title: 96/706/EZ: Odluka Vijeća od 6. prosinca 1996. o donošenju smjernica za indikativne programe o financijskim i tehničkim popratnim mjerama uz reformu gospodarskih i socijalnih struktura u okviru Euro-mediteranskog partnerstva (MEDA)

eurovoc_concepts:
EU programme
Mediterranean third countries
economic reform
financial cooperation
free-trade area
technical cooperation

text: L_1996325HR. 01002001. xml 11/Sv. 122 HR Službeni list Europske unije 51 31996D0706 L 325/20 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE ODLUKA VIJEĆA od 6. prosinca 1996. o donošenju smjernica za indikativne programe o financijskim i tehničkim popratnim mjerama uz reformu gospodarskih i socijalnih struktura u okviru Euro-mediteranskog partnerstva (MEDA) (96/706/EZ) VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1488/96 od 23. lipnja 1996. o financijskim i tehničkim popratnim mjerama uz reformu gospodarskih i socijalnih struktura u okviru Euro-mediteranskog partnerstva (MEDA) (1), a posebni njezin članak 9. stavak 1. , uzimajući u obzir prijedlog Komisije, budući da je potrebno da Komisija uzme u obzir nalaze i preporuke izvješća Revizorskog suda o suradnji s mediteranskim partnerima; budući da se člankom 9. Uredbe (EZ) br. 1488/96 predviđa da Vijeće na prijedlog Komisije donosi smjernice za indikativne programe kojima se trebaju utvrditi glavni ciljevi suradnje s mediteranskim partnerima; budući da je Komisija podnijela Komunikaciju od 8. ožujka 1995. pod nazivom „Jačanje mediteranske politike Europske unije: prijedlozi za provedbu Euro-mediteranskog partnerstva”; budući da je Euro-mediteransko partnerstvo u Izjavi iz Barcelone dogovoreno zbog rješavanja izazova u regiji, ODLUČILO JE SLJEDEĆE: Članak 1. Donose se smjernice za indikativne programe o financijskim i tehničkim popratnim mjerama uz reformu gospodarskih i socijalnih struktura u okviru Euro-mediteranskog partnerstva (indikativni programi MEDA-a), kako su navedene u prilogu ovoj Odluci. Članak 2. Ove smjernice revidiraju se u skladu s Uredbom (EZ) br. 1488/96, kako je predviđeno u njezinom članku 15. stavku 6. Članak 3. Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica. Ona proizvodi učinke na dan objave. Sastavljeno u Bruxellesu 6. prosinca 1996. Za Vijeće Predsjednik D. SPRING (1)  Sl L br. L 189, 30. 7. 1996. , str. 1. PRILOG SMJERNICE ZA INDIKATIVNE PROGRAME MEDA-a 1. Program određen Uredbom (EZ) br. 1488/96 (dalje u tekstu „program MEDA-a”) predstavlja glavni financijski instrument Europske zajednice za provedbu Euro-mediteranskog partnerstva. Glavna svrha programa je poticanje i podupiranje reforme financijskih i socijalnih struktura mediteranskih partnera posebno u pripremanju na slobodnu trgovinu s Europskom zajednicom. 2. Program MEDA-a temelji se na poštovanju demokratskih načela i pravne države kao i na poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda. što su njegov temeljni element i čije kršenje opravdava poduzimanje odgovarajućih mjera. Iskustvo s bilateralnim protokolima 3. Program MEDA-a gradi se na iskustvu korištenja instrumenata nove mediteranske politike, posebno bilateralnih financijskih protokola i mogućnosti za regionalnu suradnju. Nakon četiri generacije financijskih protokola s mediteranskim partnerima postoji potreba za poboljšanjem sustava ostvarivanja aktivnosti suradnje. Ako program MEDA-a treba biti dostatan odgovori na izazov bitno pojačane suradnje i u novim i postojećim područjima, nužno je povećati fleksibilnost u programiranju. Time bi se spriječilo raspršenje napora sudjelovanja zbog prevelikog broja aktivnosti i korisnika te se potaknulo ubrzano i učinkovito izvršenje obveza i isplaćivanje sredstava. Osim toga, program MEDA-a mora se moći prilagođavati istodobno sa stjecanjem iskustava kroz njegovu primjenu te s razvojem potreba i prioriteta mediteranskih partnera u svjetlu socioekonomskih promjena. Osobito bi se trebao zadržati zadovoljavajući visoki stupanj fleksibilnosti za iznose koji se za indikativne programe dodjeljuju kao nevezana sredstva, te dodjelu sredstava prilagoditi žurnosti procesa reforme i postignutom napretku u makroekonomskoj stabilizaciji. Višegodišnje planiranje 4. Veliku fleksibilnost programa MEDA-a treba dopuniti jasna metoda programiranja s ciljem poboljšanja učinkovitosti planiranja i provedbe. Posebno treba partnerima dati naznake o sredstvima koja su slobodna u idućim godinama. Takvo višegodišnje planiranje povećava mogućnosti donošenja mjera sa srednjoročnim učinkom. Uredba (EZ) br. 1488/96 (dalje u tekstu Uredba MEDA-a) sadrži za razdoblje od 1995. do 1999. (1) okvirni iznos od 3 424,5 milijuna ECU koji treba biti podijeljen između bilateralnih programa i regionalnih programa. Indikativni programi MEDA-a moraju utvrditi aktivnosti koje doprinose postizanju širih ciljeva partnerstva. Međutim, važno je načelo novog pristupa planiranju da se te aktivnosti mogu revidirati, sukladno provedbi projekta, zajedno s popratnim indikativnim bilateralnim financijskim okvirima. Posebno će se pozorno osigurati transparentnost, odgovarajući nadzora projekta i opća usklađenost poduzetog djelovanja koje se financira iz proračunskih sredstava. Strateške mjere 5. Konačno, uspješan socioekonomski razvoj mediteranskih partnera ovisit će o njihovim naporima. Stoga se indikativni programi, da bi bili učinkoviti, moraju temeljiti na zajedničkom razumijevanju ekonomskih, socijalnih i političkih izazova s kojima se susreću svaki partner i regija kao cjelina. Redovit i iscrpan dijalog na bilateralnoj i regionalnoj razini stoga je uvjet za uspjeh programa MEDA-a. Indikativni će se programi usmjeriti na ograničen broj prioritetnih područja koja se utvrđuju u dijalogu s tim zemljama i u koordinaciji s bilateralnim nastojanjima država članica i drugih donatora, te posebno na ona područja gdje Zajednica na temelju vlastitih iskustava i znanja može dati najbolji doprinos. S tim ciljem, Komisija je dužna osigurati potrebnu koordinaciju s državama članicama i drugim donatorima u planiranju i programskoj provedbi kako bi osigurala najbolju sinergiju s pojedinim njihovim djelovanjima i intervencijama. Komisija i države članice dužne su tijesno surađivati tijekom planiranja i izrade indikativnih programa te tijekom izrade pojedinačnih prijedloga projekata. Svaki indikativni program i prijedlog projekta sadrži upućivanje na odgovarajuću studiju o prethodnim iskustvima i rezultatima. 6. U ostvarivanju cilja održivog ekonomskog i socijalnog razvoja, Komisija je dužna u analizi koju sadrže indikativni programi te u svojem utvrđivanju i izradi programa suradnje, pomnjivo uzeti u obzir problematiku ravnoteže okoliša, financijske i gospodarske održivosti, održivog razvoja, rodnih pitanja i lokalne institucionalne sposobnosti (uključujući sposobnost za istraživanje i tehnološki razvoj te prijenos tehnologije). Komisija dalje u svojim analizama također pažljivo razmatra učinkovitost prethodnih aktivnosti Zajednice i aktivnosti koje su podržale države članice i drugi donatori. Ciljne skupine poput najpotrebitiji slojeva populacije, žena i mladi, trebaju dobiti posebnu pažnju u analizi. Na bilateralnoj razini program MEDA-a osigurava potporu partnerima u područjima gospodarske tranzicije i jačanja socioekonomske ravnoteže. Za sve odgovarajuće projekte u bilateralnim i regionalnim programima tražit će se pisana procjena utjecaja na okoliš u skladu s propisima Zajednice u tom području. Komisija u prijedlog projekta treba uključiti odgovarajuće uvjete i osigurati usklađenost s kriterijima iz Bretton Woodsa kad je potrebno, u skladu s Prilogom II. Uredbi MEDA-a. 7. i. Gospodarstva u regiji pred zajedničkim su izazovom stvaranja mogućnosti za zapošljavanje i poboljšanja životnog standarda u kontekstu naglog demografskog razvoja. Potrebno ubrzanje razvoja može se postići samo boljom konkurentnošću na svjetskom tržištu. To zahtijeva poboljšanje, između ostalog, sposobnosti partnera za inovacije. Kako se slobodna trgovina postupno uvodi, vlade moraju ostaviti prostora za gospodarski rast predvođen djelatnošću privatnog sektora, kao i za strana ulaganja. Zdravo upravljanje makroekonomijom mora se postići regulatornim okvirom i gospodarskim politikama orijentiranim na razvoj i investiranje. Indikativni programi uzimati će u obzir značajke svakog gospodarstva prilikom planiranja intervencija. ii. Gospodarski rast treba pratiti veća socijalna kohezija. Još postoji nejednakost u pristupu osnovnim službama kao što su obrazovni sustav, zdravstvo, sustav socijalnog osiguranja, stambeni uvjeti i opskrba vodom, što smanjuje životne mogućnosti znatnog dijela populacije partnera i ima negativni učinak na mogućnosti dugoročnog razvoja. Te potrebe hitno treba riješiti poboljšanjem kvalitete usluga i većom učinkovitosti njihova pružanja. Potrebne su strateške intervencije za razvitak ljudskih potencijala općenito jer oni za regiju predstavljaju najveću vrijednost za budućnost. Posebno integracija mladih i žena na radna mjesta predstavlja važan čimbenik socijalnog razvoja regije. Bilateralni i regionalni programi moraju se dopunjavati 8. Potpora se daje putem mjera navedenih u Uredbi MEDA-a. Nadalje, moguće je da se iz stalnog dijaloga s partnerima razviju sljedeće opće smjernice. 9. Aktivnosti poduzete na bilateralnoj i regionalnoj razini trebaju se međusobno dopunjavati i/ili jačati kako bi se omogućio trajni politički i gospodarski utjecaj programa MEDA-a te uspješnije ostvarenje zajednički usvojenih ciljeva u Deklaraciji iz Barcelone. Na temelju vlastitih iskustava Unija smatra da buduće blagostanje i stabilnost njezinih partnera počiva na njihovoj pojačanoj suradnji u gospodarskom, socijalnom i političkom području. Uklanjanje prepreka potaknut će jačanje ekonomiju obujma i boljih tržišnih mogućnosti potičući investiranje, olakšavajući razmjenu ideja i bolje međusobno razumijevanje. Regionalni indikativni programi odražavat će napredak postignut u okviru barcelonskog procesa, u djelovanju na multilateralnoj razini u vezi s pitanjima od zajedničke važnosti, kako je utvrđeno u donesenoj Deklaraciji, te će jačati aktivnosti potpore decentraliziranoj suradnji. Međutim, regionalne aktivnosti neće potisnuti financiranje bilateralnih aktivnosti. Svaki indikativni dvostrani program uključivat će informacije o svim aktivnostima financiranim iz programa Zajednice za regionalnu suradnju koji utječu ili će utjecati na konkretnu zemlju partnera. Decentralizirani pristup 10. S ciljem učinkovitijeg dopiranja do ciljnih skupina populacije i širenja sudjelovanja u programu MEDA-a na različite dijelove civilnog društva uključene u Euro-mediteransko partnerstvo, Komisija će nastojati oblikovati i provesti svoje aktivnosti zajedno sa sudionicima koji su izravno uključeni i koji imaju potrebna iskustva za uspješnu izradu i provedbu intervencija. Komisija će posvetiti veliku pozornost dobrom upravljanju i periodičnom preispitivanju utjecaja tih programa. Bilateralni indikativni programi 11. Za bilateralne programe prioriteti se određuju uzimanjem u obzir stupnja razvoja gospodarstva svake zemlje i društva, kao i sposobnosti njezinih institucija. U kontekstu sklapanja ili provedbe sporazuma o pridruživanju, pri usvajaju indikativnih programa uzimaju se u obzir potrebe mediteranskih partnera, njihova sposobnost povlačenje sredstava i postignut napredak u procesu strukturne reforme, kao i prioritete koji su skupa s njima utvrđeni, posebno one koji proizlaze iz gospodarskog dijaloga i iz samih sporazuma o pridruživanju. Značajan napor će se poduzeti u promicanju programa koji mogu doprinijeti razvoju demokracije i poštovanju ljudskih prava. Među aspektima i područjima gospodarskog i socijalnog razvoja pogodnim za financijsku potporu, glavne smjernice bilateralnih indikativnih programa između Zajednice i pojedinačnih mediteranskih partnera tijekom prvih godina programa MEDA-a slijede u tekstu. 12. Za Magreb vrijedi sljedeće: — potpora Maroku treba se temeljiti na dva glavna smjera koji se međusobno nadopunjuju. Prvi je usmjeren na poboljšanje socioekonomske ravnoteže kroz mjere ruralnog razvoja, opskrbu vodom i razvoj socijalnih usluga, posebno obrazovanja i zdravstvene zaštite. U tom kontekstu potrebe sjevernih pokrajina se također uzimaju u obzir. Drugi smjer tiče se potpore gospodarske tranzicije u kontekstu provedbe Sporazuma o pridruživanju i posebno uključuje sljedeće aktivnosti: financijsku potporu za srednjoročnu strategiju makroekonomske stabilizacije i opsežne strukturne reforme kao i mjere za jačanje konkurentnosti poduzetnika, — u Tunisu se potpora treba usmjeriti u dva smjera koji se međusobno nadopunjuju. Prvi podupire gospodarsku tranziciju u kontekstu provedbe Sporazuma o pridruživanju i uglavnom obuhvaća sljedeće aktivnosti: proračunsku potporu gospodarskim reformama, pomoć za gospodarsku nadgradnju (kako bi uključila razvoj financijskog sektora), promidžbu domaćih investicija, program za stručno osposobljavanje i modernizaciju gospodarske infrastrukture. Drugi je smjer jačanja socijalne ravnoteže te posebno bavi poticajnim aktivnostima za razvoj ruralnih područja i stvaranje novih radnih mjesta, uključujući razvoj mikropoduzeća, — intervencije u korist Alžira treba usmjeriti u dva glavna područja koja se međusobno nadopunjuju. Prvi je pravac potpora socioekonomskoj ravnoteži poboljšanjem instrumenata u korist socijalnog blagostanja radi zadovoljenja temeljnih socijalnih potreba i kratkoročnog stvaranja novih radnih mjesta kao i unaprjeđenja sektora stanovanja. Također treba poduzeti mjere u korist očuvanja okoliša. Drugi pravac usmjeren je na potporu gospodarske tranzicije kroz programe strukturnog prilagođavanja, poticanja razvoja malog i srednjeg poduzetništva (SME), programa restrukturiranja i modernizacije industrije kao i razvoja financijskog sektora. 13. Za Mašrek vrijedi sljedeće: — potpora Egiptu treba se temeljiti na dva glavna smjera koji se međusobno nadopunjuju. Jačanje socijalne ravnoteže treba predstavljati glavninu financijske suradnje. Ona treba obuhvatiti doprinos socijalnom razvojnom fondu za poboljšanje usluga, smanjivanje siromaštva i stvaranje novih radnih mjesta, zajedno s programom reforme osnovnog školstva. Nadalje, trebaju se poduzeti mjere zaštite okoliša. Drugi smjer, unaprjeđenje gospodarske tranzicije, uključuje programe industrijske modernizacije, stručne izobrazbe, kao i produbljivanja i širenja financijskog sektora, — suradnja s Jordanom se prvenstveno treba sastojati od programa strukturne prilagodbe koji mora osigurati potrebna financijska sredstva za stabilizaciju ozbiljne postojeće makroekonomske neravnoteže i unaprijediti strukturne gospodarske reforme uzimajući u obzir najosjetljivije društvene sektore. Također se mogu poduzeti i drugi postupci, kao što je razvoj rizičnog kapitala u korist poticanja poduzetništva. Na socijalnom području će se poduzeti mjere stručne izobrazbe i aktivnosti za očuvanje okoliša, — u programu za Libanon nastavlja se potpora rekonstrukcijskom procesu. U području socioekonomske ravnoteže treba dati poseban naglasak na jačanje administrativnih sposobnosti države, uključujući lokalna tijela i javnu upravu. Također treba poduzeti intervencije u sektoru voda i zaštite okoliša. Pri gospodarskoj tranziciji podupiru se mjere rekonstrukcije, poboljšanja privatnog sektora, rizičnog kapitala, stručne izobrazbe i izdavanja odgovarajućih potvrda, — za Siriju, uz progresivnu gospodarsku liberalizaciju, suradnja se usredotočuje na poboljšanje uprave, posebno javne uprave i socijalnih službi, lokalne uprave i središnjih ministarstava. Te mjere imaju dvojaki cilj tj. osiguranje povoljnih uvjeta u privatnom sektoru i poboljšanje životnih uvjeta stanovništva. Također se daje potpora modernizaciji bankarskog sektora, — Europska unija je od 1993. glavni financijski partner Palestinske uprave. Glavni cilj ove suradnje je unaprjeđenje palestinskog gospodarstva radi smanjivanja njegove ovisnosti o Izraelu razvijanjem njegove produktivne baze i podupiranjem njegova uključivanja u regionalnu i međunarodnu trgovinu. Prioriteti za pomoć su rekonstrukcija i rehabilitacija osnovne infrastrukture kao i unaprjeđenje procesa uspostave palestinskih institucija i razvoj privatnog sektora. 14. Program za Tursku stavlja na prioritetno mjesto intervencije koje su, s jedne strane, povezane s potrebnom gospodarskom prilagodbom, a s druge strane, s unapređenjem socijalnih službi i brige za okoliš, a opći cilj im je unaprijediti uspostavu carinske unije. Tako će se poduzimati mjere za unaprjeđenje konkurentnosti malih i srednjih poduzeća i razvijanje uprave institucionalnom suradnjom. Štoviše, treba pokrenuti projekte i programe u području zaštite okoliša. Aktivnosti u socijalnom sektoru treba usredotočiti na potrebe siromašnih te na obrazovanje i zdravlje. Potpora gospodarskoj tranziciji 15. Mediteranske partnerske zemlje trebaju pomoć kao bi se pripremile za slobodnu trgovinu sa Zajednicom i podigle životni standard. Širi cilj intervencija Zajednice bit će povećanje konkurentnosti gospodarstava partnera radi postizanja održivog gospodarskog rasta, posebno boljim rezultatima u području izvoza. S tim ciljem pružit će se pomoć posebno na sljedećim područjima: — stvaranje povoljnog okružja jačanjem makroekonomskog okvira i razvojem zakonodavstva i institucija potrebnih za konkurentno tržišno gospodarstvo, što je neophodna osnova za gospodarski i socijalni razvoj. U tu svrhu postupke strukturne prilagodbe treba podupirati u uskoj suradnji s institucijama iz Brenton Woodsa, za one partnere koji su spremni provesti potrebne reforme, — stvaranje odgovarajućeg stabilnog i pouzdanog pravnog i administrativnog okvira koji je sukladan ciljevima Euro-mediteranskog partnerstva, — olakšavanje trgovine, uključujući pomoć u području carina i posrednog oporezivanja, harmonizacije standarda i veterinarskih i fitosanitarnih propisa, kao i promocijskih programa za izvoz, — usklađivanje zakonodavstva i normizacije te jačanje institucija u području zaštite okoliša, — razvoj financijskog sektora potporom na razini politike te pomoći u jačanju središnjih banaka, kako bi se razvile komercijalne banke i proširila i ojačala financijska tržišta; posebna će se pažnja posvetiti poticanju domaće štednje i investiranja kao i poticanju posebno europskih investicija u regiji. Posebno je važno poboljšati pristup financijskim službama, posebno za male i srednje poduzetnike, — poboljšanje poslovne produktivnosti, posebno modernizacijom malih i srednjih poduzetnika te unapređivanjem i poticanjem razvoja novih poduzetnika poslovnim savjetovanjem, izobrazbom i informacijama, — poslovna suradnja između europskih i mediteranskih društava, posebno malih i srednjih poduzetnika, putem, na primjer, umrežavanja, zajedničkih poduzeća, licenciranja, franšiza, podugovaranja te centara za specijalizirane usluge, — poticanje privatizacije radi osiguranja učinkovitog prijenosa vlasništva, upravljanja i nadzora nad privatnim sektorom, — suradnja u sektorima energije, prometa, opskrbe vodom i telekomunikacija u vezi s politikom, međusobnim povezivanjem i međusobnim djelovanjem infrastrukture i mreža, poboljšanje kvalitete i smanjenje troškova pružanja usluga, industrijska suradnja uključujući suradnju u industrijskim zonama te istraživanju i tehnološkom razvoju, — potpora mikropoduzetnicima radi poboljšanja poduzetništva i pomoć u uključivanju svih segmenata društva u proces gospodarskog rasta, — razvoj ljudskih potencijala unaprjeđivanjem upravljanja, usmjeravanja i kvalitete strukovnog osposobljavanja i osposobljavanja u području upravljanja, — jačanje inovativnih sustava partnera kroz poboljšano istraživanje i kapacitete tehnološkog razvoja i mehanizama za prijenos tehnologije i poticanja razvoja odgovarajućih nacionalnih inovacijskih politika. Jačanje socioekonomske ravnoteže 16. Kako bi se snizili kratkoročni troškovi gospodarske tranzicije i društvo bolje pripremilo za budućnost, posebno je važno da taj proces bude popraćen odgovarajućim mjerama u području socijalne politike. — Ruralni razvoj ostaje temeljnom strategijom suzbijanja siromaštva i sprečavanja jačeg imovinskog jaza između ruralne i urbane populacije. Velik dio populacije mediteranskih partnera ostaje kulturno i gospodarski vezan za ruralno područje. Pojačano iseljavanje prema urbanim područjima može imati ozbiljne socijalne, političke i ekološke posljedice. Povećanje produktivnosti u poljoprivredi ima važnu ulogu u poboljšanju životnog standarda u ruralnim područjima; isto vrijedi za razvoj malih i srednjih poduzetnika. Također su potrebni i ciljano usmjereni programi zadovoljavanja temeljnih potreba kao što su primarno zdravstveno osiguranje, obrazovanje, opskrba vodom i kanalizacija te opskrba energijom. — Posebnu pozornost treba posvetiti očuvanju ekološke ravnoteže u zemljama partnerima kroz poticanje izgradnje kapaciteta u području analize okoliša, upravljanja, zakonodavstva i izvršivosti. Mogu se odobriti subvencije kamata za zajmove Europske investicijske banke za olakšavanje troškova unaprjeđenja okoliša u projektima zaštite okoliša. — Programe za poboljšanje životnih uvjeta u urbanim područjima treba podupirati uključujući, gdje je primjereno, razvoj mreže socijalne sigurnosti kroz proaktivne politike zapošljavanja i mjere protiv siromaštva. Ta potpora može biti u obliku socijalnog fonda koji podupire zapošljavanje siromašnih društvenih slojeva te također podupirati ciljno usmjerene mjere u području zdravstva i obrazovanja. Pomoć se može dati oblikovanju socijalne politike, posebno u područjima zdravstvenog osiguranja i osiguranja u slučaju nezaposlenosti te mirovinskim sustavima. — Poboljšanja u socijalnoj infrastrukturi i pružanju socijalnih usluga treba poduprijeti. Primarna zdravstvena zaštita može se financirati i kao dio strateškog cilja smanjenje prirasta stanovništva. Podupirati treba i unapređenje odgovarajućih stambenih uvjeta. — Poboljšanja u području pružanja usluga obrazovanja i osposobljavanja treba poduprijeti posebno u pogledu osnovnog školstva i stručne izobrazbe za djevojčice i žene, a posebno u ruralnim područjima. — Mjere za jačanje suradnje u području ribarstva i održivog iskorištavanja morskih bogatstava. Razvoj civilnog društva 17. Razvoj civilnog društva treba podupirati mjerama za poboljšanje ljudskih prava, demokratizacije i pravne države. Potpora takvim mjerama može uključivati decentraliziranu suradnju. Suradnju u području istraživanja i tehnološkog razvoja i prijenosa tehnologija treba poticati tako da se stvori odnos privatnih i javnih aktera. Treba podupirati one kulturne aktivnosti koje promiču dijalog i razmjenu između kulturnih udruga i mreža. U okviru razvoj stvarnog euro-mediteranskog informacijskog društva treba jačati transmediteranske informacijske i komunikacijske aktivnosti. Socijalne partnere i nevladine organizacije treba poticati da preuzmu aktivnu ulogu. Smjernice za regionalni indikativni program 18. Regionalna suradnja dopunjuje se bilateralnom suradnjom i pokriva tri glavna područja Euro-mediteranskog partnerstva. Među aspektima i područjima gospodarskog i socijalnog razvoja pogodnim za financijsku potporu kako su navedeni u Deklaraciji iz Barcelone i u Prilogu II. Uredbi MEDA-a, glavne smjernice sadašnjih regionalnih indikativnih programa između Zajednice i mediteranskih partnera slijede u tekstu. Dužnu pažnju treba posvetiti napretku postignutom na sastancima koji su održani kao nastavak međuministarske konferencije u Barceloni. Opći je cilj poticanje boljeg razumijevanja između partnera boljim poznavanjem regionalnih problema u političkom, gospodarskom, socijalnom i kulturnom području, olakšavanjem razmjene dobre prakse i prijenosom znanja te promicanjem projekata od zajedničkog interesa. Nadalje, Europske unija će nastaviti pružati pomoć bliskoistočnom mirovnom procesu. 19. U političkom području, kao i u slučaju bilateralnih programa, kroz mjere koje ulaze u područje primjene Uredbe MEDA-a može se dati potpora: — razvoju demokracije i poštovanu ljudskih prava, — poboljšanju transparentnosti i učinkovitosti vladinih institucija, — izgradnji povjerenja radi jačanja stabilnosti u regiji. 20. Na gospodarskom i financijskom području pruža se potpora za pripremanje zone slobodne trgovine unaprjeđivanjem konkurentnosti i olakšavanjem gospodarske tranzicije, posebno u području carinskih propisa, propisa o podrijetlu proizvoda, statistike, normi te veterinarskih i fitosanitarnih propisa kao i bankarskog tržišta te tržišta vrijednosnim papirima. Odgovarajuće mjere poduzet će se u području prometa, energije (kad god Euro-mediteranski energetski forum bude djelovao kao instrument koordinacije), telekomunikacija i informacijske tehnologije, regionalne suradnje, turizma, okoliša, znanosti i tehnologije, vode i ribarstva. Također će se podupirati umrežavanje istraživačkih i razvojnih centara i gospodarskih aktera radi lakšeg prijenosa znanja i iskustva te razvoja zajedničkog ulaganja i poslovnih mogućnosti. 21. U socijalnom i kulturnom području provoditi će se decentralizirani programi razmjene između civilnih društava Europske unije i mediteranskih partnera u području visokog školstva, medija, lokalne uprave, tehnologije i drugih područja od zajedničkog interesa. Daljnje mjere, kao što su dijalozi, projekti od zajedničkog interesa ili umrežavanje poduzet će se, kako je utvrđeno u okviru Euro-mediteranskog partnerstva, radi potpore lokalnoj upravi, kulturnom dijalogu, medijima, razmjeni mladih, razmjeni između civilnih društava. Istraživanje i tehnološki razvoj, prijenos tehnologija, informacijske i komunikacijske aktivnosti jačat će se primjenom moderne informacijske tehnologije. Konačno, tehnička pomoć može se dati s ciljem suzbijanja trgovine drogom, terorizma i međunarodnog kriminala. Mjere mogu biti usmjerene na razmjenu informacija i iskustava, usklađenost podataka i jačanje pravnih sustava. Periodično preispitivanje i naknadno ocjenjivanje 22. Komisija će posvetiti najveću pozornost pažljivom upravljanju bilateralnim i regionalnim indikativnim programima i pojedinačnim projektima i programima koji se budu financirali preko tih programa. Ti će programi biti predmet periodičnog preispitivanja i naknadnog ocjenjivanja. Provjere će uključivati procjenu u kojoj su mjeri postignuti posebni ciljevi, ekonomska isplativost i omjer troškova i koristi različitih aktivnosti, kao i njihov doprinos Euro-mediteranskom partnerstvu u cjelini. Posebna će se pozornost također posvetiti načinu na koji su indikativni programi i projekti obuhvatili aspekte iz smjernica. Države članice bit će obaviještene o rezultatima tih analiza. (1)  Europsko vijeće je iz Cannesa 12. srpnja 1995. dalo suglasnost za globalni financijski okvir za mediteranske treće zemlje, za razdoblje od 1995. do 1999. , u visini od 4 685 milijuna ECU. Program MEDA-a u visini od 34 242,5 milijuna ECU predstavlja najveći dio. Ostatak čine posebni protokoli država i tematske financijske stavke MEDA-a