kødboller” tradizzjonali Daniż Il-Priservijiet u l-kuluri Id-Danimarka Il-“Leverpostej” tradizzjonali Daniż Il-Priservijiet (ta’ xorta oħra mill-aċidu sorbiku) u l-kuluri Spanja L-Italja Il-“Lomo embuchado” tradizzjonali Spanjol Kollu għajr il-priservijiet u l-antiossidanti Is-“Salame cacciatore” tradizzjonali Taljan Kollu għajr il-priservijiet, ġetti li pakkjar l-oġ- jtejbu t-togħma u l-gassijiet għall-ip- l-antiossidanti, L-Italja Il-“Mortadella” tradizzjonali Taljana L-Italja Il-“Cotechino e zampone” tradizzjonali Taljan Kollha għajr għall-priservijiet, l-antiossidanti, l- aġenti għall-aġġustament li tal-pH, jtejbu t-togħma, l-istabilizzanti, u l-gass għall- ippakkjar l-oġġetti Kollha għajr għall-priservijiet, l-antiossidanti, l- aġenti għall-aġġustament li tal-pH, jtejbu t-togħma, l-istabilizzanti, u l-gass għall- ippakkjar l-oġġetti


title: Directiva 96/85/CE del Parlamento europeo y del Consejo de 19 de diciembre de 1996 por la que se modifica la Directiva 95/2/CE sobre aditivos alimentarios distintos de los colorantes y edulcorantes

eurovoc_concepts:
algae
approximation of laws
consumer protection
food additive
foodstuffs legislation
human nutrition


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2441/96 av den 19 december 1996 om fastställande av exportbidragen för malt

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
export refund
malt


title: Abkommen über die Fischereibeziehungen zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Lettland

eurovoc_concepts:
Latvia
agreement (EU)
catch quota
conservation of resources
fishery management
fishing agreement
fishing area
fishing rights
sea fish
sea fishing


title: Nolīgums par Zviedrijas Karalistes pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgajām robežām

text: 106 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19/2. sēj. 42000A0922(10) 22. 9. 2000. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 239/115 NOLĪGUMS PAR ZVIEDRIJAS KARALISTES PIEVIENOŠANOS 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgajām robežām BEĻĢIJAS KARALISTE, VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA, FRANCIJAS REPUBLIKA, LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE un NĪDERLANDES KARALISTE, kas ir dalībvalstis 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajā Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas līgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, še turpmāk — “1990. gada konvencija”, kā arī ITĀLIJAS REPUBLIKA, SPĀNIJAS KARALISTE un PORTUGĀLES REPUBLIKA, GRIEĶIJAS REPUBLIKA un AUSTRIJAS REPUBLIKA, kas pievienojās 1990. gada konvencijai ar nolīgumiem, kuri parakstīti attiecīgi 1990. gada 27. novembrī, 1991. gada 25. jūnijā, 1992. gada 6. novembrī un 1995. gada 28. aprīlī, no vienas puses, un ZVIEDRIJAS KARALISTE, no otras puses, ņemot vērā to, ka šodien, tūkstoš deviņi simti deviņdesmit sestā gada deviņpadsmitajā decembrī Luksemburgā parakstīts Protokols par Zviedrijas Karalistes valdības pievienošanos 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumam starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu, Vācijas Federatīvās Republikas un Francijas Republikas valdībām par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie to kopīgajām robežām, kas grozīts ar Itālijas Republikas, Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas, Grieķijas Republikas un Austrijas Republikas valdību pievienošanās protokoliem, kuri parakstīti attiecīgi 1990. gada 27. novembrī, 1991. gada 25. jūnijā, 1992. gada 6. novembrī un 1995. gada 28. aprīlī, pamatojoties uz 1990. gada konvencijas 140. pantu, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Ar šo Zviedrijas Karaliste pievienojas 1990. gada konvencijai. 2. pants 1. Šā nolīguma parakstīšanas dienā ierēdņi, kas minēti 1990. gada konvencijas 40. panta 4. punktā, attiecībā uz Zviedrijas Karalisti ir: a) Polismän som är anställda av svenska polismyndigheter (Zviedrijas policijas iestāžu policijas darbinieki); b) Tulltjänstemän, som är anställda av svensk tullmyndighet i de fall de har polisiara befogenheter, dvs framst i samband med smugglings- brott och andra brott i samband med inresa och utresa till och fran riket (Zviedrijas muitas iestāžu muitas ierēdņi, ja tie strādā poli- cijas kompetencē, galvenokārt, lai vērstos pret pārkāpumiem, kas saistīti ar kontrabandu, un citiem pārkāpumiem, kuri sais- tīti ar ieceļošanu valstī un izceļošanu no tās); c) Tjänstemän anställda vid den svenska Kustbevakningen i samband med övervakning till sjöss (Zviedrijas krasta apsardzes darbinie- ki, kas atbildīgi par jūras uzraudzību). 2. Šā nolīguma parakstīšanas dienā iestāde, kas minēta 1990. gada konvencijas 40. panta 5. punktā, attiecībā uz Zvied- rijas Karalisti ir Rikspolisstyrelsen (Zviedrijas Valsts policijas pārval- de). 3. pants Šā nolīguma parakstīšanas dienā ierēdņi, kas minēti 1990. gada konvencijas 41. panta 7. punktā, attiecībā uz Zviedrijas Karalisti ir: 1) Polismän som är anställda av svenska polismyndigheter (Zviedrijas policijas iestāžu policijas darbinieki); 19/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 107 2) Tulltjänstemän, som är anställda av svensk tullmyndighet i de fall de har polisiara befogenheter, dvs framst i samband med smugglings- brott och andra brott i samband med inresa och utresa till och fran riket (Zviedrijas muitas iestāžu muitas ierēdņi, ja tie strādā poli- cijas kompetencē, galvenokārt, lai vērstos pret pārkāpumiem, kas saistīti ar kontrabandu un citiem pārkāpumiem, kuri sais- tīti ar ieceļošanu valstī un izceļošanu no tās). 2. Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad valstis, attiecībā uz kurām stājusies spēkā 1990. gada konvencija, un Zviedrijas Karaliste deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas vai apstipri- nāšanas dokumentus. Attiecībā uz citām valstīm šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pir- majā dienā pēc to ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas doku- mentu deponēšanas, ja šis nolīgums stājies spēkā atbilstoši iepriekš minē- tās daļas noteikumiem. 4. pants Šā nolīguma parakstīšanas dienā kompetentā ministrija, kas minēta 1990. gada konvencijas 65. panta 2. punktā, attiecībā uz Zviedrijas Karalisti ir Utrikesdepartementet (Ārlietu ministrija). 3. Luksemburgas Lielhercogistes valdība visām Līgumslēdzējām Pusēm paziņo spēkā stāšanās dienu. 5. pants Šā nolīguma noteikumi neliedz sadarbību Ziemeļvalstu pasu ūnijā, ciktāl šāda sadarbība nav pretrunā šim nolīgumam vai nekavē tā piemērošanu. 7. pants 1. Luksemburgas Lielhercogistes valdība nosūta Zviedrijas Karalistes valdībai 1990. gada konvencijas apliecinātu kopiju holandiešu, franču, vācu, grieķu, itāļu, portugāļu un spāņu valodā. 6. pants 1. Šo nolīgumu ratificē, pieņem vai apstiprina. Ratifikācijas, pieņem- šanas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Luksemburgas Lielherco- gistes valdībai, kas par to paziņo visām šā nolīguma Līgumslēdzējām Pusēm. 2. Šim nolīgumam pievienota 1990. gada konvencija zviedru valodā, un tā ir autentiska saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā 1990. gada konvencija holandiešu, franču, vācu, grieķu, itāļu, portu- gāļu un spāņu valodā. To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu. Parakstīts Luksemburgā šodien, tūkstoš deviņi simti deviņdesmit sestā gada deviņpadsmitajā decembrī kā vienīgais oriģināleksemplārs holandiešu, franču, vācu, grieķu, itāļu, portugāļu, spāņu un zviedru valodā, visi astoņi teksti ir vienlīdz autentiski, šādu oriģināleksemplāru uzglabā Luksemburgas Lielhercogistes valdības arhīvā, un tā nosūta apliecinātu kopiju katrai Līgumslēdzējai Pusei. Beļģijas Karalistes valdības vārdā — 108 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19/2. sēj. Vācijas Federatīvās Republikas valdības vārdā — Grieķijas Republikas valdības vārdā — Spānijas Karalistes valdības vārdā — Francijas Republikas valdības vārdā — Itālijas Republikas valdības vārdā – Luksemburgas Lielhercogistes valdības vārdā — 19/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 109 Nīderlandes Karalistes valdības vārdā — Austrijas Republikas valdības vārdā — Portugāles Republikas valdības vārdā — Zviedrijas Karalistes valdības vārdā — 110 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19/2. sēj. NOBEIGUMA AKTS I. Parakstot Nolīgumu par Zviedrijas Karalistes pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno Šengenas līgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām un kam Itālijas Republika, Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, Grieķijas Republika un Austrijas Republika pievienojās ar nolīgumiem, kuri parakstīti attiecīgi 1990. gada 27. novembrī, 1991. gada 25. jūnijā, 1992. gada 6. novembrī un 1995. gada 28. aprīlī, Zviedrijas Karalistes valdība ir atbalstījusi Nobeiguma aktu, protokolus un ministru un valsts sekretāru kopīgo deklarāciju, kas parakstīti vienlaicīgi ar 1990. gada konvenciju. Zviedrijas Karalistes valdība ir atbalstījusi kopīgās deklarācijas un ņēmusi vērā tajās ietvertās vienpusējās deklarācijas. Luksemburgas Lielhercogistes valdība nosūta Zviedrijas Karalistes valdībai tā Nobeiguma akta, protokolu un ministru un valsts sekretāru kopīgās deklarācijas apliecinātu kopiju, kas parakstīti vienlaicīgi ar 1990. gada konvenciju, holandiešu, franču, vācu, grieķu, itāļu, portugāļu, spāņu un zviedru valodā. II. Parakstot Nolīgumu par Zviedrijas Karalistes pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno Šengenas līgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām un kam Itālijas Republika, Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, Grieķijas Republika un Austrijas Republika pievienojās ar nolīgumiem, kuri parakstīti attiecīgi 1990. gada 27. novembrī, 1991. gada 25. jūnijā, 1992. gada 6. novembrī un 1995. gada 28. aprīlī, Līgumslēdzējas puses pieņēmušas šādas deklarācijas: 1. Kopīgā deklarācija par pievienošanās nolīguma 6. pantu Līgumslēdzējas puses pirms pievienošanās nolīguma stāšanās spēkā informē cita citu par visiem apstākļiem, kas varētu būtiski ietekmēt jomas, uz kurām attiecas 1990. gada konvencija, kā arī pievienošanās nolīguma spēkā stāšanās nodrošināšanu. Šā pievienošanās nolīguma stāšanās spēkā starp valstīm, attiecībā uz kurām stājusies spēkā 1990. gada konvencija, un Zviedrijas Karalisti tiks nodrošināta tad, kad visās šajās valstīs būs izpildīti priekšnoteikumi 1990. gada konvencijas īstenošanai un kad kontrole pie ārējām robežām būs efektīva. Attiecībā uz visām pārējām valstīm šī pievienošanās nolīguma stāšanos spēkā nodrošinās tad, kad šajās valstīs būs izpildīti priekšnoteikumi 1990. gada konvencijas īstenošanai un kad kontrole pie ārējām robežām būs efektīva. 2. Kopīgā deklarācija par 1990. gada konvencijas 9. panta 2. punktu Līgumslēdzējas puses nosaka, ka, parakstot Nolīgumu par Zviedrijas Karalistes pievienošanos 1990. gada konvencijai, par kopīgo vīzu režīmu, kas minēts 1990. gada konvencijas 9. panta 2. punktā, uzskata kopīgo režīmu, kuru minētās Konvencijas Parakstītājas puses piemēro kopš 1990. gada 19. jūnija. 3. Kopīgā deklarācija par Konvenciju, kas izveidota, pamatojoties uz K. 3 pantu Līgumā par Eiropas Savienību attiecībā uz izdošanu Ar šo 1990. gada konvencijas dalībvalstis apliecina, ka 5. panta 4. punktu Konvencijā, kas izveidota, izdošanu starp Eiropas pamatojoties uz K. 3 Līgumā par savienību attiecībā uz Eiropas 19/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 111 Savienības dalībvalstīm, un parakstīta Dublinā 1996. gada 27. septembrī, un to attiecīgās deklarācijas, kas pievienotasminētajai konvencijai, piemēro atbilstoši 1990. gada konvencijai. III. Līgumslēdzējas Puses ir ņēmušas vērā Zviedrijas Karalistes deklarācijas par Itālijas Republikas, Spānijas Karalistes, Portugāles Republikas, Grieķijas Republikas un Austrijas Republikas pievienošanās nolīgumiem. Zviedrijas Karalistes valdība ņem vērā nolīgumus par Itālijas Republikas, Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas, Grieķijas Republikas un Austrijas Republikas pievienošanos 1990. gada konvencijai, kas parakstīti attiecīgi 1990. gada 27. novembrī, 1991. gada 25. jūnijā, 1992. gada 6. novembrī un 1995. gada 28. aprīlī, un minētajiem nolīgumiem pievienotos Nobeiguma aktus un deklarācijas. Luksemburgas Lielhercogistes valdība pārsūta Zviedrijas Karalistes valdībai iepriekšminēto dokumentu apliecinātu kopiju. Zviedrijas Karalistes Deklarācija par nolīgumiem attiecībā uz Dānijas Karalistes un Somijas Republikas pievienošanos 1990. gada konvencijai Parakstot šo nolīgumu, Zviedrijas Karaliste ņem vērā nolīgumus par Dānijas Karalistes un Somijas Republikas pievienošanos 1990. gada konvencijai un saistītos Nobeiguma aktus un deklarācijas. Parakstīts Luksemburgā šodien, tūkstoš deviņi simti deviņdesmit sestā gada deviņpadsmitajā decembrī kā vienīgais oriģināleksemplārs holandiešu, franču, vācu, grieķu, itāļu, portugāļu, spāņu un zviedru valodā, visi astoņi teksti ir vienlīdz autentiski, šādu oriģināleksemplāru uzglabā Luksemburgas Lielhercogistes valdības arhīvā, un tā nosūtīs apliecinātu kopiju katrai Līgumslēdzējai Pusei. Beļģijas Karalistes valdības vārdā — Vācijas Federatīvās Republikas valdības vārdā — 112 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19/2. sēj. Grieķijas Republikas valdības vārdā — Spānijas Karalistes valdības vārdā — Francijas Republikas valdības vārdā — Itālijas Republikas valdības vārdā — Luksemburgas Lielhercogistes valdības vārdā — Nīderlandes Karalistes valdības vārdā — 19/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 113 Austrijas Republikas valdības vārdā — Portugāles Republikas valdības vārdā — Zviedrijas Karalistes valdības vārdā — 114 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19/2. sēj. MINISTRU UN VALSTS SEKRETĀRU DEKLARĀCIJA Tūkstoš deviņi simti deviņdesmit sestā gada deviņpadsmitajā decembrī Beļģijas Karalistes, Vācijas Federatīvās Republikas, Grieķijas Republikas, Spānijas Karalistes, Zviedrijas Karalistes, Francijas Republikas, Itālijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Nīderlandes Karalistes, Austrijas Republikas un Portugāles Republikas valdību pārstāvji Luksemburgā parakstīja Nolīgumu par Zviedrijas Karalistes pievienošanos 1990. gada 19. jūnijā Šengenā parakstītajai Konvencijai, ar ko īsteno Šengenas līgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām un kam Itālijas Republika, Spānijas Karaliste un Portugāles Republika, Grieķijas Republika un Austrijas Republika pievienojās ar nolīgumiem, kuri parakstīti attiecīgi 1990. gada 27. novembrī, 1991. gada 25. jūnijā, 1992. gada 6. novembrī un 1995. gada 28. aprīlī. Viņi ņēma vērā to, ka Zviedrijas Karalistes valdības pārstāvis paziņoja par atbalstu deklarācijai, ko 1990. gada 19. jūnijā izveidoja ministri un valsts sekretāri, kuri pārstāvēja Beļģijas Karalistes, Vācijas Federatīvās Republikas, Francijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes un Nīderlandes Karalistes valdības, un lēmumam, kas apstiprināts tajā pašā dienā, kad parakstīta Šengenas Līguma īstenošanas konvencija, un šo deklarāciju un lēmumu atbalstījušas arī Itālijas Republikas, Spānijas Karalistes, Portugāles Republikas, Grieķijas Republikas un Austrijas Republikas valdības


title: Avis du Comité économique et social sur le «XXVe rapport sur la politique de concurrence (1995)»

eurovoc_concepts:
activity report
competition law
competition policy
competitiveness
single market