title: A Tanács 96/96/EK irányelve (1996. december 20.) a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
roadworthiness tests
safety device
transport regulations

text: 514 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet 31996L0096 1997. 2. 17. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 46/1 A TANÁCS 96/96/EK IRÁNYELVE (1996. december 20. ) a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget különösen annak 75. cikkére, létrehozó szerződésre és tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189c. cikkében megállapított eljárásnak megfe- lelően (3), (1) (2) mivel a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 77/143/EGK 1976. december 29-i tanácsi irányel- vet (4) többször jelentősen módosították; mivel az irány- elv újabb módosítása szükséges, a közérthetőség ked- véért egységes szerkezetbe kell foglalni; mivel a közös közlekedéspolitika keretében szükséges, hogy a Közösség területén a közúti közlekedés a lehető legkedvezőbb körülmények között történhessen a biz- tonság és az egyes tagállamok fuvarozási vállalkozásaira kötelező versenyfeltételek szempontjából is; (3) mivel a növekvő közúti forgalom és az ebből származó növekvő veszély és terhelés minden tagállamot hasonló jellegű és súlyosságú biztonsági problémák elé állít; (1) HL C 193. , 1996. 7. 4. , 5. és 31. o. (2) HL C 39. , 1996. 2. 12. , 24. o. (3) Az Európai Parlament 1996. február 29-i véleménye (HL C 78. , 1996. 3. 18. , 27. o. ), a Tanács 1996. június 18-i közös álláspontja (HL C 248. , 1996. 8. 26. , 49. o. ) és az Európai Parlament 1996. október 24-i határozata (HL C 347. , 1996. 11. 18. ). (4) HL L 47. , 1977. 2. 18. , 47. o. Az irányelvet legutóbb a 94/23/EK irányelv módosította (HL L 147. , 1994. 6. 14. , 6. o. ). (4) (5) (6) (7) (8) (9) mivel jelenleg a vizsgálati szabványok és eljárások tagál- lamonként eltérőek és hatást gyakorolnak a megvizsgá- landó, a tagállamokban üzemeltetett járművek biztonsá- gának és környezetbarát voltának egyenértékűségére; mivel a jelenlegi helyzet egyébként az egyes tagállamok fuvarozási vállalkozásai közötti versenyre irányadó felté- telekre is zavaró hatással lehet; mivel ebből adódik annak szükségessége, hogy e vizsgá- latok gyakoriságát és a kötelező vizsgálati szempontokat a lehető legnagyobb mértékben összehangolják egymás- sal; mivel a gépjárművek üzemi élettartamuk alatti vizsgála- tainak viszonylag egyszerűnek, gyorsnak és költségkímé- lőnek kell lenniük; mivel ezért a II. mellékletben felsorolt tételek vizsgála- tára irányadó közösségi minimális előírásokat és eljárá- sokat külön irányelvekben kell megállapítani; mivel az egyes irányelvekkel nem szabályozott tételekre átmeneti intézkedésként az egyes államok előírásai továbbra is érvényesek; mivel a külön irányelvekben megállapított irányelveket és eljárásokat gyorsan a műszaki haladáshoz kell igazí- tani; az ehhez szükséges intézkedések végrehajtásának megkönnyítésére egy eljárást kell bevezetni egy, az idő- szakos műszaki vizsgálatnak a műszaki haladáshoz történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság keretében a szorosabb tagállamok együttműködésre; Bizottság közötti és a (10) mivel a vizsgálóberendezések és eljárások sokfélesége miatt a Közösségben jelenleg korai lenne a fékberendezé- seknél a nyomásbeállításra és a felépülési időre stb. érté- keket megállapítani; 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 515 (11) mivel az irányelv további módosításai várhatóak a jövő- ben, hogy az egységesebb és tökéletesebb vizsgálati eljá- rásokat annak részévé tegyék; (12) mivel az egységes vizsgálati eljárások és gyakorlatok bevezetéséig a tagállamok elbírálásától függ, hogy alkal- mazzák-e az addig is követett eljárásaikat annak megál- lapítására, hogy a szóban forgó járművek fékrendszerei megfelelnek-e a fékekkel szemben támasztott követel- ményeknek; (13) mivel a tagállamoknak a fennhatóságuk alá tartozó terü- leteken biztosítaniuk kell a járművek időszakos műszaki vizsgálatának jó minőségét és eljárását; (21) mivel a rossz beállítás és a motor nem megfelelő kar- bantartása nemcsak a motorra káros, hanem a környe- zetre is, mert a szennyezés és az üzemanyag-fogyasztás növekedéséhez vezet; mivel fontos, hogy a környezetba- rát közlekedést fejlesszék; (22) mivel a sűrítéses gyújtású (dízel-) motoroknál a kipu- fogógáz átlátszatlanságának mérése elegendő mutató a jármű karbantartási állapotára a szennyezőanyag-kibo- csátás vonatkozásában; (14) mivel a Bizottságnak ellenőriznie kell ennek az irányelv- nek a gyakorlati alkalmazását, és rendszeres időközön- ként be kell számolnia az elért eredményekről az Euró- pai Parlamentnek és a Tanácsnak; (23) mivel a külső gyújtású (benzin-) motoroknál a szén- monoxid-kibocsátás mérése üresjáratban a kipufogásnál elegendő mutató a jármű karbantartási állapotára a szennyezőanyag-kibocsátás vonatkozásában; (15) mivel minden, a gépjárművek időszakos műszaki vizsgá- latával foglalkozó érintettnek az a nézete, hogy a vizsgá- lati eljárások, és különösen az a kérdés, hogy a vizsgála- tot üres, részben megrakott vagy teljesen megrakott járműveken végzik, a fékberendezések megbízhatóságá- val kapcsolatos megítélésüket befolyásolja; (16) mivel a egyes gépjárműtípusok fékerő-referenciaértékei- nek megállapítása különböző terheltségi állapotokban megkönnyítené a megbízhatóság megítélését; mivel ez az irányelv alternatívaként a jármű-kategória minimális hatásértékei betartásának vizsgálatához megengedi az ilyen eljárás szerinti vizsgálatot; (17) mivel a fékberendezések tekintetében ez az irányelv főleg azokra a járművekre érvényes, amelyekre a típusjó- váhagyást a 71/320/EGK (1) irányelv szerint adták ki, bizonyos járműtípusok azonban nemzeti előírások sze- rint lettek engedélyezve, amelyek ennek az irányelvnek a feltételeitől eltérhetnek; (18) mivel a tagállamok a vizsgálatának hatókörét más, az ebben az irányelvben nem szereplő járműtípusokra és vizsgálati tételekre is kiterjeszthetik; fékberendezés (19) mivel a tagállamok a fékberendezés vizsgálatát szigo- rúbbá tehetik, vagy a vizsgálatok gyakoriságát növelhe- tik; (20) mivel ennek az irányelvnek a célja a rendszeres kipu- fogógáz-vizsgálatokkal a gépjárművek szennyezőanyag- kibocsátásának egész élettartamuk alatt alacsony szinten tartása, és annak biztosítása, hogy kivonják a forga- lomból azokat a járműveket, amelyek a legsúlyosabb mértékben szennyezik a környezetet mindaddig, amíg nem tartják őket megfelelően karban; (1) A Tanács 1971. július 26-i 71/320/EGK irányelve egyes gépjármű- kategóriák és pótkocsijuk fékberendezéseiről szóló tagállami jogsza- bályok közelítéséről (HL L 202. , 1971. 9. 6. , 37. o. ). Az irányelvet leg- utóbb a 91/422/EGK irányelv módosította (HL L 233. , 1991. 8. 22. , 21. o. ). (24) mivel a kipufogógáz-kibocsátási vizsgálatnál a nem rend- szeresen karbantartott járművek nagy arányban a szeny- nyezőanyag kibocsátásukra előírt értékek túllépése miatt nem felelnek meg; (25) mivel a lambda-szonda-vezérlésű háromutas katalizáto- ros modern kipufogógáz-vezérlő rendszerekkel felszerelt benzinüzemű gépjárművek rendszeres kipufogógáz-kibo- csátási vizsgálatának kritériumai szigorúbbak kell, hogy legyenek, mint a hagyományos járműveknél előírt krité- riumok; (26) mivel a tagállamok adott esetben egyes muzeális jellegű gépjárműveket kivehetnek az irányelv hatálya alól; mivel ezekre a járművekre saját vizsgálati előírásokat állapít- hatnak meg; mivel ez a lehetőség nem eredményezhet szigorúbb előírásokat, mint amelyeknek a járműnek ere- detileg is meg kellett felelnie; (27) mivel lehetséges kell, hogy legyen ennek az irányelvnek járműgyártási fejlesztésekhez, hozzáigazítása a jövőbeli amelyek a műszaki vizsgálatot megkönnyítik, illetve a vizsgálati eljárásoknál elért haladáshoz, amely a jár- művek használatának feltételeit jobban tükrözi; (28) mivel a 92/6/EGK irányelv (2) előírja a sebességkorlátozó beépítését és használatát bizonyos jármű-kategóriákra; (2) A Tanács 1992. február 10-i 92/6/EGK irányelve a sebességkorlá- tozó Közösségen belüli motoros járművekbe történő beépítéséről és használatáról (HL L 57. , 1992. 3. 2. , 27. o. ). 516 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet (29) mivel a sebességkorlátozó eszközök hatékonyabb ellen- őrzésének időszakos műszaki vizsgálat során ezeknek az eszközöknek leg- alább bizonyos részeit vizsgálatok sorának kell alávetni, ha ez lehetséges; kifejlesztéséig technológiai az (30) mivel jelenleg a tagállamok kötelessége az általuk cél- szerűnek ítélt eszközökkel megállapítani, hogy a sebes- ségkorlátozó kifogástalanul működik-e; mivel kellő idő- ben szándékoznak a vizsgálati előírásokat és eljárásokat összehangolni egymással; (31) mivel a Bizottságnak az üzemeltetési tapasztalatokat a sebességkorlátozó kifogástalan működését illetően érté- kelnie kell, és erről jelentést kell tennie a Tanácsnak; mivel a jelentés eredményei a sebességkorlátozóra vonat- kozó szabályok módosításához tett javaslatokhoz szol- gálnak alapul; (32) mivel a taxikra és betegszállító kocsikra hasonló műszaki követelmények érvényesek, mint a személygépkocsikra; mivel a megvizsgálandó tételek hasonlóak, de a vizsgála- tok gyakorisága eltérő; (33) mivel az irányelv által érintett területre várható hatások tekintetében és a szubszidiaritás elvének figyelembevéte- lével az ebben az irányelvben előirányzott közösségi intézkedések szükségesek az időszakos műszaki vizsgá- latra vonatkozó szabályok összehangolásának elérésére, hogy elkerüljék a fuvarozási vállalkozások közötti ver- seny torzulásait és biztosítsák a járművek előírás szerinti ellenőrzését és karbantartását; mivel ezeket a célokat az egyes tagállamok önmagukban nem tudják megfelelően elérni; (34) mivel ez az irányelv nem érinti a tagállamok kötelessé- geit a hatályon kívül helyezett irányelvekben foglalt határidők tekintetében a nemzeti jogaikba történő beil- lesztésre és az alkalmazás megkezdésére, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: I. FEJEZET Általános rendelkezések 1. cikk (1) Minden tagállamban az ott nyilvántartásba vett gép- járműveket, azok pótkocsijait és félpótkocsijait ennek az irány- elvnek, és különösen az I. és II. mellékleteknek megfelelően rendszeres időszakos műszaki vizsgálatnak kell alávetni. A megvizsgálandó jármű-kategóriákat, a vizsgálatok gya- (2) koriságát és a megvizsgálandó tételeket az I. és II. mellékletek tartalmazzák. 2. cikk Az irányelv szerinti időszakos műszaki vizsgálatot az államnak vagy államilag megbízott köztestületnek vagy olyan szervezet- eknek vagy létesítményeknek kell végezniük, amelyeket az állam erre kijelöl, és közvetlenül felügyel, beleértve az erre engedélyezett magánszervezeteket is. Ha az időszakos műszaki vizsgálattal megbízott létesítmények egyidejűleg gépjárműjavító üzemként is tevékenykednek, akkor a tagállamoknak mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy az objektivitás és a vizsgálatok magas színvonala megmaradjon. 3. cikk A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket, (1) hogy bizonyítható legyen, hogy a járművet olyan műszaki vizs- gálatnak vetették alá, amely legalább az ebben az irányelvben rögzített követelményeknek megfelel. Ezeket az intézkedéseket a többi tagállammal és a Bizottsággal is közlik. (2) Minden tagállam elismeri a másik tagállamban kiadott igazolást arról, hogy az ott forgalomba helyezett gépjárművet pótkocsijával vagy félpótkocsijával olyan műszaki vizsgálatnak vetették alá, amely legalább az ebben az irányelvben rögzített követelményeknek megfelel ugyanolyan módon, mintha ezt az igazolást maga az elismerő tagállam adta volna ki. A tagállamok megfelelő eljárásokat alkalmaznak annak (3) biztosítására, amennyiben ez lehetséges, hogy a saját felségterü- letükön nyilvántartásba vett járművek fékhatása megfeleljen az ebben az irányelvben rögzített követelményeknek. II. FEJEZET Kivételek és eltérések 4. cikk (1) A tagállamok a fegyveres erők, a rendfenntartó erők és a tűzoltóság járműveit kivehetik ennek az irányelvnek a hatálya alól. A tagállamok a Bizottsággal folytatott konzultációt köve- (2) tően bizonyos járműveket, amelyeket rendkívüli körülmények 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 517 esetén üzemeltetnek vagy használnak, amelyeket soha vagy csak alig használnak közutakon, beleértve az 1960. január 1-je előtt gyártott muzeális jellegű gépjárműveket is, illetve azokat, amelyeket átmenetileg a forgalomból kivontak, kivehetnek az irányelv hatálya alól, vagy különleges rendelkezések hatálya alá vonhatnak. (3) A tagállamok a Bizottsággal folytatott konzultációt köve- tően a muzeális jellegű gépjárművekre saját vizsgálati előíráso- kat állapíthatnak meg. 5. cikk Az I. és II. mellékletben foglalt előírások ellenére a tagállamok időszakos takkal összehasonlítható rendszer műszaki vizsgálatra, az 1. bekezdés érvényes 1995. január 1- jéig. rendszeres a Az I. melléklet 6. szakaszában említett személygépko- (2) csikra az (1) bekezdést kell alkalmazni 1994. január 1-jéig. Azokban a tagállamokban, amelyekben erre a jármű-kategóri- ára 1991. december 31-én még nem volt az ebben az irányelv- ben foglaltakkal összehasonlítható rendszer a rendszeres idő- szakos műszaki vizsgálatra, az (1) bekezdést kell alkalmazni 1998. január 1-jéig. – – – – – – – a első kötelező időszakos műszaki vizsgálat időpontját előbbre hozhatják, és adott esetben vizsgálatot írhatnak elő a jármű nyilvántartásba vétele előtt, két egymást követő kötelező időszakos műszaki vizsgálat közötti időközt lerövidíthetik, III. FEJEZET Záró rendelkezések a fakultatív felszerelés vizsgálatát kötelezően előírhatják, 7. cikk a megvizsgálandó tételek számát megnövelhetik, kiterjeszthetik a rendszeres időszakos műszaki vizsgálatot más jármű-kategóriákra, különleges kiegészítő vizsgálatokat írhatnak elő, a saját felségterületükön forgalomba helyezett járművekre a fékek minimális hatékonysága tekintetében a II. melléklet- ben meghatározott szigorúbb határértékeket állapíthatnak meg, és a vizsgálatokat nagyobb terhelésekkel végezhetik, amennyiben ezek az előírások nem szigorúbbak a jármű eredeti típusjóváhagyásakor meghatározottaknál. értéknél A Tanács a Bizottság javaslata fogadja el a szükséges egyedi (1) alapján, minősített irányelveket, hogy többséggel meghatározza a járművek vizsgálatára vonatkozó minimális előírásokat és eljárásokat a II. mellékletben felsorolt tételek vonatkozásában. (2) Az egyedi irányelvekben meghatározott előírásoknak és eljárásoknak a műszaki haladáshoz történő hozzáigazításához szükséges változtatásokat a 8. cikkben szabályozott eljárásnak megfelelően kell elfogadni. 8. cikk 6. cikk Az I. és II. mellékletben foglalt rendelkezésektől eltérően (1) a tagállamok legkésőbb 1993. január 1-jéig – – – – későbbi időpontot irányozhatnak elő az első kötelező idő- szakos műszaki vizsgálatra, a két egymást követő kötelező időszakos műszaki vizsgálat közötti időközt meghosszabbíthatják, a megvizsgálandó tételek számát csökkenthetik, a kötelező időszakos műszaki vizsgálat hatálya alá vont jármű-kategóriát megváltoztathatják, de ez előtt az időpont előtt minden, az I. melléklet 5. szakaszá- ban említett könnyű-haszongépjárművet a kötelező időszakos műszaki vizsgálatnak alá kell vetni az irányelv szerint. vizsgálatáról A Bizottságot a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos (1) műszaki alapján létrehozott műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítással foglalkozó bizott- ság segíti (továbbiakban: „bizottság”); a bizottság a tagállamok képviselőiből áll, és elnöke a Bizottság képviselője. szóló irányelv (2) A bizottság saját maga határoz ügyrendjéről. (3) A Bizottság képviselője beterjeszti a bizottságnak a meg- hozandó intézkedések tervezetét. A bizottság az elnök által az ügy sürgősségének figyelembevételével megállapított határidőn belül véleményezi a tervezetet. Olyan döntések esetében, ame- lyeket a Bizottság javaslatára a Tanácsnak el kell fogadnia, a véleményt a Szerződés 148. cikk (2) bekezdésében meghatáro- zott többséggel hozzák meg. A tagállamok képviselőinek szava- zatait a bizottságon belül a fent említett cikk szerint súlyozzák. Az elnök nem szavaz. Azokban a tagállamokban, amelyekben ezekre a járművekre 1988. július 28. előtt nem volt az ebben az irányelvben foglal- (4) a) A Bizottság elfogadja a tervezett intézkedéseket, ha ezek a bizottság véleményével összhangban állnak. 518 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet b) Ha a tervezett intézkedések nem felelnek meg a bizott- ság véleményének, vagy ha az nem nyilvánított véle- ményt, a Bizottság késedelem nélkül javaslatot terjeszt be a Tanácsnak a végrehajtandó intézkedésekről. A Tanács minősített többséggel jár el. Ha a Tanács a javaslat benyújtását követő három hónapon belül nem hoz határozatot, a Bizottság elfogadja a javasolt intézkedéseket. 9. cikk (1) A Bizottság legkésőbb 1998. december 31-ig jelentést nyújt be a Tanácsnak a személygépkocsik időszakos műszaki javaslatokkal, vizsgálatának különösen a vizsgálatok gyakoriságára, illetve tartalmára vonat- kozóan. végrehajtásáról szükséges a A Bizottság legkésőbb három évvel a sebességkorlátozó (2) eszközök rendszeres vizsgálatának bevezetése után megvizs- gálja az összegyűjtött tapasztalatok alapján, hogy a vizsgálatok ki tudják-e mutatni a zavarokat vagy az illetéktelen beavatkozá- sokat a sebességkorlátozó eszközöknél, illetve a szabályozás módosítása szükséges-e. 11. cikk A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rende- (1) leti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 1989. március 9- ig megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottsá- got. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azok- ban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatko- zás módját a tagállamok határozzák meg. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti (2) joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el. (3) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az ebben az irányelvben szabályozott vizsgálati rendszer alkalma- zására. Ezeknek az intézkedéseknek hatásosnak, arányosnak és visszatartónak kell lenniük. 12. cikk 10. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. A III. melléklet A. részében felsorolt irányelveket a 11. cikkben említett időpontban a tagállamok a III. melléklet B. részében felsorolt átültetési és alkalmazási határidőre vonatkozó kötele- zettségeinek sérelme nélkül hatályon kívül helyezik. A hatályon kívül helyezett irányelvekre történő utalások erre az irányelvre való utalásként érvényesek, és a IV. mellékletben fog- lalt korrelációs táblázat szerint értendők. Kelt Brüsszelben, 1996. december 20-án. a Tanács részéről az elnök S. BARRETT 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 519 A MŰSZAKI VIZSGÁLAT ALÁ ESŐ JÁRMŰ-KATEGÓRIÁK ÉS A VIZSGÁLATOK GYAKORISÁGA I. MELLÉKLET Jármű-kategóriák A vizsgálatok gyakorisága 1. A gépjárművezetői ülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező, személyszállításra szolgáló gépjárművek Egy évvel az első használatbavétel után, azután évente 2. Több mint 3 500 kg megengedett össztömegű, áru- Egy évvel az első használatbavétel után, azután évente szállításra szolgáló gépjárművek 3. Több mint 3 500 kg megengedett össztömegű pótko- Egy évvel az első használatbavétel után, azután évente csik és nyerges pótkocsik 4. Taxik, betegszállító járművek Egy évvel az első használatbavétel után, azután évente 5. Legfeljebb 3 500 kg megengedett össztömegű és leg- alább négykerekű gépjárművek, amelyek rendesen a közúti áruszállításra szolgálnak, a mezőgazdasági vontatók és munkagépek kivételével Négy évvel az első használatbavétel után, azután minden második évben 6. A gépjárművezetői ülésen kívül több mint nyolc üléssel rendelkező, legalább négykerekű, személyszállításra szolgáló gépjárművek Négy évvel az első használatbavétel után, azután minden második évben 520 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet II. MELLÉKLET KÖTELEZŐ VIZSGÁLATI TÉTELEK A vizsgálatok legalább az alábbiakban felsorolt tételekre kiterjednek, amennyiben ezek arra a felszerelésre vonatkoznak, amely az érintett tagállamban a vizsgálandó járműre kötelező. Az ebben a mellékletben felsorolt vizsgálatok szemrevételezéssel, a járműrészek kiszerelése nélkül történnek. Amennyiben a jármű az alábbiakban felsorolt vizsgálati tételek szempontjából hibás, a tagállamok illetékes hatóságai egy olyan eljárást határoznak meg, amelynek során a jármű közúti használatának feltételeit egy új műszaki vizsgálat sikeres letételéig megállapítják. AZ 1. , 2. , 3. , 4. , 5. ÉS 6. JÁRMŰ-KATEGÓRIÁK JÁRMŰVEI 1. Fékrendszer A jármű fékberendezésének időszakos műszaki vizsgálata a következő tételeket tartalmazza. Az ellenőrzéskor megállapított értékeknek, amennyiben ez megvalósítható, a 71/320/EGK (1) irányelv műszaki követelményeivel kell egyenértékűnek lenniük. Vizsgálati tételek Hibák okai 1. 1. Mechanikai állapot és működés 1. 1. 1. Fékpedálforgópont 1. 1. 2. A pedál állapota és a fékműködtető berendezés útja 1. 1. 3. Vákuumszivattyú vagy kompresszor és tartályok 1. 1. 4. Alacsony nyomásra figyelmeztető kijelzés vagy manométer – – – – – – – – – – túl szoros csapágy kiverődött kopás/holtjáték túl nagy túl nagy út vagy elégtelen tartalék úthossz a fékműködtető szabad oldása korlátozott hiányzik a csúszásgátló a fékpedálról, laza vagy simára kopott a fék hatásos működéséhez szükséges felépülési idő túl nagy a figyelmeztető berendezés működésbe lépése után (vagy mano- méter-kijelzés a veszélyzónában) nincs legalább két fékezéshez ele- gendő légnyomás vagy vákuum érezhető nyomásesés tapasztalható levegőelszökés miatt vagy hall- ható levegőszivárgás alacsony nyomásra figyelmeztető kijelzés, illetve manométer rosszul működik vagy hibás (1) A Tanács 1971. július 26-i, a meghatározott jármű-kategóriákra és ezek pótkocsijaira vonatkozó fékberendezések tagállami jogszabályainak közelítéséről szóló 71/320/ EGK irányelve (HL L 202. , 1971. 9. 6. , 37. o. ). Az irányelvet legutóbb a 91/422/EGK irányelv módosította (HL L 233. , 1991. 8. 22. , 21. o. ). 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 521 Vizsgálati tételek Hibák okai 1. 1. 5. Kézi működtetésű fékszelep – működtetőberendezés eltört vagy hibás, túlzottan kopott 1. 1. 6. Rögzítőfék, rögzítőfékkar, rögzítőfék-reteszelőkilincs-mű 1. 1. 7. Fékszelepek (lábszelep, tehermentesítő, vezérlőszelepek stb. ) 1. 1. 8. Csatlakozófejek a pótkocsifékekhez 1. 1. 9. Energiatároló tartály, sűrítettlevegő-tartály 1. 1. 10. Fékrásegítő egység, főfékhenger (hidraulikus fékberendezés) 1. 1. 11. Merev fékcsövek 1. 1. 12. Féktömlők 1. 1. 13. Dob- és tárcsafékbetétek – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – a vezérlőszelep hibásan működik a működtetőkar bizonytalanul van a szeleporsóra rögzítve, vagy a szeleptest bizonytalanul rögzített a csatlakozások lazák vagy szivárgás van a rendszerben a működés nem kielégítő rögzítőfék-reteszelés nem tart megfelelően túlzott kopás a kar csapágyazásnál vagy a reteszelőkilincs-műnél túlzott karúthossz a rossz beállítás miatt sérült, túlzott levegőszivárgás túlzott olajszivárgás a kompresszorból bizonytalan rögzítés/szakszerűtlen szerelés hidraulikusfékfolyadék-folyás sérült lezárócsapok vagy önlezáró csatlakoztatószelep bizonytalan rögzítés/szakszerűtlen szerelés túlzott szivárgás sérült, korrodált, tömítetlen a vízmentesítő berendezés nem működik bizonytalan rögzítés/szakszerűtlen szerelés fékrásegítő sérült vagy hatástalan főfékhenger sérült vagy tömítetlen főfékhenger nem biztonságos fékfolyadék nem elegendő a főfékhenger tartályának fedele hiányzik fékfolyadék-figyelmeztető lámpa világít vagy hibás a fékfolyadékszint-figyelmeztető készülék helytelen működése hiba vagy törés veszélye szivárgás vezetékekből vagy csatlakozófejekből sérült vagy túlzottan korrodált helytelen elhelyezés hiba vagy törés veszélye sérülés, kidörzsölődés, a féktömlő túl rövid, megcsavarodott szivárgás tömlőkből vagy csatlakozásokból a tömlő kidudorodása nyomás alatt porozitás túlzott kopás elszennyeződtek (olaj, zsír stb. ) 522 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet Vizsgálati tételek Hibák okai 1. 1. 14. Fékdobok, féktárcsák 1. 1. 15. Fékbowdenhuzalok, fékvonórudak, fékkarok, fékrudazatok 1. 1. 16. Fékműködtető készülék (beleértve a rugóerő tárolós féket vagy hidraulikus kerékfékhengereket is) 1. 1. 17. Fékerő-szabályozó szelep – – – – – – – – – túlzott kopás, túlzott barázdálódás, repedések, nem megfelelően rögzített vagy eltörött fékdobok vagy féktárcsák elpiszkolódtak (olaj, zsír stb. ) féktartó lapok nem megfelelően rögzítettek bowdenhuzal sérült, összecsomózódott túlzott kopás vagy túlzott korrózió kötél vagy vonórúd-csatlakozás nem megfelelően rögzített bowdenvezetés sérült a fékberendezés szabad mozgása korlátozott rendellenes kar-, vonórúd- vagy rudazatúthosszak a hibás beállítás vagy túlzott kopás miatt – megrepedt vagy sérült – – – – – – – szivárgás bizonytalan rögzítés/szakszerűtlen felszerelés túlzott korrózió a működtetődugattyú vagy membrán túlzott úthossza porvédő hiányzik vagy erősen sérült a rudazat sérült rossz beállítás – megszorult, nem működik – hiányzik 1. 1. 18. Az automatikus szelep utánállító jelzése – megszorult vagy rendellenes úthossz, túlzott kopás vagy hibás beállítás – megsérült 1. 1. 19. Tartósfék (amennyiben fel van szerelve vagy kötelező) 1. 2. Üzemi fék, hatás és hatásosság 1. 2. 1. Hatás (fokozatosan növelve a maximális fékerőig) – – – – – – – bizonytalan csatlakozások vagy rögzítés hibás elégtelen fékerő egy vagy több keréken a fékerő az egyik keréken kisebb, mint az ugyanazon a tengelyen lévő másik keréken mért legnagyobb érték 70 %-a. A közúton történő fékvizsgálat esetén: a jármű túlzott eltérése az egyenes iránytól a fékerő nem növelhető fokozatosan (rángatás) rendellenes időkésedelem bármely keréknél fékezéskor túlzott fékerő-ingadozás az eltorzult féktárcsák vagy ovális fékdo- bok miatt 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 523 Vizsgálati tételek Hibák okai 1. 2. 2. Hatásosság – a megengedett maximális tömegre vonatkoztatott vagy nyerges pótkocsi esetén a megengedett tengelyterhelések összegére vonat- koztatott lefékezési arány, ha a következő értékeknél kisebb: minimális fékhatásosság 1. kategória: 50 % (1) 2. kategória: 43 % (2) 3. kategória: 40 % (3) 4. kategória: 50 % 5. kategória: 45 % (4) 6. kategória: 50 % – – – – – vagy a fékerő a jármű gyártója által a járműtengelyre (5) megadott refe- renciaérték alatt van fékek az egyik oldalon nem működnek a fékerő az egyik keréken az ugyanazon a tengelyen lévő másik keréken mért legmagasabb érték 70 %-ánál kevesebb a fékerő nem változik fokozatosan (rángatás) az automatikus fékrendser a pótkocsin nem működik – minden jármű-kategóriára a fékezettségi arány az 1. 2. 2. pont sze- rinti üzemi fékhatás 50 %-ánál (6) kisebb, a megengedett maximá- lis tömegre vagy nyerges pótkocsik esetén a megengedett tengely- nyomások összegére vonatkoztatva – a fék egyik oldalon nem működik – minden jármű-kategóriára a fékezettségi arány kisebb mint 16 % a megengedett maximális tömegre, vagy gépjárműveknél kisebb mint 12 % a jármű kombinációs maximális megengedett töme- gére, mindenkor a nagyobbik érték érvényes – – – – fékhatás nem változik folyamatosan hibás a blokkolásgátló-figyelmeztető készülék hibásan működik hibás 1. 3. Biztonsági fék, hatás és hatásosság (ha külön berendezés) 1. 3. 1. Hatás 1. 3. 2. Hatásosság 1. 4. Rögzítőfék, hatás és hatásosság 1. 4. 1. Hatás 1. 4. 2. Hatásosság 1. 5. Tartósfék- vagy kipufogófék-hatás 1. 6. Blokkolásgátló (1) 48 % az 1. kategória olyan járműveire, amelyek nincsenek blokkolásgátlóval felszerelve, vagy amelyekre a típusjóváhagyást 1991. október 1. előtt adták ki (az első üzembe helyezés tilalma EK alkatrész-típusjóváhagyás nélkül) (71/320/EGK irányelv, amelyet a Bizottság 88/194/EGK irányelve módosított (HL L 92. , 1988. 4. 9. , 47. o. )). (2) 45 % azokra a járművekre, amelyeket 1988 után vagy a 71/320/EGK irányelvnek, amelyet a Bizottság 85/647/EGK irányelve módosított (HL L 380. , 1985. 12. 31. , 5. o. ), alkalmazása dátumától az egyes tagállamok jogalkotásában, amennyiben ez később történt, engedélyeztek. (3) 43 % a nyerges pótkocsikra és merev vonórudas teherfélpótkocsikra, amelyeket 1988 után vagy a 71/320/EGK irányelvnek, amelyet a Bizottság 85/647/EGK irányelve módosított, alkalmazása dátumától az egyes tagállamok jogalkotásában, amennyiben ez később történt, engedélyeztek. (4) 50 % az 5. kategória járműveire, amelyeket 1988 után vagy a 71/320/EGK irányelvnek, amelyet a Bizottság 85/647/EGK irányelve módosított, alkalmazása dátumától az egyes tagállamok jogalkotásában, amennyiben ez később történt, engedélyeztek. (5) A referenciaérték a járműtengelyre az a fékezőerő – Newtonban kifejezve –, amely szükséges ahhoz, hogy ezt az előírt legkisebb fékezőerőt a bemutatott jármű adott (6) A 2. és 5. kategória járműveinél (a biztonsági fék hatása nem szerepel a 71/320/EGK irányelvben, amelyet a Bizottság 85/647/EGK irányelve módosított) a biztonsági tömegénél elérjék. fék minimális hatása 2,2 m/s2. 524 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet AZ 1. , 2. ÉS 3. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI A 4. , 5. ÉS 6. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI 2. Kormányberendezés és kormánykerék 2. Kormányberendezés 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. Mechanikus állapot Kormánykerék Kormányholtjáték Kerékcsapágyak 2. 1. 2. 2. 2. 3. Mechanikus állapot Kormányholtjáték Kormányrendszer összeköttetései 3. Kilátási viszonyok 3. Kilátási viszonyok 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. 3. 5. Látómező Üveg állapota Visszapillantó tükrök Szélvédőtörlők Szélvédőmosók 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. 3. 5. Látómező Üveg állapota Visszapillantó tükrök Szélvédőtörlők Szélvédőmosók 4. Világítás, fényvisszaverők és elektromos berendezések 4. Világítóberendezések 4. 1. 4. 1. 1. 4. 1. 2. 4. 1. 3. 4. 1. 4. Távolsági és tompított fényszórók Állapot és működés Beállítás Kapcsolók Észlelhetőség 4. 1. 4. 1. 1. 4. 1. 2. 4. 1. 3. Távolsági és tompított fényszórók Állapot és működés Beállítás Kapcsolók 4. 2. Oldalsó helyzetjelző lámpák és hátsó méretjelző lámpák 4. 2. 1. 4. 2. 2. Állapot és működés Szín és észlelhetőség 4. 2. 4. 2. 1. 4. 2. 2. 4. 2. 3. 4. 2. 4. 4. 2. 5. 4. 2. 6. 4. 2. 7. 4. 2. 8. Lencsék állapota és működése, szín és észlelhetőség az aláb- biaknál Oldalsó helyzetjelző lámpák és hátsó lámpák Féklámpák Irányjelző lámpák Hátrameneti lámpák Ködlámpák Hátsó rendszámtábla világítása Hátsó fényvisszaverők Elakadást jelző lámpák 4. 3. 4. 3. 1. 4. 3. 2. Féklámpák Állapot és működés Szín és észlelhetőség 4. 4. 4. 4. 1. 4. 4. 2. 4. 4. 3. 4. 4. 4. Irányjelző lámpák Állapot és működés Szín és észlelhetőség Kapcsolók Villogási gyakoriság 4. 5. 4. 5. 1. 4. 5. 2. 4. 5. 3. Első és hátsó ködlámpa Elhelyezés Állapot és működés Szín és észlelhetőség 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 525 AZ 1. , 2. ÉS 3. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI A 4. , 5. ÉS 6. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI 4. 6. 4. 6. 1. 4. 6. 2. Hátrameneti lámpa Állapot és működés Szín és észlelhetőség 4. 7. Hátsó rendszámtáblát megvilágító lámpa 4. 8. – Fényvisszaverők állapot és szín 4. 9. Visszajelző lámpák 4. 10. Elektromos összeköttetések a vontató jármű és a pótkocsi vagy nyerges pótkocsi között 4. 11. Elektromos vezetékek 5. Tengelyek, kerekek, gumiabroncsok és felfüggesztés 5. Tengelyek, kerekek, gumiabroncsok és felfüggesztés 5. 1. Tengelyek 5. 1. Tengelyek 5. 2. Kerekek és gumiabroncsok 5. 2. Kerekek és gumiabroncsok 5. 3. Felfüggesztés 5. 3. Felfüggesztés 6. Alváz és az alvázra erősített részek 6. Alváz és az alvázra erősített részek 6. 1. 6. 1. 1. 6. 1. 2. 6. 1. 3. 6. 1. 4. 6. 1. 5. 6. 1. 6. 6. 2. 6. 2. 1. 6. 2. 2. 6. 2. 3. 6. 2. 4. 6. 2. 5. 6. 2. 6. Alváz vagy alvázkeret és az arra erősített részek Általános állapot Kipufogócsövek és hangtompító Tüzelőanyag-tartály vagy vezetékek Az aláfutásgátló méretei és állapota a nehéz-tehergépjárműveknél Pótkeréktartó Összekapcsoló szerkezet a vontató járművön, pótkocsin és nyer- ges pótkocsin 6. 1. 6. 1. 1. 6. 1. 2. 6. 1. 3. 6. 1. 4. Alváz vagy alvázkeret és az arra erősített részek Általános állapot Kipufogócsövek és hangtompító Tüzelőanyag-tartály vagy vezetékek Pótkeréktartó 6. 1. 5. Az összekapcsoló szerkezet biztonsága (ha be van építve) Vezetőfülke és karosszéria Általános állapot Rögzítés Ajtók és zárak Padlózat Vezetőülés Lépcsők 6. 2. 6. 2. 1. 6. 2. 2. Karosszéria Szerkezeti állapot Ajtók és zárak 7. Egyéb felszerelések 7. Egyéb felszerelések 7. 1. Biztonsági övek 7. 1. A vezetőülés rögzítése 526 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet AZ 1. , 2. ÉS 3. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI A 4. , 5. ÉS 6. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI 7. 2. Tűzoltó készülék 7. 2. Akkumulátor rögzítése 7. 3. Zárak és lopásgátló készülék 7. 3. Hangjelző készülék 7. 4. Elakadást jelző háromszög 7. 4. Elakadást jelző háromszög 7. 5. Biztonsági övek 7. 5. 2. A biztonsági övek állapota 7. 5. 7. 5. 1. 7. 5. 3. Elsősegélynyújtó készlet Beépítések biztonsága Működés 7. 6. Kerékék 7. 7. Hangjelző berendezés 7. 8. Sebességmérő 7. 9. 7. 10. Menetíró készülék (megléte és a plomba sértetlensége) – az adattábla érvényességének ellenőrzése a 3821/85/EGK rendelet (1) szerint, ha kötelező kétség esetén megvizsgálandó, hogy a névleges méret vagy a gumiméret az adattáblán feltüntetett adatoknak megfelel-e amennyiben lehetséges, meg kell vizsgálni, hogy a menetíró készülék plombálása és adott esetben a csatlakozásoknak a csalási szándékú beavatkozás elleni védelmét biztosító esz- közök sértetlenek-e – – Sebességkorlátozó – – – ha lehetséges, meg kell vizsgálni, hogy a sebességkorlátozó a 92/6/EGK irányelv (2) szerint van-e beszerelve, ha kötelező a sebességkorlátozó adattáblája érvényességének ellenőrzése amennyiben kivitelezhető, annak megvizsgálása, hogy a sebességkorlátozó és adott esetben a csatlakozások plombái sértetlenek indokolatlan beavatkozással szemben 8. Környezetterhelés 8. Környezetterhelés 8. 1. Zajkeltés 8. 1. Zajkeltés (1) Az 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet a közúti közlekedési ellenőrzéséről (HL L 370. , 1985. 12. 31, 8. o. ). A rendeletet utoljára a Bizottság 2479/95/EK rendelete (HL L 256. , 1995. 10. 26. , 8. o. ) módosította. (2) Az 1992. február 10-i 92/6/EGK tanácsi irányelv a sebességkorlátozó beépítéséről és használatáról bizonyos jármű-kategóriáknál a Közösségben (HL L 57. , 1992. 3. 2. , 27. o. ). 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 527 AZ 1. , 2. , 3. , 4. , 5. ÉS 6. JÁRMŰ-KATEGÓRIÁK JÁRMŰVEI 8. 2. Kipufogógáz-kibocsátás 8. 2. 1. A külső gyújtású (benzin-) motorral felszerelt gépjárművek a) Ha a kipufogógáz-kibocsátás nem egy olyan korszerű kipufogógáz-kibocsátási vezérlőrendszer által szabályozott, mint a lambda-szonda- vezérlésű háromutas katalizátor: 1. a kipufogórendszer szabad szemmel történő vizsgálata a szivárgások ellenőrzése céljából 2. ha lehetséges, a kibocsátási vezérlő rendszer szabad szemmel történő vizsgálata, hogy ellenőrizzék, hogy a kötelezően előírt berende- zést felszerelték-e Ésszerű motorjáratási idő után (a jármű gyártójának ajánlását figyelembe véve) a kipufogógázok szén-monoxid- (CO-) tartalmát meg kell mérni a motor üresjáratánál (terhelés nélkül). A kipufogógáz legmagasabb megengedett szén-monoxid-tartalma legfeljebb a jármű gyártója által megadott érték lehet. Ha erről nem állnak rendelkezésre adatok, vagy a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága úgy dönt, hogy ezeket az adatokat nem használja refe- renciaértékként, akkor a kipufogógáz szén-monoxid-tartalma nem haladhatja meg a következő értékeket: – – azoknál a járműveknél, amelyeket első alkalommal attól az időponttól vettek nyilvántartásba vagy helyeztek üzembe, amikortól a tagállamok megkövetelték a járművek 70/220/EGK irányelvnek (1) való megfelelését 1986. október 1-jéig terjedően: a szén- monoxid-tartalom nem lépheti túl a 4,5 térfogatszázalékot; az 1986. október 1-je után nyilvántartásba vett vagy üzembe helyezett járművek esetében: a szén-monoxid-tartalom nem lépheti túl a 3,5 térfogatszázalékot. b) Ha a kipufogógáz-kibocsátás egy olyan korszerű kipufogógáz-kibocsátási vezérlő rendszer által szabályozott, mint a lambda-szonda- vezérlésű háromutas katalizátor: 1. 2. 3. a kipufogórendser szabad szemmel történő vizsgálata, hogy ellenőrizzék, nincs-e szivárgás és minden alkatrész tökéletes-e; a kibocsátási vezérlőrendszer szabad szemmel történő vizsgálata, a kötelező berendezés felszereltségének ellenőrzése céljából; a jármű-kibocsátási vezérlőrendszer hatékonyságának meghatározása a lambda-érték és a kipufogógázok szén-monoxid-tartalmának 4. szakasz szerinti mérése segítségével vagy a gyártók által javasolt és a típusjóváhagyáskor jóváhagyott eljárással. A vizsgálatok mind- egyikénél a motor üzemi feltételeinek beállítását a járműgyártó ajánlása szerint kell elvégezni. 4. A kipufogócsőből távozó szennyezőanyag-kibocsátás – határértékek – motoralapjáraton mérve: A kipufogógáz szén-monoxid-tartalma legfeljebb a járműgyártó által megadott érték lehet. Ha erről nem állnak rendelkezésre adatok, akkor a maximálisan megengedhető szén-monoxid-tartalom nem haladhatja meg a 0,5 térfogatszázalékot; – magasabb üresjárati fordulatszámon (terhelés nélkül), legalább 2 000 min–1 motor fordulatszámon mérve: szén-monoxid-tartalom: maximum 0,3 térfogatszázalék, lambda: 1 ± 0,03 vagy a gyártó előírásai szerint. 8. 2. 2. Sűrítéses gyújtású (dízel-) motorral felszerelt gépjárművek A kipufogógáz átlátszatlanságának szabad gyorsítás melletti mérése (terhelés nélkül alapjárattól a maximális határfordulatszámig). A koncent- ráció nem lépheti túl a 72/306/EGK (2) irányelv szerint a lemezen mért szintet. Ha nem állnak rendelkezésre információk, vagy a tagállamban lévő illetékes hatóságok úgy döntenek, hogy ezeket nem használják referenciaértékként, akkor az abszorpciós együttható határértékei a követ- kezők: az abszorpciós együttható legmagasabb értéke: – – szívó dízelmotornál: 2,5 m–1, turbófeltöltésű dízelmotornál: 3,5 m–1, vagy a megfelelő értékek egy, az EK-típusengedély kiadásakor alkalmazott módtól eltérő vizsgálókészülék alkalmazásakor. Az 1980. január 1-je előtt első alkalommal nyilvántartásba vett vagy üzembe helyezett járművekre ezek az előírások nem vonatkoznak. 8. 2. 3. Vizsgálóberendezés A járművek szennyezőanyag-kibocsátását a gyártó által előírt vagy jelzett határértékeknek való megfelelés pontos megállapítására szolgáló berendezések használatával vizsgálják. 8. 2. 4. Ha az ebben az irányelvben megállapított határértékeknek egy járműtípus az EK-típusbizonyítvány kiadásakor nem felel meg, akkor a tagálla- mok erre a járműtípusra a gyártó megfelelő igazolásának alapján nagyobb határértékeket állapíthatnak meg. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, amely értesíti erről a többi tagállamot. (1) A Tanács 1970. március 20-i 70/220/EGK irányelve a gépjárművek kibocsátásai által okozott légszennyezés elleni intézkedések meghozatalára vonatkozó tagállami jog- szabályok közelítéséről (HL L 76. , 1970. 4. 6. , 1. o. ). Legutóbb a Bizottság 1999/102/EK irányelve módosította (HL 334. , 1999. 12. 28. , 43. o. ). (2) Az 1972. augusztus 2-i 72/306/EGK tanácsi irányelv a gépjárművek hajtására szolgáló dízelmotorok által kibocsátott szennyező anyagok elleni intézkedésekre vonat- kozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 190. , 1972. 8. 20. , 1. o. ). Az irányelvet legutóbb a Bizottság 89/491/EGK irányelve módosította (HL L 238. , 1989. 8. 15. , 43. o. ). 528 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet AZ 1. , 2. ÉS 3. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI A 4. , 5. ÉS 6. JÁRMŰ-KATEGÓRIA JÁRMŰVEI 8. 3. Rádiózavar-mentesítés 9. 9. 1. Kiegészítő vizsgálatok tömegközlekedési járművekre Vészkijárat(ok) (beleértve az ablaktörő kalapácsot is), vészkijárati útmutató táblák 9. 2. Fűtési rendszer 9. 3. Szellőzési rendszer 9. 4. Üléskialakítás 9. 5. Belső világítás 10. A jármű azonosítása 10. A jármű azonosítása 10. 1. Rendszámtábla 10. 1. Rendszámtábla 10. 2. Alvázszám 10. 2. Alvázszám 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 529 III. MELLÉKLET A. RÉSZ Hatályon kívül helyezett irányelvek (amelyekre a 10. cikkben hivatkoznak) A Tanács 1976. december 29-i 77/143/EGK irányelve a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről, és az ezt módosító irányelvek: – – – – – – a Tanács 88/449/EGK irányelve, a Tanács 91/225/EGK irányelve, a Tanács 91/328/EGK irányelve, a Tanács 92/54/EGK irányelve, a Tanács 92/55/EGK irányelve, a Bizottság 94/23/EK irányelve. Határidők 77/143/EGK (HL L 47. , 1977. 2. 18. , 47. o. ) 88/449/EGK (HL L 222. , 1988. 8. 12. , 10. o. ) 91/225/EGK (HL L 103. , 1991. 4. 23. , 3. o. ) 91/328/EGK (HL L 178. , 1991. 7. 6. , 29. o. ) 92/54/EGK (HL L 225. , 1992. 8. 10. , 63. o. ) 92/55/EGK (HL L 225. , 1992. 8. 10. , 68. o. ) a II. melléklet 8. 2. 1. szakasz a) pontja szerinti járművekre a II. melléklet 8. 2. 2. szakasz szerinti járművekre a II. melléklet 8. 2. 1. szakasz b) pontja szerinti járművekre 94/23/EK (HL L 147. , 1994. 6. 14. , 6. o. ) B. RÉSZ átvételre alkalmazás megkezdésére 1977. december 31. 1977. december 31. 1990. július 28. 1990. július 28. 1992. január 1. 1992. január 1. 1993. július 1. 1993. július 1. 1993. június 22. 1993. június 22. 1993. június 22. 1994 január 1. 1996 január 1. 1997 január 1. 1997. január 1. 1997. január 1. 530 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet K E / 3 2 / 4 9 K G E / 5 5 / 2 9 K G E / 4 5 / 2 9 K G E / 8 2 3 / 1 9 K G E / 5 2 2 / 1 9 K G E / 9 4 4 / 8 8 K G E / 3 4 1 / 7 7 v l e y n á r i z a z E T E L K É L L E M. V I T A Z Á L B Á T I S Ó C Á L E R R O K. 1 ) z s é r ő z e k l e d n e R ( k k i c. 2 k k i c. 4 k k i c. 3 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 1 k k i c. 1 e s é d z e k e b ) 2 ( – ) 1 ( k k i c. 7 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 6 s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 1 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 7 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 6 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 1 k k i c. 1 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 1 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 5 e s é d z e k e b l a. 1 s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 3 e s é d z e k e b ) 3 ( k k i c. 5 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 3 e s é d z e k e b ) 3 ( k k i c. 5 e s é d z e k e b ) 3 ( k k i c. 3 k k i c. 4 k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 3 ( k k i c. 3 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 4 e s é d z e k e b ) 3 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 4 k k i c. 3 ) e s é d z e k e b a i c n a r f. 6 – 1 ( k k i c. 5 ) e s é d z e k e b a i c n a r f. 7 ( k k i c. 5 e s é d z e k e b ) 3 ( k k i c. 4 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 531 K E / 3 2 / 4 9 K G E / 5 5 / 2 9 K G E / 4 5 / 2 9 K G E / 8 2 3 / 1 9 K G E / 5 2 2 / 1 9 K G E / 9 4 4 / 8 8 K G E / 3 4 1 / 7 7 v l e y n á r i z a z E k k i c. 3 k k i c. 1 e s é d z e k e b ) 4 ( – ) 1 ( k k i c. 8 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 9 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 9 k k i c. 0 1 e s é d z e k e b e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 5 ) 3 ( – ) 1 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 2 k k i c. 6 e s é d z e k e b ) 1 ( k k i c. 1 1 e s é d z e k e b ) 4 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 5 e s é d z e k e b ) 4 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 2 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 1 1 e s é d z e k e b ) 3 ( k k i c. 1 1 k k i c. 2 1 k k i c. 3 1 K E / 3 2 / 4 9 K G E / 5 5 / 2 9 K G E / 4 5 / 2 9 K G E / 8 2 3 / 1 9 K G E / 5 2 2 / 1 9 K G E / 9 4 4 / 8 8 K G E / 3 4 1 / 7 7 v l e y n á r i z a z E T A Z Á L B Á T I S Ó C Á L E R R O K. 2 ) k á i r ó g e t a k - ű m r á j t t e t e v á l a k a n t a l á g s z i v i k a z s ű m s o k a z s ő d i z A ( e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 1 e s é d z e k e b ) 2 ( k k i c. 1 a i r ó g e t a k - ű m r á j. 5 a i r ó g e t a k - ű m r á j. 6 a i r ó g e t a k - ű m r á j. 1 a i r ó g e t a k - ű m r á j. 1 a i r ó g e t a k - ű m r á j. 2 a i r ó g e t a k - ű m r á j. 2 a i r ó g e t a k - ű m r á j. 3 a i r ó g e t a k - ű m r á j. 3 a i r ó g e t a k - ű m r á j. 4 a i r ó g e t a k - ű m r á j. 4 t e l k é l l e m. I t e l k é l l e m. I 532 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet 3. KORRELÁCIÓS TÁBLÁZAT (vizsgálati tételek) Ez az irányelv 77/143/EGK 88/449/EGK 91/225/EGK 91/328/EGK 92/54/EGK 92/55/EGK 94/23/EK II. melléklet (*) 1. bevezető megjegyzés 2. bevezető megjegyzés 3. bevezető megjegyzés II. melléklet 1. bevezető megjegyzés 1. pont 1. 2. pont 1. 2. 1. pont 1. 2. 2. pont 1. 3. pont 1. 3. 1. pont 1. 3. 2. pont 1. 4. pont 1. 4. 1. pont 1. 4. 2. pont 1. 5. pont 1. 6. pont 2. pont 7. 8. pont 7. 9. pont (Cím) (1–3. francia bekezdés) 1. cikk (3) bekezdése 7. 10. pont 8. pont 8. 1. pont 8. 2. pont 8. 2. 4. pont 8. 3. pont 10. 2. pont 1. cikk (3) bekezdése 1. cikk (3) bekezdése 1. cikk (3) bekezdése 1. cikk (1) bekezdése 1. cikk (1) bekezdése 1. cikk (1) bekezdése 1. cikk (1) bekezdése 1. cikk (1) bekezdése 1. cikk (1) bekezdése 1. cikk 1. cikk 1. cikk 1. cikk (1) bekezdése (*) Megj. : a 4. jármű-kategóriát (taxik és betegszállító járművek) a II. melléklet bal oldali részéből a jobb oldali részbe helyezték át (az 5. és 6. jármű-kategóriával)


title: Директива 96/97/ЕО на Съвета от 20 декември 1996 година за изменение на Директива 86/378/ЕИО относно прилагането на принципа на равно третиране на мъжете и жените в професионалните социалноосигурителни схеми

eurovoc_concepts:
equal treatment
gender equality
pension scheme
retirement conditions
social security
working environment

formats: html pdf print xhtml

text: 05/т. 5 BG Официален вестник на Европейския съюз 3 31996L0097 L 46/20 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 17. 2. 1997 ДИРЕКТИВА 96/97/ЕО НА СЪВЕТА от 20 декември 1996 година за изменение на Директива 86/378/ЕИО относно прилагането на принципа на равно третиране на мъжете и жените в професионалните социалноосигурителни схеми СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договор за създаване на Европейската общност и по-специално член 100 от него, като взе предвид предложението на Комисията (1), като взе предвид становището на Европейския парламент (2), като взе предвид становището на Икономическия и социален комитет (3), като има предвид, че член 119 от Договора предвижда, че всяка държава-членка осигурява прилагането на принципа за равно заплащане на мъжете и жените; като има предвид, че под „запла- щане“ трябва да се разбира основната или минималната заплата или трудово възнаграждение, и всяко друго възнаграждение в брой или в натура, което работещият получава, пряко или непряко, от своя работодател във връзка с работата си; „Barber“ като има предвид, че чрез своето решение от 17 май 1990 г. по дело 262/88: срещу „Guardian Royal Exchange Assurance Group“ (4), Съдът на Европейските общности признава, че всички форми на професионални пенсии съставляват елемент от заплащането по смисъла на член 119 от Договора; в като има предвид, че гореспоменатото решение, както доразвиващото го Решение от 14 декември 1993 г. по дело С-110/91: „Moroni“ срещу „Collo GmbH“ (5), Съдът тълкува член 119 от Договора в смисъла, че дискриминацията между мъжете и жените при професионалните социалноосигурителни схеми е забранена по принцип, а не само когато се отнася до определянето на пенсионната възраст, или когато една професионална пенсия се предлага като компенсация в случай на задължително пенсиони- ране от икономически съображения; права, които преди тази дата са завели дело или са подали съот- ветна жалба, в зависимост от действащото национално право; като има предвид, че чрез своите решения от 28 септември 1994 г. (6) по дело С-57/93: „Vroege“ срещу „NCIV Instituut voor Volkshuisvesting BV“ и по дело С-128/93: „Fisscher“ срещу „Voorhuis Hengelo BV“, Съдът се произнесе в полза на това, че гореспоменатият протокол няма никаква последица върху правото на включване към професионална пенсионна схема, което се регу- лира от решението от 13 май 1986 г. по делото 170/84: „Bilka- Kaufhaus GmbH“ срещу „Hartz“ (7), и че ограничението на после- диците във времето, на решението от 17 май 1990 г. , по делото С-262/88: „Barber“ срещу „Guardian Royal Exchange Assurance Group“, не се прилага по отношение на правото за включване към професионална пенсионна схема; като има предвид, че Съдът потвърди също така че националните норми, отнасящи се до сро- ковете за завеждане на дела, съгласно вътрешното право, могат да бъдат противопоставими на работещите, които отстояват правото си на включване в професионална пенсионна схема, при условие че те не са по-неблагоприятни за този вид дела, отколкото за подобни дела от вътрешен характер и, че не правят невъзможно упражняването на практика на правото на Общността; като има предвид, освен това, че Съдът е посочил, че фактът, че един рабо- тещ може да претендира за включване с обратно действие в про- фесионална пенсионна схема, не му позволява да избегне плаща- нето на съответни вноски, отнасящи се до въпросния период за включване; като има предвид, че изключването на работещите по причини, дължащи се на вида на трудовия договор, от достъп до социалноосигурителни схеми, които се прилагат в дадено пред- приятие или сектор, може да представлява непряка дискримина- ция по отношение на жените; като има предвид, че съгласно Протокол № 2 относно член 119 от Договора, приложен към Договора за създаване на Европейската общност, професионална социалноосигурителна схема, не трябва да се считат за възнаграж- дение, по отношение на периоди на заетост преди 17 май 1990 г. , с изключение за работещите, или за лицата, които имат техните обезщетенията силата по на (1) ОВ C 218, 23. 8. 1995 г. , стр. 5. (2) Становище, дадено на 12 ноември 1996 г. (ОВ C 362, 2. 12. 1996 г. ). (3) ОВ C 18, 22. 1. 1996 г. , стр. 132. (4) Сборник от 1990 г. , стр. l—1889. (5) Сборник от 1993 г. , стр l—6591. „Birds Eye Walls като има предвид, че чрез своето решение от 9 ноември 1993 г. по дело С-132/92: „Friedel M. Roberts“ (8), Съдът уточни също така че на член 119 от Дого- вора не противоречи хипотезата, при изчисляването на сумата на една „преходна пенсия“, изплащана от работодателя на работни- ците или служителите от мъжки или женски пол, които са се възползвали от правото на ранно пенсиониране поради срещу Ltd“ (6) Сборник от 1994 г. , стр. l—4541 и съответно стр. l—4583. (7) Сборник от 1986 г. , стр. l—1607. (8) Сборник от 1993 г. , стр. l—5579. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 05/т. 5 здравословни причини, и която преходна пенсия е предназначена да компенсира по-специално загубата на доходи, дължаща се на факта, че изискваната възраст за изплащане на държавна пенсия, която ще се получава в последствие,още не е достигната, размерът на преходната пенсия следва да бъде съответно намален, въпреки че по отношение на мъжете и жените на възраст между 60 и 65 години това води като последствие до това бившата работничка или служителка да получава преходна пенсия по-ниска от тази на съответния си колега от мъжки пол, като тази разлика съответства на размера на държавната пенсия, на която жената има право при навършване на 60 годишна възраст на основание периодите на зае- тост при упоменатия работодател; дело срещу С-109/91: „Ten Oever“ het voor като има предвид, че чрез своето решение от 6 октомври 1993 г. „Stichting по Bedrijfpensioenfonds Glazenwassers-en Schoonmaakbedrijf“ (1), както и чрез своите решения от 14 декем- ври 1993 г. по дело С-110/91: „Moroni“ срещу „Collo GmbH“, от 22 декември 1993 г. по дело C-152/91: „Neath“ срещу „Hugh Steeper Ltd“ (2) и от 28 септември 1994 г. по дело С-200/91: „Coloroll Pension Trustees Limited“ срещу „Russell and Others“ (3), Съдът потвърждава, че по силата на решението от 17 май 1990 г. , по дело С-262/88: „Barber“ срещу „Guardian Royal Exchange Assurance Group“, за целите на завеждане на искове за равно тре- тиране в областта на професионалните пенсии позоваване на прекия ефект на член 119 от Договора може да има единствено за плащанията, дължими за периоди на заетост след 17 май 1990 г. , с изключение на работещите или на лицата, които имат техните права, чиито съдебни искове или еквивалентни на това жалби по действащото национално право са подадени преди тази дата; като има предвид, че чрез гореспоменатите решения по делата С-109/91: „Ten Oever“ срещу „Stichting Bedrijfpensioenfonds voor het Glazenwassers-en Schoonmaakbedrijf“ и С-200/91: „Coloroll Pension Trustees Limited“ срещу „Russell and Others“, Съдът потвърждава, че ограничението във времето, на решението „Barber“ се прилага по отношение на пенсии на преживели и, че поради това равното третиране в тази област може да бъде претендирано само по отношение на периодите на заетост след 17 май 1990 г. , без това да противоречи на предвиденото изключение в полза на лицата, които преди тази дата са подали съдебен иск или еквивалентна на това жалба съгласно действащото национ- ално право; на обезщетенията, трябва да бъдат с еднакъв размер, тъй-като те се покриват от член 119 от Договора, докато различията във внос- ките на работодателя, плащани в рамките на капиталови пен- сионни схеми с фиксиран размер на обезщетенията, поради използването на различни актюерски фактори в зависимост от пола, не попадат в приложното поле на същата тази разпоредба; като има предвид, че чрез своите решения от 28 септември 1994 г. (4) по дело C-408/92: „Smith“ срещу „Advel Systems“ и по делото C-28/93: „Van den Akker“ срещу „Stichting Shell Pensioenfonds“, Съдът посочва, че хипотезата работодател да пред- приема необходимите мерки, за да се съобрази с решението от 17 май 1990 г. по дело С-262/88, като вдига пенсионната възраст на жените на нивото на тази на мъжете по отношение на периодите на заетост включени между 17 май 1990 г. и датата на влизане в сила на упоменатите мерки противоречи на член 119 от Договора; докато предприемането на същите мерки за периодите на заетост след тази дата не противоречи на член 119; че за периодите на зае- тост, предхождащи 17 май 1990 г. , правото на Общността не налага никакво оправдава мерки, намаляващи с обратно действие предимствата, от които са се ползвали жените; задължение, което да като има предвид, че чрез гореспоменатото решение по дело С-200/91: „Coloroll Pension Trustees Limited“ срещу „Russell and Others“, Съдът прецени, че допълнителните обезщетения, произ- тичащи от направените напълно доброволно вноски от работни- ците или служителите, не са включени в приложното поле на член 119 от Договора; като има предвид, че в мерките, включени в нейната трета средносрочна програма за действие за равните възможности на жените и мъжете (1991—1995) (5), Комисията отново набляга на приемането на подходящи мерки за взимане под внимание последствията от решението от 17 май 1990 г. , произнесено по делото 262/88: „Barber“ срещу „Guardian Royal Exchange Assurance Group“; като има предвид, че това решение автоматично обезсилва някои разпоредби на Директива на Съвета 86/378/ЕИО от 24 юли 1986 г. , относно прилагането на принципа на равното третиране на мъжете и жените в професионалните социалноосигурителни схеми (6) по отношение на наетите работници; като има предвид, че член 119 от Договора е пряко приложим и на него може има позоваване пред националните съдилища срещу всеки работодател, независимо дали той е физическо или юридическо лице и, че тези съдилища трябва да осигурят защи- тата на правата, гарантирани им от тази разпоредба; като има предвид освен това, че чрез своите гореспоменати реше- ния по дела C-152/91 и C-200/91, Съдът уточнява, че вноските на работещите мъже и жени в пенсионна схема с фиксиран размер като има предвид, че от гледна точка на правната сигурност е необ- ходимо изменението и допълнението на Директива 86/378/ЕИО с оглед адаптиране на разпоредбите, засегнати от съдебната прак- тика по делото „Barber“, (1) Сборник от 1993 г. , стр. l—4879. (2) Сборник от 1993 г. , стр. l—6953. (3) Сборник от 1994 г. , стр. l—4389. (4) Сборник от 1994 г. , стр. l—4435 и съответно стр. l—4527. (5) ОВ C 142, 31. 5. 1991 г. , стр. 1. (6) ОВ L 225, 12. 8. 1986 г. , стр. 40. 05/т. 5 BG Официален вестник на Европейския съюз 5 ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА: 2. Член 3 се заменя със следния текст: Член 1 „Член 3 Директива 86/378/ЕИО се изменя, както следва: 1. Член 2 се заменя със следния текст: „Член 2 1. „Професионални социалноосигурителни схеми“ означава схемите, които не са регулирани от Директива 79/7/ЕИО, които имат за цел да предоставят на работещите, независимо дали са работници или служители или самостоятелно заети лица, в рамките на едно предприятие или група от предприятия, област на икономическа дейност или професионален сектор или група професионални сектор, обезщетения, предназначени да допъл- нят или да заместят обезщетенията, предвидени в законно уста- новените социалноосигурителни схеми, независимо дали учас- тието в тези схеми е задължително или доброволно. 2. Настоящата директива не се прилага по отношение на: се по прилага директива Настоящата отношение на трудоспособното население, включително на самостоятелно заетите лица, на лицата, които са прекъснали дейността си поради заболяване, майчинство, злополука или принудителна безработица и на лицата търсещи работа, по отношение на пенсионираните работещи или работещите с увреждания, както и по отношение на лицата, които имат правата на тези работници в съответствие с националните законодателства и/или практики. “ 3. Член 6 се заменя със следния текст: „Член 6 1. Разпоредбите, които противоречат на принципа на равното третиране, са онези, които се основават на пола, пряко или кос- вено, по-специално чрез позоваване на брачното или семейно положение, при: а) индивидуалните договори на самостоятелно заетите лица; а) определянето на лицата, които могат да участват в профе- сионална схема; б) схемите за самостоятелно заети лица, които имат само един участник; в) случаите, в които наетите работници са на осигурителен договор, по който работодателят не е страна; г) доброволните разпоредби на професионалните схеми, които се предлагат индивидуално на участниците, с цел да им бъдат гарантирани: — било допълнителни обезщетения, — било избор на датата, на която да започне изплащането на основните обезщетения на самостоятелно заетите лица, или избор между няколко вида обезщетения; д) професионалните схеми в случаите, когато обезщетенията, които те предоставят, са финансирани от доброволните вноски на работниците. 3. Разпоредбите на настоящата директива не възпрепятстват работодателя да отпусне на лица, които са достигнали пенсионната възраст за получаване на пенсия въз основа на професионална схема, но които не са достигнали все още пенсионната възраст за получаване на законно установена пенсия, добавка към пенсията им, с оглед пълното или почти пълното изравняване на размера на пълните обезщетения към тази на лицата от другия пол в същото положение, които вече са достигнали законно установената пенсионна възраст, дотогава, докато бенефициентите на отпуснатото допълнение достигнат законно установената пенсионна възраст. “ б) определянето на задължителния или доброволен характер на участието в професионална схема; в) установяването на различни правила по отношение на въз- растта за включване в схемата или по отношение на мини- малната продължителност на заетост или на участие в схема за получаване на обезщетения; г) установяването на различни правила, с изключение на мер- ките, предвидени в букви з) и и), за възстановяване на внос- ките, когато работещият напусне схемата, без да е изпълнил изискванията, които му гарантират правото на дългосрочни обезщетения; д) определянето на различни условия за предоставяне на обез- щетения или запазването на тези обезщетения за работе- щите от единия от двата пола; е) налагането на различна пенсионна възраст; ж) преустановяване запазването или придобиването на права по време на отпуск по майчинство или на отпуск по семейни причини, който се полага по закон или по силата на спо- разумение и се изплаща от работодателя; з) определянето на различни нива на обезщетенията, с изключение на необходимите за отчитане на факторите на актюерските изчисления, които са различни за двата пола, в случаите на схеми с фиксиран размер на обезщетенията. 6 BG Официален вестник на Европейския съюз 05/т. 5 В случаите на капиталови схеми с фиксиран размер на обез- щетенията размерът на някои елементи (за които фигури- рат примери в приложението) могат да се различава дотол- кова, доколкото разликата в размера се дължи на последствията от използването на различни актюерски фак- тори в зависимост от пола при финансирането на схемата; и) определянето на различни нива на вноските на работещите; определянето на различни нива на вноските на работода- телите, с изключение на: — случаите на схеми с фиксиран размер на обезщетенията, чиято цел е напълно или почни напълно да се изравнят размерите на пенсионните обезщетения, основани на тези вноски, а) определянето на пенсионната възраст за предоставяне на пенсия за старост или за прослужено време, както и последствията, които могат да произтекат за други обезще- тения: — било до датата, на която е постигнато това равенство в законно установените схеми, — било, най-късно, докато дадена директива не наложи това равенство; б) наследствените пенсии, докато правото на Общността наложи принципа на равното третиране в законно устано- вените социалноосигурителни схеми в тази връзка; в) прилагането на член 6, параграф 1, буква и) първата али- нея, за отчитане на различните фактори на актюерските изчисления, най-късно до 1 януари 1999 г. “ — случаите на капиталови схеми с фиксиран размер на обезщетенията, когато вноските на работодателя са предназначени да попълнят финансовата основа, необ- ходима за покриване размера на тези фиксирани обез- щетения; 6. Добавя се следният член 9а: „Член 9а й) предвиждането на различни стандарти или на стандарти, приложими само по отношение на работещите от опреде- лен пол, с изключение на предвиденото в букви з) и и) относно гаранцията или запазването на правото на обезще- тения, когато работещият напусне схемата. 2. Когато предоставянето на обезщетения, попадащи в обхвата на настоящата директива, се извършва по преценка на органите за управление на схемата, то тези органи трябва да се съобра- зяват с принципа на равното третиране. “ 4. Член 8 се заменя със следния текст: „Член 8 1. Държавите-членки предприемат необходимите мерки за преразглеждане и въвеждане в действие най-късно до 1 януари 1993 г. , на разпоредбите на професионалните схеми за само- стоятелно заетите лица, които противоречат на принципа на равното третиране. 2. Настоящата директива не възпрепятства осъществяването на правата и задълженията, произтичащи от участието за опреде- лен период в професионална схема за самостоятелно заети лица, преди нейното преразглеждане, да останат предмет на разпоредбите на действащата през този период схема. “ 5. Член 9 се заменя със следния текст: „Член 9 По отношение на схемите за самостоятелно заети лица, държавите-членки могат да отложат задължителното прилагане на принципа на равното третиране, що се отнася до: Когато мъжете и жените могат да претендират при еднакви условия за гъвкава пенсионната възраст, то това не се счита за несъвместимо с настоящата директива. “ 7. Добавя се следното приложение: „ПРИЛОЖЕНИЕ Примери за елементите, които могат да се различават, що се отнася до капиталовите схемите с фиксиран размер на обезще- тенията, цитирани в член 6, буква з): — обръщането на част от редовната пенсия в капиталовложение, — прехвърлянето на пенсионните права, — възстановяването на пенсия, платима на лице, което има правото на компенсация за отказа си от част от годишната пенсия, — намалена пенсия, когато работникът решава да се възползва от ранно пенсиониране. “ Член 2 1. Всяка мярка за прилагането на настоящата директива, по отно- шение на наетите работници, трябва да покрива всички обезщете- ния, отнасящи се до периодите на заетост след 17 май 1990 г. и да има обратно действие към тази дата, без това да засяга работ- ниците или лицата, които имат техните права, и които преди тази дата, са завели дело или са подали съответна жалба, в зависимост от националното право. В този случай, мерките за транспониране трябва да имат обратно действие към датата 8 април 1976 г. и трябва да покриват всички обезщетения, отнасящи се до перио- дите на заетост след тази дата. За държавите-членки, които са се присъединили към Общността след 8 април 1976 г. и преди 17 май 1990 г. , тази дата се замества с датата, на която член 119 от Договора започва да се прилага на тяхната територия. 05/т. 5 BG Официален вестник на Европейския съюз 7 2. Второто изречение от параграф 1 не забранява националните норми, отнасящи се до сроковете за завеждане на дела по вътреш- ното право да бъдат противопоставими на работниците или на лицата, които имат техните права и които са подали иск или екви- валентна на това жалба съгласно националното право, преди 17 май 1990 г. , при условие че те не са по-неблагоприятни за този вид дела, отколкото за подобни дела от вътрешен характер и че не правят невъзможно упражняването на практика на правото на Общността. 3. За държавите-членки, които са се присъединили към Общ- ността след 17 май 1990 г. и които на 1 януари 1994 г. са били договарящи се страни по споразумението за Европейското иконо- мическо пространство, датата 17 май 1990 г. , която фигурира в първото изречение на параграф 1 от настоящия член, се замества с датата 1 януари 1994 г. при официалното им публикуване. Условията и редът на позова- ване се определят от държавите-членки. 2. Държавите-членки предоставят на Комисията, най-късно до две години след влизането в сила на настоящата директива, цялата необходима информация, за да ѝ(cid:65) дадат възможност да изготви док- лад относно нейното прилагане. Член 4 Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след публикуването ѝ(cid:65) в Официален вестник на Европейските общности. Член 5 Член 3 Адресати на настоящата директива са държавите-членки. 1. Държавите-членки въвеждат необходимите законови, подзако- нови и административни разпоредби, за да се съобразят с настоя- щата директива, най-късно до 1 юли 1997 г. Те незабавно инфор- мират Комисията за това. Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, последните съдържат позоваване на настоящата директива или то се извършва Съставено в Брюксел на 20 декември 1996 година. За Съвета Председател S. BARRETT


title: Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) Līgums par izpildījumu un fonogrammām (WPPT), Ženēva (1996. gads)

eurovoc_concepts: World Intellectual Property Organisation

formats: html pdf print

text: 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 217 22000A0411(02) L 89/15 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 11. 4. 2000. PASAULES INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA ORGANIZĀCIJAS (WIPO) LĪGUMS PAR IZPILDĪJUMU UN FONOGRAMMĀM (WPPT) Ženēva (1996. gads) Satura rādītājs Preambula I NODAĻA 1. pants 2. pants 3. pants 4. pants VISPĀRĪGI NOTEIKUMI Saistība ar citām konvencijām Definīcijas Personas, kas gūst labumu no aizsardzības saskaņā ar šo līgumu Valsts režīms II NODAĻA IZPILDĪTĀJU TIESĪBAS 5. pants 6. pants 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants Izpildītāju personiskās tiesības Izpildītāju mantiskās tiesības attiecībā uz nefiksētu izpildījumu Reproducēšanas tiesības Izplatīšanas tiesības Nomas tiesības Tiesības padarīt pieejamu fiksētu izpildījumu III NODAĻA FONOGRAMMU PRODUCENTU TIESĪBAS 11. pants 12. pants 13. pants 14. pants Reproducēšanas tiesības Izplatīšanas tiesības Nomas tiesības Tiesības padarīt pieejamas fonogrammas IV NODAĻA KOPĪGI NOTEIKUMI 15. pants 16. pants 17. pants 18. pants 19. pants 20. pants 21. pants 22. pants 23. pants Tiesības saņemt atlīdzību par apraidi un atklātu raidījumu Ierobežojumi un izņēmumi Aizsardzības ilgums Saistības attiecībā uz tehniskajiem pasākumiem Saistības attiecībā uz informāciju par tiesību pārvaldību Formalitātes Atrunas Savlaicīga piemērošana Tiesību īstenošanas noteikumi V NODAĻA ADMINISTRATĪVĀS UN NOBEIGUMA KLAUZULAS 24. pants 25. pants 26. pants 27. pants 28. pants 29. pants 30. pants 31. pants 32. pants 33. pants Asambleja Starptautiskais birojs Tiesības kļūt par Līgumslēdzēju pusi Tiesības un pienākumi saskaņā ar šo līgumu Līguma parakstīšana Līguma stāšanās spēkā Diena, kad kļūst par Līgumslēdzēju pusi Līguma denonsēšana Līguma valodas Depozitārs 218 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/33. sēj. PREAMBULA LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, VĒLOTIES cik vien iespējams efektīvi un vienoti attīstīt un saglabāt izpildītāju un fonogrammu producentu tiesību aizsardzību, ATZĪSTOT vajadzību ieviest jaunus starptautiskus nosacījumus, lai adekvāti risinātu problēmas, ko radījuši jaunākie sasniegumi ekonomikas, sociālajā, kultūras un tehnoloģiju jomā, ATZĪSTOT informācijas un komunikāciju tehnoloģiju attīstības un konverģences lielo ietekmi uz izpildījumu un fonogrammu producēšanu un izmantošanu, ATZĪSTOT vajadzību saglabāt līdzsvaru starp izpildītāju un fonogrammu producentu tiesībām un lielākās sabiedrības daļas interesēm, jo īpaši attiecībā uz izglītību, zinātnisko izpēti un informācijas pieejamību, IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI. I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Saistība ar citām konvencijām 1. Nekas šajā līgumā neliek atkāpties no saistībām, kādas Līgum- slēdzējām pusēm ir vienai pret otru saskaņā ar Starptautisko kon- venciju par izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorgani- zāciju tiesību aizsardzību, kas izveidota Romā 1961. gada 26. oktobrī (še turpmāk - “Romas konvencija”). 2. Aizsardzība, ko piešķir saskaņā ar šo līgumu, neskar un nekādi neietekmē literāro un mākslas darbu autortiesību aizsardzību. Tādējādi nevienu no šā līguma noteikumiem nevar interpretēt kā tādu, kas liegtu šādu aizsardzību. 3. Šim līgumam nav nekādas saistības ne ar vienu citu līgumu un tas neskar citos līgumos noteiktās tiesības un pienākumus. 2. pants Definīcijas Šajā līgumā: d) “fonogrammas producents” ir persona vai juridiska persona, kas uzņemas iniciatīvu un ir atbildīga par izpildījuma skaņu vai citu skaņu pirmo fiksāciju vai skaņu atveidojuma fiksāciju; e) f) fiksēta izpildījuma vai fonogrammas “publicēšana” ir fiksēta izpildījuma vai fonogrammas kopiju piedāvāšana sabiedrībai ar tiesību subjekta piekrišanu, ja sabiedrībai piedāvā pietie- kamu daudzumu kopiju; “apraide” ir skaņu vai skaņu un attēlu vai to atveidojumu rai- dīšana bezvadu sistēmā publiskai uztveršanai; šāda raidīšana ar satelīta starpniecību arī ir “apraide”; šifrētu signālu raidīšana ir “apraide”, ja raidorganizācija nodrošina sabiedrību ar atšifrē- šanas līdzekļiem vai arī ja tos piešķir ar raidorganizācijas pie- krišanu; g) izpildījuma vai fonogrammas “atklāts raidījums” ir izpildījuma skaņu vai fonogrammā fiksētu skaņu vai to atveidojumu pār- raidīšana sabiedrībai jebkādā veidā, izņemot apraidi. Šā līguma 15. pantā jēdziens “atklāts raidījums” ietver skaņu vai fono- grammā fiksētu skaņu atveidojuma pārraidīšanu sabiedrībai. 3. pants Personas, kas gūst labumu no aizsardzības saskaņā ar šo līgumu a) “izpildītāji” ir aktieri, dziedātāji, mūziķi, dejotāji un citas per- sonas, kas tēlo, uzstājas, deklamē, izpilda, interpretē vai citādi atveido literāros un mākslas darbus vai folkloras izpausmes; 1. Līgumslēdzējas puses šajā līgumā paredzēto aizsardzību pie- šķir tiem izpildītājiem un fonogrammu producentiem, kas ir pārējo Līgumslēdzēju pušu valstspiederīgie. b) “fonogramma” ir izpildījuma skaņu vai citu skaņu fiksācija, vai arī tādu skaņu atveidojuma fiksācija, kas nav fiksētas un ir iekļautas kinematogrāfijas vai citos audiovizuālos darbos; c) “fiksācija” ir skaņu iemiesojums vai to atveidojums, kuras tādē- jādi var uztvert, reproducēt vai pārraidīt ar ierīces palīdzību; 2. Par pārējo Līgumslēdzēju pušu valstspiederīgajiem uzskata tos izpildītājus vai fonogrammu producentus, kas atbilst kritērijiem attiecībā uz tiesībām saņemt aizsardzību, kuri paredzēti saskaņā ar Romas konvenciju, ja visas šā līguma Puses ir minētās konven- cijas dalībvalstis. Attiecībā uz šiem tiesību kritērijiem Līgumslē- dzējas puses piemēro šā līguma 2. panta attiecīgās definīcijas. 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 219 3. Visas Līgumslēdzējas puses, izmantojot iespējas, kas paredzē- tas Romas konvencijas 5. panta 3. punktā vai, lai īstenotu minē- tās konvencijas 5. pantu, 17. pantā, Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) ģenerāldirektoram sniedz paziņojumu, kā to paredz minētie noteikumi. 6. pants Izpildītāju mantiskās tiesības attiecībā uz nefiksētu izpildījumu 4. pants Valsts režīms 1. Katra Līgumslēdzēja puse citu Līgumslēdzēju pušu valstspiede- rīgajiem, kas definēti 3. panta 2. punktā, piešķir tādu pašu režīmu, kādu tā piešķir saviem valstspiederīgajiem attiecībā uz ekskluzī- vajām tiesībām, kuras piešķir īpaši un kuras minētas šajā līgumā, un attiecībā tiesībām uz taisnīgu atlīdzību, kas paredzētas šā līguma 15. pantā. 2. Saistības, kas paredzētas 1. punktā, neattiecas uz apmēru, kādā kāda cita Līgumslēdzēja puse izmanto atrunas, ko pieļauj šā līguma 15. panta 3. punkts. II NODAĻA IZPILDĪTĀJU TIESĪBAS 5. pants Izpildītāju personiskās tiesības 1. Neatkarīgi no izpildītāja mantiskajām tiesībām un pat pēc šo tiesību nodošanas izpildītājs attiecībā uz savu akustisko izpildī- jumu tiešraidē vai fonogrammās ir tiesīgs prasīt, lai tas būtu atpa- zīstams kā attiecīgā izpildījuma izpildītājs, izņemot gadījumus, kad vārdu neatklāj izpildījuma specifikas dēļ, kā arī ir tiesīgs iebilst pret jebkādiem sagrozījumiem, sakropļojumiem vai citāda veida attiecīgā izpildījuma sagrozīšanu, kas traucētu viņa reputācijai. 2. Tiesības, ko saskaņā ar 1. punktu piešķir izpildītājam, pēc viņa nāves patur spēkā vismaz līdz mantisko tiesību termiņa beigām un tās izmanto personas vai iestādes, kurām to atļauj tās Līgum- slēdzējas puses likumdošana, kura pieprasa aizsardzību. Tomēr tās Līgumslēdzējas puses, kuru likumdošana brīdī, kad tās ratificē šo līgumu vai tam pievienojas, pēc izpildītāja nāves neparedz visu to tiesību aizsardzību, kas norādītas iepriekš minētajā punktā, var noteikt, ka dažas no šīm tiesībām pēc izpildītāja nāves zaudē spē- ku. 3. To tiesību aizsardzības atjaunošanas līdzekļus, kas piešķirtas saskaņā ar šo pantu, nosaka tās Līgumslēdzējas puses tiesību akti, kura pieprasa aizsardzību. Izpildītājiem attiecībā uz savu izpildījumu ir ekskluzīvas tiesības atļaut: i) sava nefiksētā izpildījuma apraidi un atklātu raidījumu, izņemot gadījumus, kad izpildījums jau ir pārraidīts; ii) sava nefiksētā izpildījuma fiksāciju. 7. pants Reproducēšanas tiesības Izpildītājiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut tiešu vai netiešu jebkāda veida atveidojumu attiecībā uz savu izpildījumu, kas fiksēts fonogrammās. 8. pants Izplatīšanas tiesības 1. Izpildītājiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut padarīt sabiedrībai pieejamu sava fonogrammā fiksētā izpildījuma oriģinālu un kopi- jas, tās pārdodot vai nododot īpašumtiesības uz tām citādi. 2. Nekas šajā līgumā neietekmē Līgumslēdzēju pušu brīvību noteikt nosacījumus, ir, saskaņā ar kuriem 1. punktā minēto tiesību izsmelšanu piemēro pēc tam, kad ar izpildītāja atļauju pirmoreiz pārdots izpildījuma oriģināls vai kopijas vai īpa- šumtiesības uz tām nodotas citādi. ja tādi 9. pants Nomas tiesības 1. Izpildītājiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut komerciālos nolūkos iznomāt sabiedrībai tā sava izpildījuma oriģinālu un kopijas, kas fiksēts fonogrammās, kā noteikts Līgumslēdzēju pušu tiesību aktos, pat pēc tam, kad tās izplatījis vai atļāvis izplatīt izpildītājs. 2. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem tā Līgumslēdzēja puse, kurā 1994. gada 15. aprīlī bija un vēl joprojām ir spēkā sistēma, saskaņā ar ko izpildītājiem sniedz taisnīgu atlīdzību par to viņu izpildījuma kopiju iznomāšanu, kas fiksēts fonogrammās, var tur- pināt izmantot šo sistēmu, ja fonogrammu iznomāšana komer- ciālos nolūkos nenodara būtisku kaitējumu izpildītāju ekskluzīva- jām reproducēšanas tiesībām. 220 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/33. sēj. 10. pants bezvadu sistēmu, tā, lai sabiedrības locekļi tām var piekļūt pašu izvēlētā vietā un laikā. Tiesības padarīt pieejamu fiksētu izpildījumu Izpildītājiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut padarīt sabiedrībai pieejamu savu fonogrammās fiksēto izpildījumu, izmantojot vadus vai bezvadu sistēmu, tā, lai sabiedrības locekļi var tiem piekļūt pašu izvēlētā vietā un laikā. IV NODAĻA KOPĪGI NOTEIKUMI III NODAĻA FONOGRAMMU PRODUCENTU TIESĪBAS 15. pants 11. pants Reproducēšanas tiesības Fonogrammu producentiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut tiešu vai netiešu savu fonogrammu atveidojumu jebkādā veidā. 12. pants Izplatīšanas tiesības 1. Fonogrammu producentiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut pada- rīt sabiedrībai pieejamu savu fonogrammu oriģinālu un kopijas, tās pārdodot vai nododot īpašumtiesības uz tām citādi. Tiesības saņemt atlīdzību par apraidi un atklātu raidījumu 1. Izpildītājiem un fonogrammu producentiem ir tiesības uz vienreizēju taisnīgu atlīdzību par tiešu vai netiešu to fonogrammu apraidi vai jebkāda veida pārraidi sabiedrībai, kas publicētas komerciālos nolūkos. 2. Līgumslēdzējas valstis savos tiesību aktos var noteikt, ka vien- reizējo taisnīgo atlīdzību no lietotāja pieprasa izpildītājs vai fono- grammas producents, vai abi. Līgumslēdzējas puses var ieviest tie- sību aktus, ar ko, ja izpildītājs un fonogrammas producentus nav noslēguši nolīgumu, nosaka noteikumus, saskaņā ar kuriem izpil- dītāji un fonogrammu producenti sadala vienreizējo taisnīgo atlī- dzību. 2. Nekas šajā līgumā neietekmē Līgumslēdzēju pušu brīvību noteikt nosacījumus, ir, saskaņā ar kuriem 1. punktā minēto tiesību izsmelšanu piemēro pēc tam, kad ar fonogrammas producenta atļauju pirmoreiz pārdots fonogrammas oriģināls vai kopija vai īpašumtiesības uz to nodotas citādi. ja tādi 3. Visas Līgumslēdzējas puses paziņojumā, ko deponē WIPO ģenerāldirektoram, var darīt zināmu, ka tās piemēros 1. punkta noteikumus tikai attiecībā uz konkrētu izmantojumu vai ierobe- žos piemērošanu kādā citā veidā, vai arī vispār nepiemēros šos noteikumus. 13. pants Nomas tiesības 4. Šajā pantā fonogrammas, ko padara pieejamas sabiedrībai, izmantojot vadus vai bezvadu sistēmu, tā, lai sabiedrības locek- ļiem tās ir pieejamas pašu izvēlētā vietā un laikā, uzskata par komerciālos nolūkos izdotām fonogrammām. 1. Fonogrammu producentiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut komerciālos nolūkos iznomāt sabiedrībai savu fonogrammu oriģinālu un kopijas pat pēc tam, kad tās izplatījis vai atļāvis izpla- tīt producents. 2. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem tā Līgumslēdzēja puse, kurā 1994. gada 15. aprīlī bija un vēl joprojām ir spēkā sistēma, saskaņā ar ko fonogrammu producentiem sniedz taisnīgu atlī- dzību par viņu fonogrammu kopiju iznomāšanu, var turpināt izmantot šo sistēmu, ja fonogrammu iznomāšana komerciālos nolūkos nenodara būtisku kaitējumu fonogrammu producentu ekskluzīvajām reproducēšanas tiesībām. 14. pants Tiesības padarīt pieejamas fonogrammas Fonogrammu producentiem ir ekskluzīvas tiesības atļaut padarīt pieejamas sabiedrībai savas fonogrammas, izmantojot vadus vai 16. pants Ierobežojumi un izņēmumi 1. Līgumslēdzējas puses savos tiesību aktos paredz tādus pašus ierobežojumus un izņēmumus attiecībā uz izpildītāju un fono- grammu producentu aizsardzību, kādus tās paredz savos tiesību aktos saistībā ar literāro un mākslas darbu autortiesību aizsardzī- bu. 2. Līgumslēdzējas puses visus šajā līgumā paredzētos ierobežoju- mus un izņēmumus saista ar tiem atsevišķajiem īpašajiem gadīju- miem, kas nav pretrunā parasta izpildījuma vai fonogrammas izmantošanai un nepamatoti neskar izpildītāja vai fonogrammas producenta likumīgās intereses. 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 221 17. pants Aizsardzības ilgums fonogrammas kopijai vai parādās saistībā ar paziņojumu sabied- rībai par fiksēta izpildījuma vai fonogrammas veidošanu. 1. Tās aizsardzības ilgums, kas saskaņā ar šo līgumu jāpiešķir izpildītājiem, ir vismaz 50 gadi un to aprēķina, sākot ar tā gada beigām, kurā izpildījums tika fiksēts fonogrammā. 2. Tās aizsardzības ilgums, kas saskaņā ar šo līgumu jāpiešķir fonogrammu producentiem, ir vismaz 50 gadi un to aprēķina, sākot ar tā gada beigām, kurā fonogramma tika publicēta, vai arī, ja šāda publicēšana nav notikusi, 50 gadi, ko aprēķina sākot ar tā gada beigām, kurā tika veikta fiksācija. 18. pants Saistības attiecībā uz tehniskajiem pasākumiem Pret efektīvu tehnisko pasākumu apiešanu Līgumslēdzējas puses paredz adekvātu tiesisko aizsardzību un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ko izpildītāji vai fonogrammu producenti izmanto saistībā ar savām tiesībām, kuras paredz šis līgums, un kas ierobežo tādu rīcību attiecībā uz viņu izpildījumu vai fonogrammām, ko attiecīgie fonogrammu producenti, vai tiesību akti neatļauj. izpildītāji vai 20. pants Formalitātes Uz šajā līgumā paredzēto tiesību esību un izmantošanu neattiecas nekādas formalitātes. 21. pants Atrunas Izņemot 15. panta 3. punkta noteikumus, attiecībā uz šo līgumu nav pieļaujamas nekādas atrunas. 22. pants Savlaicīga piemērošana 1. Līgumslēdzējas puses attiecina Bernes konvencijas 18. panta noteikumus mutatis mutandis uz šajā līgumā paredzētajām izpildī- tāju un fonogrammu producentu tiesībām. 2. Neatkarīgi no 1. punkta Līgumslēdzēja puse var ierobežot šā līguma 5. panta piemērošanu līdz izpildījumam, ko veica pēc tam, kad līgums stājās spēkā minētajā Pusē. 19. pants 23. pants Tiesību īstenošanas noteikumi Saistības attiecībā uz informāciju par tiesību pārvaldību 1. Līgumslēdzējas puses paredz adekvātus un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret visām personām, kas apzināti veic kādu no turpmāk minētajām darbībām, zinot, un attiecībā uz civi- lajiem aizsardzības līdzekļiem tām būtu jāzina, ka tas ierosinās, veicinās vai slēps jebkādu to tiesību pārkāpumu, uz kurām attie- cas šis līgums: i) bez atļaujas atceļ vai groza elektronisko informāciju par tie- sību pārvaldību; ii) bez atļaujas izplata, ieved, lai izplatītu, pārraida, dara zināmu vai pieejamu sabiedrībai izpildījumu, fiksēta izpildījuma vai fonogrammu kopijas, zinot, ka elektroniskā informācija par tiesību pārvaldību ir atcelta vai grozīta bez atļaujas. 2. Šajā pantā lietotais termins “informācija par tiesību pārvaldī- bu” ir informācija, kas identificē izpildītāju, izpildītāja izpildījumu, fonogrammas producentu, fonogrammu, tiesību īpašnieku attie- cībā uz izpildījumu vai fonogrammu, vai informācija par izpildī- juma vai fonogrammas izmantošanas noteikumiem, kā arī visus skaitļi un kodi, kas ietver šādu informāciju, ja kāds no šiem infor- fiksēta izpildījuma vai mācijas elementiem ir pievienots 1. Līgumslēdzējas puses saskaņā ar savu tiesību sistēmu apņemas noteikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šā līguma pie- mērošanu. 2. Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka izpildes procedūras ir pie- ejamas saskaņā ar Pusēs spēkā esošajiem tiesību aktiem, lai atļautu efektīvu rīcību pret katru to tiesību pārkāpumu, uz ko attiecas šis līgums, ietverot paātrinātas aizsardzības līdzekļus pārkāpumu novēršanai un turpmāku pārkāpumu novēršanas līdzekļus. V NODAĻA ADMINISTRATĪVĀS UN NOBEIGUMA KLAUZULAS 24. pants Asambleja 1. a) Līgumslēdzējām pusēm ir asambleja. b) Katru Līgumslēdzēju pusi pārstāv viens delegāts, kam var palīdzēt tā aizstājēji, padomdevēji un eksperti. 222 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/33. sēj. c) Katras delegācijas izdevumus sedz tā Līgumslēdzēja puse, kas iecēlusi delegāciju. Asambleja var lūgt WIPO, lai tā pie- šķir finansiālu palīdzību to Līgumslēdzēju pušu delegāciju līdzdalības veicināšanai, kuras saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas ieviesto praksi uzskata par jaunattīstības valstīm vai valstīm, kuras atrodas pārejas posmā uz tirgus ekonomiku. 2. a) Asambleja risina problēmas, kas saistītas ar šā līguma uztu- rēšanu, attīstību, piemērošanu un darbību. b) Asambleja veic funkcijas, kas tai piešķirtas saskaņā ar 26. panta 2. punktu attiecībā uz dažu starpvaldību organi- zāciju iekļaušanu šajā līgumā. c) Asambleja lemj par visu diplomātisko konferenču sasauk- šanu, lai pārskatītu šo līgumu, un sniedz WIPO ģenerāldi- rektoram vajadzīgos norādījumus šādu diplomātisko kon- ferenču sagatavošanai. 3. a) Katrai Līgumslēdzējai pusei, kas ir valsts, ir viena balss un tā balso tikai savā vārdā. b) Visas Līgumslēdzējas puses, kas ir starpvaldību organizāci- jas, var piedalīties balsošanā savu dalībvalstu vietā ar tādu balsu skaitu, kas ir līdzvērtīgs to dalībvalstu skaitam, kas ir šā līguma puses. Šādas starpvaldību organizācijas nepieda- lās balsošanā, ja kāda no tās dalībvalstīm izmanto savas bal- sošanas tiesības, un otrādi. 3. Eiropas Kopiena pēc tam, kad tā diplomātiskajā konferencē, kurā pieņēma šo līgumu, iepriekš minētajā punktā izteikusi minēto paziņojumu, var kļūt par šā līguma Pusi. 27. pants Tiesības un pienākumi saskaņā ar šo līgumu Ciktāl šā līguma īpašie noteikumi neparedz pretēji, katra Līgumslēdzēja puse izmanto visas tiesības un pilda visas saistības, kas paredzētas saskaņā ar šo līgumu. 28. pants Līguma parakstīšana Šo līgumu visas WIPO dalībvalstis un Eiropas Kopiena var parakstīt līdz 1997. gada 31. decembrim. 29. pants Līguma stāšanās spēkā Šis līgums stājas spēkā, kad pagājuši trīs mēneši pēc tam, kad dalībvalstis WIPO ģenerāldirektoram ir deponējušas 30 ratifikācijas vai pievienošanās dokumentus. 4. Asambleja sanāk parastā sesijā reizi divos gados, un sesiju sasauc WIPO ģenerāldirektors. 30. pants Diena, kad kļūst par Līgumslēdzēju pusi 5. Asambleja izveido pati savu reglamentu, iekļaujot tajā ārkār- tas sesiju sasaukšanu, prasības attiecībā uz kvorumam un atbil- stīgi šā līguma noteikumiem arī balsu vairākumu, kas vajadzīgs dažādu lēmumu pieņemšanai. 25. pants Starptautiskais birojs WIPO starptautiskais birojs pilda administratīvos uzdevumus, kas attiecas uz šo līgumu. 26. pants Tiesības kļūt par Līgumslēdzēju pusi 1. Jebkura WIPO dalībvalsts var kļūt par šā līguma Pusi. 2. Asambleja var izlemt par jebkuras tās starpvaldību organizā- cijas iekļaušanu šajā līgumā, kas paziņo, ka ir kompetenta jautā- jumos, uz kuriem attiecas šis līgums, un ka tai ir savi tiesību akti, kas ir saistoši visām tās dalībvalstīm saistībā ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šis līgums, un ka saskaņā ar savu iekšējo kārtību tā ir attiecīgi pilnvarota kļūt par šā līguma Pusi. Šis līgums ir saistošs: i) 30 dalībvalstīm, kas minētas 29. pantā, no dienas, kad šis līgums ir stājies spēkā; ii) visām pārējām dalībvalstīm pēc tam, kad pagājuši trīs mēneši no dienas, kad tās deponējušas savus dokumentus WIPO ģenerāldirektoram; iii) Eiropas Kopienai tad, kad pagājuši trīs mēneši pēc tam, kad tā deponējusi ratifikācijas vai pievienošanās dokumentu, ja šāds dokuments ir deponēts pēc šā līguma stāšanās spēkā saskaņā ar 29. pantu, vai kad pagājuši trīs mēneši pēc šā līguma stā- šanās spēkā, ja šāds dokuments ir deponēts, pirms šis līgums stājies spēkā; iv) visām pārējām starpvaldību organizācijām, kam atļauts kļūt par šā līguma Pusēm, tad, kad pagājuši trīs mēneši pēc tam, kad tās deponējušas savu pievienošanās dokumentu. 31. pants Līguma denonsēšana Šo līgumu var denonsēt jebkura Līgumslēdzēja puse, nosūtot paziņojumu WIPO ģenerāldirektoram. Denonsēšana stājas spēkā tad, kad pagājis viens gads no dienas, kad WIPO ģenerāldirektors saņēmis paziņojumu. 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 223 32. pants Līguma valodas no valsts valodām ir iesaistīta, kā arī Eiropas Kopiena un visas pārējās starpvaldību organizācijas, kas var kļūt par šā līguma Pusēm, ja ir iesaistīta viena no attiecīgās starpvaldību organizāci- jas valsts valodām. 1. Šis līgums ir parakstīts vienā oriģināleksemplārā angļu, arābu, ķīniešu, franču, krievu un spāņu valodā, un visas līguma versijas šajās valodās ir vienlīdz autentiskas. 2. Oficiālu tekstu valodās, kas nav minētas 1. punktā, izveido lūguma, WIPO ģenerāldirektors pēc ieinteresētās personas apspriežoties ar visiem interesentiem. Šajā punktā “ieinteresētā persona” ir jebkura WIPO dalībvalsts, kuras valsts valoda vai viena 33. pants Depozitārs Šā līguma depozitārs ir WIPO ģenerāldirektors. 224 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/33. sēj. Pieņemtie paziņojumi Attiecībā uz 1. panta 2. punktu Šā līguma 1. panta 2. punkts precizē attiecības starp tiesībām uz fonogrammām saskaņā ar šo līgumu un to darbu autortiesībām, kas ir ietverti fonogrammās. Ja vajadzīga gan fonogrammā ietvertā darba autora, gan tā izpildītāja vai producenta atļauja, kam ir tiesības uz fonogrammu, vajadzība pēc autora atļaujas netiek atcelta tāpēc vien, ka ir vajadzīga arī izpildītāja vai producenta atļauja, un otrādi. Nekas 1. panta 2. punktā nekavē Līgumslēdzēju pusi nodrošināt izpildītāju vai fonogrammas producentu ar ekskluzīvām tiesībām papildus tām, kas jānodrošina saskaņā ar šo līgumu. Attiecībā uz 2. panta b) punktu Šā līguma 2. panta b) punktā paredzētā fonogrammas definīcija nenozīmē, ka tiesības uz fonogrammu kaut kādā veidā tiek ietekmētas, iekļaujot to kinematogrāfijas vai citos audiovizuālos darbos. Attiecībā uz 2. panta e) punktu un 8. , 9. , 12. un 13. pantu Šajos pantos lietotās frāzes “kopijas” un “oriģināls un kopijas”, uz kurām saskaņā ar minētajiem pantiem attiecas izplatīšanas tiesības un nomas tiesības, attiecas tikai uz fiksētām kopijām, ko var laist apgrozībā kā materiālas lietas. Attiecībā uz 3. panta 2. punktu Piemērojot 3. panta 2. punktu, fiksācija ir ieraksta galīgā pabeigšana galvenajā lentē (“bande-mére”). Attiecībā uz 3. pantu Atsaucoties uz Romas konvencijas 5. panta a) punktā un 16. panta a) punkta iv) apakšpunktā minēto terminu “citas Līgumslēdzējas valsts piederīgo”, šo terminu attiecinot uz šo līgumu attiecībā uz starpvaldību organizāciju, kas ir šā līguma Puse, interpretē kā tādas valsts piederīgo, kas ir minētās organizācijas locekle. Attiecībā uz 7. , 11. un 16. pantu Reproducēšanas tiesības, kas izklāstītas 7. un 11. pantā, un izņēmumus, ko attiecībā uz šīm tiesībām pieļauj 16. pants, pilnīgi piemēro attiecībā uz digitālo vidi, jo īpaši attiecībā uz izpildījuma un fonogrammu izmantošanu ciparu formātā. Aizsargāta izpildījuma vai fonogrammu, kas ir ciparu formātā, uzglabāšana elektroniskajos sabiedrības saziņas līdzekļos šo pantu nozīmē ir reprodukcija. Attiecībā uz 15. pantu Šā līguma 15. pants nesniedz galīgu atbildi attiecībā uz jautājumu par tām tiesībām uz apraidi un atklātu raidījumu, kas pienākas izpildītājiem un fonogrammu producentiem digitālajā laikmetā, kā arī par šo tiesību apjomu. Delegācijas nevarēja vienoties par atšķirīgiem priekšlikumiem attiecībā uz ekskluzīvu tiesību piešķiršanu atsevišķos gadījumos vai tiesību piešķiršanu, nepieļaujot atrunas, tādēļ šo jautājumu atlika līdz nākamajai izskatīšanai. Attiecībā uz 15. pantu Šā līguma 15. pants neliedz piešķirt tiesības, kas saskaņā ar šo pantu jāpiešķir folkloras izpildītājiem un tiem fonogrammu producentiem, kas ieraksta folkloru, ja šādas fonogrammas nav bijušas izdotas komerciālos nolūkos. 11/33. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 225 Attiecībā uz 16. pantu Pieņemtais paziņojums attiecībā uz 10. pantu (par ierobežojumiem un izņēmumiem WIPO līgumā par autortiesībām) ir piemērojams mutatis mutandis arī attiecībā uz 16. pantu (par ierobežojumiem un izņēmumiem) WIPO līgumā par izpildījumu un fonogrammām. Attiecībā uz 19. pantu Pieņemtais paziņojums attiecībā uz 12. pantu (par saistībām attiecībā uz informāciju par tiesību pārvaldību) WIPO līgumā par autortiesībām ir piemērojams mutatis mutandis arī attiecībā uz 19. pantu (par saistībām attiecībā uz informāciju par tiesību pārvaldību) WIPO līgumā par izpildījumu un fonogrammām


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2456/96 DER KOMMISSION vom 20. Dezember 1996 zur Festsetzung der Beihilfen für die Lieferung von Reis mit Ursprung in der Gemeinschaft an die Kanarischen Inseln

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
rice
supply