title: TRANSEUROPÆISKE NET - ÅRSBERETNING 1996 - Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd, Rådet og Europa- Parlamentet

eurovoc_concepts:
energy grid
report
telecommunications
transmission network
transport network

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER it ix ir it it •it * ii * Bruxelles, den 06. 12. 1996 KOM(96) 645 endelig udg. TRANSEUROPÆISKE NET ÅRSBERETNING 1996 Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd, Rådet og Europa- Parlamentet INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING 1. RESUME 2. DE SÆRLIGE PROJEKTERS UDVIKLING A. B. C. ENERGI TELEKOMMUNIKATION TRANSPORT 3. TEN-RELEVANT LOVGIVNING A. B. C. RETNINGSLINJER OG RELEVANT LOVGIVNING UDVALG FOR TEN-RETNINGSLINJER RETSGRUNDLAGET FOR EDICOM OG IDA 4. FINANSIERINGEN AF DE TRANSEUROPÆISKE TRANSPORTNET: EU'S FINANSIELLE INSTRUMENTER A. FORORDNINGEN OM FINANSIEL STØTTE TIL TRANSEUROPÆISKE TRANSPORTNET STRUKTURFONDENE Regionalfonden B. l B. 2. Samhørighedsfonden EIB OG EKSF-LÅN EIF IDA EVALUERING 5. FINANSIERING AF DE TRANSEUROPÆISKE NET: ANDRE SPØRGSMÅL A. B. BUDGETTET FOR DE TRANSEUROPÆISKE NET PARTNERSKAB MELLEM DEN OFFENTLIGE OG DEN PRIVATE SEKTOR (PPP) Generelt Den højtstående Kinnock-gruppe Risiciene i forbindelse med det offentliges politik EIF-INVESTERING B. C. D. E. F. C. 6. EKSTERNE FORBINDELSER A. CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE (CEØL) TINA (vurdering af transportinfrastrukturbehovene) Den paneuropæiske transportkonference i Helsinki Phare Sammenkobling af elnet Sammenkobling af naturgasnet Energichartret EU/CEØL forum om informationssamfundet B. MIDDELHAVSLANDENE 4 1 3 3 3 4 6 6 7 7 9 9 13 13 14 15 16 17 18 19 19 19 19 20 21 21 21 22 22 22 22 22 -T 22 23 23 23 23 Sammenkobling af elnet Sammenkobling af naturgasnet Euro-Middelhavsforum om energi Euro-Middelhavsforum om informationssamfundet Transport C. ANDRE LANDE 7. POLITISKE OG LOVGIVNINGSMÆSSIGE PROBLEMER A. B. C. ENERGI TELEKOMMUNIKATION TRANSPORT 8. DE TRANSEUROPÆISKE NETVÆRK SOM KILDE TIL BESKÆFTIGELSE A. Tillidspagten B. Rapport til Europa-Parlamentet 9. ANDRE EU-POLITIKKER, SOM VEDRØRER DE TRANSEUROPÆISKE NET INDGÅR a. statut for europæisk selskab B. Konkurrencepolitikken C. Offentlige udbud D. Sammenhængen med strukturpolitikken E. Transportpolitik F. Miljø BILAG I: ENERGINETPROJEKTERNES UDVIKLING I 1996 BILAG II: TRANSPORTNETPROJEKTERNES UDVIKLING I 1996 BILAG III: LISTE OVER TENFAC-MØDER SEPTEMBER 1995- DECEMBER 1996 BILAG V: TELEKOMSPROJEKTER, DER FINANSIERES UNDER FORORDNING 2236/95 BILAG VI: IDA TELEMATIKPROJEKTER, FINANSIERET I 1996 BILAG VII: TRANSPORTPROJEKTER FINANSIERET UNDER REGULATION 2236/96 BILAG VIII: STØRRE TEN-PROJEKTER FINANSIERET AF REGIONALFONDEN OG SAMHØRIGHEDSFONDEN I 1996 BILAG IX: EIB-LÅN TIL TEN OG TEN-RELATEREDE PROJEKTER BILAG X: EXECUTIVE SUMMARY OF THE "THE LIKELY MACROECONOMIC AND EMPLOYMENT IMPACT OF INVESTMENTS IN TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORKS" REPORT 23 24 24 24 24 25 26 26 26 26 28 28 28 31 31 31 31 31 32 32 34 47 50 55 57 60 67 72 76 INDLEDNING Det Europæiske Råd har anmodet Kommissionen om hvert år i december at forelægge det en rapport om de transeuropæiske net. Desuden skal Kommissionen ifølge artikel 16 i forordningen om finansiel støtte til TEN hvert år forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om de aktiviteter, der udføres på grundlag af denne forordning. For at undgå dobbeltarbejde har Kommissionen forenet disse to årsrapporter foreliggende dokument. i det 1. RESUME Der blev i det forløbne år gjort et stort arbejde for at opnå afgørende fremskridt henimod virkeliggørelsen af TEN: endelig vedtagelse af retningslinjerne for TEN inden for energi og transport og den umiddelbart forestående vedtagelse af retningslinjerne for TEN inden for telekommunikation; tallene for årets første ti måneder viser, at Unionens finansiering af TEN-projekter i 1996 er betydelig større end i 1995; mange af TEN-projekterne gør sikre, omend ikke store fremskridt; anerkendelse, ikke mindst i tillidsaftalen om beskæftigelsen, af den betydelige rolle TEN kan spille for beskæftigelsen; oprettelse af en gruppe af højtstående repræsentanter for regeringerne og den private sektor, som skal fremsætte henstillinger om, hvorledes offentlige/private partnerskaber kan fremmes inden for de prioriterede transportprojekter (i det følgende benævnt "særlige projekter"); værdifuldt indledende arbejde for at knytte Unionens naboer til TEN, det gælder især ansøgerlandene i Central- og Østeuropa (med henblik på udvidelse) og Middelhavsområdet; det første år med normalt gennemført TEN-telekommunikation efter vedtagelsen af Euro-ISDN-retningslinjerne i november 1995; ID A-programmet er kommet i den rette gænge; har gennembruddet af desuden elektricitetsmarkedet, genoptagelsen af forhandlingerne om liberalisering af gassektoren, Kommissionens forskellige grøn- og hvidbøger om internalisering af transportinfrastrukturens eksterne omkostninger, "Borgernettet" og genoplivningen af jernbanerne alt sammen bidraget til at skabe en gunstigere baggrund for TEN. forbindelse med liberaliseringen i Der er imidlertid stadig vanskeligheder, som skal overvindes, og der har været skuffelser: det lykkedes ikke Rådet (økonomi- og finansministrene) at nå til enighed i oktober om suppleringen af budgetmidlerne til de 14 særlige transportprojekter; i telekommunikationssektoren er det største problem, at der mangler anvendelser og tjenester, som svarer til borgernes og SMV's socioøkonomiske behov. Den usikkerhed omkring om den forretningsmæssige bæredygtighed, som præger dette område på grund af anvendelsens eller tjenestens innovative karakter og de store krav til organisation, kan virke hæmmende på det private initiativ; alt for mange nationale regeringer betragter stadig problemerne fra en rent national i unionsperspektiv og sætte dem i synsvinkel netsammenhæng og giver derfor ikke TEN den prioritet, de fortjener; i stedet for at se dem retsgrundlaget på unionsplan er i nogle tilfælde muligvis ikke tilstrækkelig tilpasset til de behov, der gør sig gældende i forbindelse med store infrastrukturprojekter af fælles interesse inden for transportsektoren, og dets anvendelse må snarest klarlægges; hvad OPP angår, er der blevet påvist problemer i forbindelse med navnlig fastsættelse af transportpriser, offentlige indkøb og reglerne for det europæiske selskab; godkendelsesvanskeligheder holder nogle af de prioriterede elektricitetsprojekter tilbage, således besluttede Frankrig i februar ensidigt at omgive den planlagte linje i forbindelse med sammenkoblingen Cazaril-Aragonien. Der er derfor stærkt behov for: at fortsætte den indgående analyse af de prioriterede transportprojekters finansielle situation og gøre det lettere at inddrage den private sektor (offentlige-private partnerskaber), især i forbindelse med de projekter, hvor der er grænser for den traditionelle offentlige finansiering; at fremhæve Unionens udbytte af TEN-transportprojekterne (og at udvikle metoder, hvormed dette udbytte kan måles). På dette grundlag bør medlemsstaterne overtales til at tilpasse de nationale prioriteringer til de europæiske; Unionens finansieringsinstrumenter bør bidrage til denne målsætning; at skabe de relevante forbedringer af retsgrundlaget på unionsplan, hvor det er nødvendigt, eller klarlægge reglernes anvendelse for at lette gennemførelsen af de prioriterede transportprojekter, og især udvikle offentlige-private partnerskaber i forbindelse med disse projekter. Kinnock-gruppen vil undersøge de relevante spørgsmål; at øge indsatsen blandt medlemsstaterne for at koordinere, forenkle og fremskynde procedurerne for udstedelse af godkendelser og få dem til at gøre miljøkriterier og territorium mere andre kriterier for godkendelse af projekter på deres gennemsigtige; det gælder som er de mest iøjnefaldende; især elektricitetsprojekter, at fremme indførelsen af samvirkende anvendelser og tjenester, der afspejler overgangen til informationssamfundet og klart påvirker de socioøkonomiske fordele for borgerne og SMV; 2. DE SÆRLIGE PROJEKTERS UDVIKLING A. ENERGI Hvad angår de 10 særlige projekter, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Essen, blev der i 1996 gjort gode fremskridt med gasprojekterne. De fleste elektricitetsprojekter har stadig vanskeligheder med at få godkendelse, især af miljømæssige grunde (se også kapitel 7-A), men for nogles vedkommende er finansieringen endnu ikke blevet afgjort. Der blev især gjort fremskridt med følgende projekter, der har EIB som deltager: Anlæggelsen af hovedgasledningen Algeriet/Marokko/Den Iberiske Halvøer blevet færdig. Hovedledningen til det græske naturgasprojekt er blevet bygget, og finansieringen af det resterende arbejde på højtryksledningsnettet til gas er blevet sikret, takket været et lån fra EIB. Hvad angår gasledningen Rusland-Hviderusland-Polen-EU, er forbindelsen mellem det østlige Tyskland og det vestlige Polen nu færdig, og arbejdet på de ørige sektioner i Tyskland og Polen er påbegyndt. Elektricitetsforbindelsen mellem det nordlige Portugal og Spanien er nu delvis funktionsdygtig, selv om projektet endnu ikke er færdigt. Der er også sket fremskridt med en række andre energiprojekter, som ikke er prioriterede, men omfattes af de retningslinjer, Rådet og Europa-Parlamentet har vedtaget, sammen med andre projekter, som Kommissionen har foreslået skal indgå i retningslinjerne (se bilag I om disse projekters udvikling). B. TELEKOMMUNIKATION TEN-telekommunikationsaktionen i 1996 byggede på de Euro-ISDN-retningslinjer, som allerede var i kraft. Når de nye retningslinjer vedtages i december eller begyndelsen af 1997, vil Kommissionens aktion kunne udvikle sig i sit fulde omfang i 1997. I det forløbne år er der, efter den indkaldelse af forslag, som blev offentliggjort den 13. april 1996, blevet udvalgt en række validerings- og demonstrationsprojekter. De omfatter 63 partnere i 14 medlemsstater. De drejer sig om en række områder, der har en klar socioøkonomisk interesse i at benytte avancerede telekommunikationsanvendelser og -tjenester: byinformationsmotorvejsnet, telemedicin, fjernuddannelse, netværksadgang til tjenester i forbindelse med kulturarven, fjernarbejde og elektronisk handel i forbindelse med SMV. En detaljeret liste over projekterne findes i bilag VI. Resultatet af indkaldelsen har vist, at organisatorerne har svært ved at tilrettelægge deres partnerskaber og deres virksomhedsplaner i forbindelse med transeuropæiske projekter af denne art. Finansieringsinstitutterne har desuden problemer med at skaffe midler til gennemførelsen af projekter, hvis immaterielle del er så stor. Efter den formelle vedtagelse i Rådet i november 19951, er IDA (dataudveksling mellem administrationerne) programmet godt igang i 1996. IDA-arbejdsprogrammet blev, efter at det havde fået medlemsstaternes enstemmige støtte, vedtaget af Kommissionen den 4. juli 19962. Blandt de iværksatte aktioner er: Pilotnet og fungerende net til dataudveksling mellem administrationerne på vigtige områder som socialsikring, arbejdsanvisning, told og indirekte skatter, landbrug, fiskeri, offentlige indkøb, statistikker, handelspolitik, konkurrencepolitik, støtte til en række Europæiske agenturer og Unionens beslutningsproces. Indførelse af e-post faciliteter i de europæiske institutioner og de nødvendige forbindelser med en række udvalg. En række horisontale foranstaltninger for at behandle problemer, som er fælles for alle net, og fremme indførelsen af fælles, genanvendelige løsninger, der kan gøre samvirket bedst muligt, effektivisere netudviklingen og sikre værdi for pengene. En detaljeret liste over disse forskellige projekter findes i bilag VII. Formålet med IDA-96-konferencen, som fandt sted i Rom den 20. -21. juni 1996, var at videreformidle de seneste resultater og behandle den videre udvikling af de transeuropæiske telematiske net til offentlige administrationer. Drøftelserne fremhævede den strategiske industriens rolle, disse net kan spille som katalysator konkurrencedygtighed i informationssamfundet. for C. TRANSPORT Der skete sikre, omend ikke store fremskridt i 1996 med gennemførelsen af de 14 særlige projekter, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Essen i december 1994. Enkelthederne findes i bilag III. Her skal imidlertid nævnes nogle af de vigtigste og mest symbolske fremskridt: Der blev oprettet et nyt selskab, som skal planlægge den østrigske del (afsnittet den nedre Inn-dal) af Brennerakslen mellem Munchen og Verona. Arbejdet på anlæggelse af den nye HHT-forbindelse mellem Leipzig og Nurnberg blev påbegyndt. De britiske myndigheder gav London & Continental railways consortiet driftstilladelse til HHT-jernbaneforbindelsen mellem London og Kanalen. Den franske del af HHT-øst fik "déclaration d'utilité publique". Rådets afgørelse 95/468/EF af 6. 11. 1995, EFT L 269 af 11. 11. 1995, s. 23. SEC(96) 1254/4. Der blev nedsat en mellemstatslig kommission, som skal undersøge, hvilken juridisk stilling det fremtidige organ, der skal være ansvarlig for gennemførelsen af Lyon-Torino-projektet, skal have. For Torino-Milano og Milano-Venezia-afsnittene er der blevet givet koncession til det italienske højhastighedsjernbaneselskab TAV. Der er blevet givet to tilladelser til delprojekter i forbindelse med den græske motorvej PATHE: den faste forbindelse over Rio-Antirio og omfartsforbindelsen omkring Athen. Arbejdet med de danske adgangsforbindelser til den faste Øresundsforbindelse skrider godt frem og forventes at være færdige næste år. Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stanraer-jernbaneforbindelsen bliver, hvad den irske republiks del angår, færdig i 1996. Det Forenede Kongeriges afsnit ventes at blive færdiggjort i 1997. Samtidig har en række andre projekter af fælles interesse, som er medtaget i retningslinjerne, gjort fremskridt, det gælder især: Semmering-tunnelprojektet i Østrig, Berlin-Hannover HHT-forbindelsen i Tyskland, Milano-Bologna-Firenze-Rom-Napoli HHT-forbindelsen i telematiksektoren. foruden en række havneprojekter og projekter i Italien 3. TEN-RELEVANT LOVGIVNING A. RETNINGSLINJER OG RELEVANT LOVGIVNING Europa-Parlamentets og Rådets længe ventede vedtagelse af retningslinjerne for energi- og transportnet fandt sted i det forløbne år, nemlig den 5. juni (Rådet havde allerede vedtaget afgørelsen om ledsageforanstaltninger for energisektoren den 28. marts)3 og den 23. juli4. Retningslinjerne for telekommunikation ventes vedtaget i december 1996 eller begyndelsen af 1997. Det betyder et afgørende fremskridt. Rådet vedtog desuden direktivet om HHT-interoperabilitet5 den 23. juli. På grundlag af det mandat. Det Europæiske Råds møde i Essen havde givet om miljønetværk, og opstillingen i 1995 af kriterier for "Fælles miljøprojekter" (FMP) besluttede den miljøpolitiske gruppe, der består af generaldirektører fra medlemsstaternes miljøministerier, på sit møde i september 1996, at medlemsstaterne inden den 15. november 1996 skulle angive, om der på grundlag af yderligere undersøgelse af projekteksemplerne var interesse for at opstille yderligere gennemførelsesbetingelser og fastsætte fremtidige foranstaltninger. Den 24. juli fremsatte Kommissionen et forslag om at ændre den oprindelige liste over de 43 energiprojekter af fælles interesse i retningslinjerne og tilføje yderligere 31 projekter. Denne ændring var nødvendig af hensyn til Unionens udvidelse med Østrig, Finland og Sverige, og fordi energisituationen havde udviklet sig så hurtigt i Europa, siden Kommissionen fremsatte sine første forslag i 1994, og endvidere for at opfylde de forpligtelser, der var blevet indgået under forhandlingerne om den oprindelige afgørelse. Europa-parlamentet godkendte dette forslag uden ændringer (ved førstebehandlingen den 12. november 1996). Skønt det ikke direkte berører nettene i egentlig forstand, bør det alligevel nævnes her, at det afgørende gennembrud i forbindelse med liberaliseringen af elektricitetsmarkedet fandt sted i juni 1996, hvor energiministrene på et ekstraordinært møde i Rådet nåede til enighed om en fælles holdning til det foreslåede elektricitetsdirektiv, som derpå blev formaliseret af Rådet i juli. Opmuntret af denne succes genoptog Rådet under det irske formandskab drøftelserne af Kommissionens forslag om gennemførelse af det indre marked i gassektoren. Samtidig førte formandskabet og Kommissionen omfattende drøftelser med alle parter, hvis interesser berøres af gasmarkedsliberaliseringen. Traktatens regler, herunder konkurrencereglerne og konkurrenceprocedurerne, finder naturligvis anvendelse på energisektoren. Det betyder navnlig at TEN ikke må føre til, at de virksomheder, der har kontrollen over dem, får styrket en dominerende stilling. Efter at der var opnået politisk enighed blandt medlemsstaterne om at liberalisere alle telekommunikationstjenester og telekommunikationsinfrastrukturer inden den 1. januar Beslutning nr. 1254/96/EF; EFT L 161 af 29. juni 1996. Beslutning nr. 1692/96/EF; EFT L 228 af 9. september 1996. Direktiv 96/48/EF; EFT L 235 af 17. september 1996. 1998, dog med en overgangsperiode for nogle medlemsstaters vedkommende, vedtog Kommissionen i februar 1996 et direktiv om ændring af direktiv 90/388/EØF om teletjenester. Den præciserede desuden, at begrænsninger for brugen af alternative infrastrukturer til tjenester, som allerede er liberaliseret, skulle ophæves inden den 1. juli 1996. B. UDVALG FOR TEN-RETNINGSLINJER Efter vedtagelsen af de forskellige retningslinjer er der blevet/vil der blive oprettet 3 nye udvalg: et udvalg (type III A) for energi-TEN; det er allerede trådt sammen en gang og har afgivet positiv udtalelse om Kommissionens forslag om nærmere præcisering af listen over projekter af fælles interesse; et rådgivende udvalg for transport-TEN, der skal beskæftige sig med udveksling af oplysninger om planer og programmer; det afholdt sit første møde den 18. november og drøftede sine opgaver og sin struktur foruden en række generelle spørgsmål om gennemførelse af retningslinjerne; et udvalg (type III A) for telekommunikations-TEN forventes at blive oprettet; dets første møde skal finde sted i begyndelsen af 1997. Disse udvalg er naturligvis skarpt adskilte fra TEN-udvalget for finansiel bistand i dets forskellige former (det blev oprettet ved Rådets forordning 2236/95 for at bistå Kommissionen med at tildele finansiel støtte til TEN-projekter af fælles interesse - se kapitel 4A) og bør ikke forveksles med det. C. RETSGRUNDLAGET FOR EDICOM OG IDA Edicom-programmet er et telematisk net, hvormed administrationerne udveksler statistikker over den indbyrdes handel med varer mellem medlemsstaterne. Den 26. marts afgjorde Domstolen, efter at EP med støtte fra Kommissionen havde indgivet klage, at programmet skulle have bygget på traktatens afsnit XII, artikel 129D, ikke artikel 235. Kommissionen forelagde straks et ændret forslag på grundlag af artikel 129D, hvorved programmet blev forlænget med tidsrummet 1996-2000. Europa-Parlamentet har desuden med støtte fra Kommissionen anlagt sag ved Domstolen for at få tilbagekaldt Rådets afgørelse om vedtagelse af ID A-programmet, idet det anfører, al afgørelsens retsgrundlag skulle have været EF-traktatens artikel 1291) (om transeuorpæiske net). Dommen forventes ikke at falde før i 1997. Tabel 1: EU-FINANSIERING AF TEN (mio. ECU) Sektor Bistandstype Instrument 1993-1994 1995 1996 I ALT TRANSPORT ENERGI TELEKOMMUNIKA TION Lån Garantier Tilskud EIB EIB EFRU 4028 75,9 884,0 3 310 85,2 115,0 Samhørighedsfonden 1887,5 1 107,6 Tilskud, rentetilskud, lånegarantier, medfinans iering af undersøgelser TEN-budgetpost (heraf de 14 særlige projekter) Lån Garantier Tilskud EIB EIB EFRU Medfinansiering af undersøgelser TEN-budgetpost Lån Garantier Tilskud EIB EIB EFRU Medfinansiering af undersøgelser TEN-budgetpost 385 180 1 077 207,7 675,7 0 3 787,8 156,1 294,7 18 2 229 303 2 639 1 088 280 9 567 461,40 3 638 4 083,1 905 240 181(05) 211(23) 572(28) 745 11,90 87,8 12 506,6 19,40 0 22 1 067 240 1 265 [9+7] 2 889 459,6 2 028,5 [21+7] 1 063 5 357,4 9 173 18 184,5 467,7 58 1 2 3 TEN og TEN-relevante projekter. Underskrevne projekter. Omfatter som regel bevillinger, der er forpligtede for 1996-1999. 4. FINANSIERINGEN AF DE TRANSEUROPÆISKE TRANSPORTNET: EU'S FINANSIELLE INSTRUMENTER fabel 1 på foregående side giver et generelt overblik over EU's finansielle støtte til de transeuropæiske transportnet og hermed forbundne projekter. Da tallene for 1996 i visse tilfælde kun vedrører de første ti eller elleve måneder af året, et det ikke muligt at sammenligne dem nøjagtigt med tallene for 1995. Det er imidlertid klart, at der i de fleste sektorer, om ikke i alle, har været tale om en betydelig stigning. Denne tabel og de følgende vedrører kun EU-midler. Man må imidlertid huske, at medlemsstaterne og den private sektor også bidrager til finansieringen af de transeuropæiske transportnet - i mange tilfælde meget mere end EU. I de kommende beretninger vil man forsøge at medtage disse tal, når de foreligger. A. FORORDNINGEN OM FINANSIEL STØTTE TIL TRANSEUROPÆISKE TRANSPORTNET Udvalget for finansiel støtte til de transeuropæiske transportnet (TENFAC), der officielt i september 1995 i henhold til Rådets forordning nr. 2236/956, holdt sit blev oprettet første møde den 10. oktober samme år. Det drøftede energispørgsmål på to møder i 1995 og udtalte sig positivt om 24 for- og andre undersøgelser, som Kommissionen havde foreslået at støtte med i alt 12,2 mio. ECU. Disse undersøgelser vedrørte 12 projekter af fælles interesse fra retningslinjelisten, hvoraf tre var projekter, der var blevet prioriteret i Essen (elektncitetssammenkoblingerne mellem Frankrig og Spanien og mellem Spanien og Portugal samt det græske naturgasprojekt). I 1996 mødtes udvalget en gang for at drøfte energispørgsmål og godkendte 36 for- og andre undersøgelser, som Kommissionen havde foreslået at støtte med i alt 16 mio. ECU. Nærmere oplysninger fremgår at bilag IV. Disse undersøgelser vedrører 8 projekter fra retningslinjelisten, hvoraf to blev prioriteret i Essen (elektncitetssammenkoblingerne mellem Frankrig og Spanien og mellem Spanien og Portugal samt det græske naturgasprojekt) samt 14 projekter fra den supplerende liste, som Kommissionen havde foreslået. 6 EFT nr. L 228 af 23. september 1995 9 TABEL 2: ENERGI 1995 1996 [retningslin. + sappl. liste] ELEKTRICITET GAS I ALT MIO. ECU 6,5 5,7 12,2 % 53% 47% MIO. ECU 3,73 + 3,88 5,17 + 3,59 % 46% 54% 100% 8,9 + 7,47 100% I henhold til forordningen om de transeuropæiske net kan der i forbindelse med energiprojekter kun ydes støtte til forundersøgelser. Dette var da også tilfældet i 1995 og 1996. Men da visse projekter i nogle tilfælde kan være forsinket, og der kan opstå finansielle problemer, vil Kommissionen gerne holde muligheden åben for at anvende nogle af de til rådighed stående midler til andre former for støtte, hvis der i hvert enkelt tilfælde kan gives en særskilt begrundelse herfor. TENFAC-udvalget drøftede telekommunikationsprojekter på to møder i 1995 og afgav en positiv udtalelse om 18 IDSN-foranstaltninger, som Kommissionen havde foreslået at støtte med i alt 11,4 mio. ECU. Dermed kom den samlede finansielle støtte, som Kommissionen ydede fra til de transeuropæiske telekommunikationsbudgetposten transportnet op på i alt 22,6 mio. ECU i 1995. En oversigt over disse foranstaltninger findes i bilag V. I 1996 drøftede udvalget telekommunikationsspørgsmål på et møde og godkendte 11 validerings- og demonstrationsprojekter til i alt 18,101 mio. ECU. Disse projekter ikke bærernet, men vedrører telekommunikationssystemer af offentlig interesse samt generelle tjenester. De skal i offentligt udbud på grundlag af kriterier, prioriteringer og tilskudsberettigede områder af samfundsmæssig interesse, der er defineret i den relevante lovgivning. i energi- og transportsektoren i modsætning til TABEL 3: TELEKOMMUNIKATION 1995 1996 MIO ECU 0,75 2,81 - - 1,23 1,76 % 6,6 24,7 - - 10,8 15,5 MIO ECU 0,51 0,49 2,59 5,00 - 3,71 % 2,8 2,7 14,3 27,6 - 20,6 3,62 31,9 2,83 15,7 1,19 11,37 10,5 100% 2,94 18,10 16,3 100% Sundhed Uddannelse Kultur Byinformation Transport Generelle tjenesters interoperabilitet Elektronisk handel Telearbejde I ALT På transportområdet holdt udvalget et møde i 1995 og afgav positiv udtalelse om 92 projekter og undersøgelser, som Kommissionen havde foreslået at støtte med i alt 240 mio. ECU. Udvalget holdt to møder i 1996. På mødet den 8. maj hilste det Kommissionens flerårige vejledende program velkommen som en ramme for finansiel støtte fra transportbudgetposten (transeuropæiske net) til projekter af samfundsmæssig interesse i perioden 1996-99. Denne ramme skulle fremme udvalgets arbejdet i transportsektoren de kommende år. På mødet den 25. juli afgav udvalget en positiv udtalelse om 107 projekter og undersøgelser, som Kommissionen havde foreslået at støtte med i alt 280 mio. ECU. Yderligere oplysninger fremgår af bilag VII. Tabel 4 indeholder en oversigt over EU-støtten til hovedområderne inden for transportsektoren. I overensstemmelse med den beslutning, der er truffet af Det Europæiske Råd i Cannes, blev 75% af pengene givet til de 14 specifikke projekter i 1995 og 1996. 11 TABEL 4: TRANSPORT ( PROJEKTTYPE) 1995 1996 MIO ECU % ECU % 14 specifikke projekter (inkl. ERTMS) Trafikstyring Andre l a it 181,05 45,42 13,53 240 75,44 18,92 5,64 100% 211,23 49,65 19,12 280 75,44 17,73 6,83 100% Tabel 5 viser fordelingen af EU-støtten til transportprojekter pr. interventionstype. Det skal understreges, at det er helt normalt, at hovedparten af pengene går til undersøgelser. EU's rolle består i at virke som katalysator ved at fremme iværksættelsen af projekter. Det er derfor, at hovedvægten er lagt på for- og andre undersøgelser, som mindsker risikoen i udviklingsfasen. Efter Kommissionens mening er medfinansiering af forundersøgelser den bedste måde at bruge EU's begrænsede budgetmidler på. Det er ikke meningen med EU-midlerne, at de skal erstatte nationale midler, men derimod at de skal bidrage til at mobilisere yderligere, utraditionelle midler, navnlig i forbindelse med PPP (public/private partnership). Finansieringen af de igangværende arbejder er hovedsagelig initiativtagernes ansvar, evt. med hjælp fra rentegodtgørelser og lånegaranti støtte. Dette er forklaringen på, at kun en ringe procentdel af EU's midler i henhold til forordning 2236/95 går til sådanne investeringer. TABEL 5: TRANSPORT ( INTERVENTIONSTYPE ) 1995 1996 MIO. ECU % MIO. ECU % 170,10 70,88 189,59 67,71 24,41 10,17 72,71 25,97 0 45,49 240 0 18,95 100% 0 17,70 280 0 6,32 100% Forundersøgel ser Rentegodtgø relse Lånegaranti Direkte tilskud I ALT Som det fremgår af tabel 6, går langt størstedelen af EU's midler på transportområdet i henhold til forordning nr. 2236/95 til jernbaneprojekter. Dette afspejler det faktum, 12 denne transportform har højeste prioritet både i medlemsstaterne og i EU, og at der gøres store anstrengelser for at fremskynde disse projekter, som i mange tilfælde er dyre, meget omfattende og grænseoverskridende. Men det viser også, at Kommissionen ønsker at fremme transportformer, der er så miljøvenlige som muligt. TABEL 6: TRANSPORTPROJEKTER (FORM) 1995 1996 Jernbane5 Landevej Indre vandveje Sø/havne Luft Trafikstyring 1 ALT MIO. ECU 165,16 18,81 0 0,52 2,59 52,92 240 % 68,82 7,83 0 0,22 1,08 22,05 100% MIO. ECU 173,62 35,37 1,50 3,66 3,77 62,08 280 % 62,01 12,63 0,54 1,30 1,35 22,17 100% B. STRUKTURFONDENE EU's Regionalfond og Samhørighedsfonden er langt de største finansieringskilder for EU-støtten til transeuropæiske net, således som det klart fremgår af tabel 1. Regionalfonden finansierer projekter inden for transeuropæiske net og hermed forbundne projekter på mål 1- områderne, medens Samhørighedsfonden finansierer projekter i de fire "Samhørighedsfondslande" (Grækenland, Irland, Portugal og Spanien). B. l Regionalfonden I 1996 gik størsteparten af midlerne til nedenstående programmer og projekter. Nærmere oplysninger fremgår af bilag VII: Energi : Indførelse af naturgas i Portugal og sammenkobling af det portugisiske net med det spanske under INTERREG II Den spanske afdeling af Algeriet-Marokko-EU-gasledningssystemet med udvidelser til visse andalusiske byer Inkl. delvis kombineret transport 13 • • Indførelse af naturgas i nye spanske områder (det vestlige ledningsprojekt og Valencia-Orihuela-Cartagena projektet) Opgradering af den eksisterende LNG-terminal i Huelva og Cartagena. Telekommunikationer: • Forbedring af telekommunikationsnettet i Grækenland Transport: • • • • PATHE og VIA EGNATIA motorvejene i Grækenland Athen - Thessaloniki-jernbanen Hovedveje i Italien Hovedveje i Irland B. 2. Samhørighedsfonden Tabel 7 viser de beløb, der årligt er bevilget fra Samhørighedsfonden til projekter inden for de transeuropæiske net siden 1993 i hver modtagerstat. Tallene omfatter bevillinger til projekter, der er godkendt det pågældende år, samt ligeledes nye årlige beløb til projekter, der er godkendt tidligere. Tabel 7: Støtte fra Samhørighedsfonden til transeuropæiske netprojektcr Bevillinger 1993-1996 Mio. ECU IvlEdlemsstat 1993 1994 SPANIEN 606,4 498,9 PORTUGAL 160,8 200,2 GRÆKENLAND IRLAND 105,1 86 134 96 1995 610,2 240,5 159,7 19966 711,2 187,5 88 97,2 101,3 1993-199 2426,7 789 486,8 380,5 1 ALT 958,3 929,1 1107,6 1088 4083 Tabel 8 viser fordelingen af de årlige bevillinger pr. transportsektor. Som det fremgår, er det fortsat vejene, der får flest midler fra Samhørighedsfonden. Dette afspejler Foreløbig 14 behovet og prioriteringen i de pågældende medlemsstater. I absolutte tal er finansieringen af andre transportformer som f. eks. jernbaner og havne dog også betydelig. Tabel 8: Støtte fra Samhørighedsfonden til projekter inden for de transeuropæiske net Bevillinger 1993-1996 Sektor 1993 1994 1995 19967 Mio. ECU % Mio. ECU % Mio. ECU % Mio. ECU % Total 1993- 1996 Mio. ECU % Veje og motorveje 672,6 70 619,6 66 832. 5 75 837,5 76 2962,2 72 Jernbaner 162,2 16 278,5 29 178. 4 16 218,8 20 837,9 20 Havne Lufthavne VTS I alt 16,1 91,7 15,6 1 9 1 31 0 0 3 0 0 67. 4 23. 7 5. 5 6 2 1 16 15,7 0 1 1 0 130,5 131,1 21,1 3 3 0 958,2 100 929,1 100 1107. 5 100 1088 100 4082,8 100 Af en tabel i bilag VIII fremgår De seneste oplysninger om støtten fra Samhørighedsfonden til de frem specifikke projekter, som direkte vedrører samhørighedsfondslandene, nemlig : Højhastighedstog syd, græske motorveje, Lissabon-Valladolid motorvejen, Cork-Dublin-Belfast jernbaneforbindelsen og Irland- UK-Benelux vej korridoren. Af en række forskellige årsager er der ikke sket de store fremskridt med disse projekter i år, idet der kun er indgået yderligere forpligtelser for Republikken Irlands del af det specifikke Irland-(UK)-Benelux-projekt. C. EIB OG EKSF-LÅN Den Europæiske Investeringsbank har lang erfaring med finansiering af infrastrukturprojekter af interesse for EU og har altid betragtet udviklingen af transeuropæiske net som en prioriteret opgave. Siden sidste beretning har Den Europæiske Investeringsbank øget sine lån til disse net - i de fleste tilfælde sammen med EU-budgetmidler. I mange tilfælde har den anvendt sin "vinduesfacilitet". Siden november 1995 har EIB's bestyrelse godkendt lån til 41 transeuropæiske transportprojekter til i alt 9,3 mio ECU. Dette svarer gennemsnitligt til ca 30% af Foreløbig 15 de samlede udgifter. Der er til dato underskrevet lån til sådanne projekter for i alt 1,8 mio. ECU, hvilket svarer til en stigning på 50% i forhold til den situation, der beskrives i beretningen til Det Europæiske Råd i december 1995. Den Europæiske Investeringsbank har allerede ydet lån til 9 af de 14 specifikke projekter, der blev godkendt i Essen til et samlet beløb af 5,5 mio. ECU (af de 8 mio. ECU, der er afsat til finansieringen). Dette svarer til en stigning på 40% for bevillingerne og 32% for lånene i forhold til sidste år. Dette skyldes navnlig de nye lån til PBKAL-højhastighedstogene, Øresundforbindelsen og den nordiske trekant. EIB har brugt sin "vinduesfacilitet" til at erklære en række projekter for flyvefærdige og bevilget 250 000 ECU i støtte til forundersøgelser i forbindelse med nogle af de østrigske afsnit af Brenner-aksen. I samme periode har EIB godkendt lån til i alt 1,5 mio. ECU til 8 projekter vedrørende transeuropæiske gas- og elektricitetsnet, svarende til ca. 27 % af de samlede udgifter hertil. Til dato er der underskrevet lån for 2,2 mio ECU, hvilket betegner en stigning på 126% i forhold til tallet i beretningen til Madrid-mødet. Der er blevet godkendt lån fra EIB for 7 af de 10 specifikke projekter, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Essen, til et beløb af 2,2 mio. ECU siden 1993. Der er underskrevet lånekontrakter for i alt 1,6 mio. ECU for projekter som f eks. de græske gasledninger, Algeriet/Marokko/Den Iberiske Halvø-projektet og Rusl and/Pol en/EU-gasl edni ngen. EIB bidrager sideløbende med sine voksende engagementer i transport- og energiprojekter til udbygningen af telekommunikationsnettene af europæiske interesse. Siden sidste år har EIB's bestyrelse godkendt lån til telekommunikationsnet til et beløb af 2,3 mio. ECU, og der er indtil dato underskrevet lånekontrakter for 4,7 mio. ECU med henblik på mobil telefoni, telekommunikationssatellitter og lyslederjernbanenet. 1 1996 har Kommissionen godkendt 4 EKSF-lån til i alt 329 mio. ECU til transeuropæiske projekter De største lånegodkendelser vedrører Øresund- og Trangasprojekterne til et beløb af i alt 293 mio. ECU. Disse lån er endnu ikke blevet udbetalt. D. EIF Pr. 31. oktober 1996 androg de samlede udestående EIF-forpIigtelser siden begyndelsen 1229 mio. ECU. Heraf tegnede de transeuropæiske projekter sig for 90%o (transport 38%, energi 37% og telekommunikation 15%). I løbet af 1996 underskrev EIF lånegarantier til et beløb af 615 mio. ECU for 10 projekter (transport 303 mio. ECU, energi 240 mio. ECU og telekommunikation 9 mio. ECU ). Fonden har garanteret finansieringen af følgende specifikke projekter: Malpensa lufthavnen, naturgasnettet i Portugal, gasledningen mellem Portugal og Spanien og kanaltunneljernbaneforbindelsen for PBKAL- højhastighedstoget. EIF har planer om finansiering af andre af de specifikke projekter, der blev vedtaget i Essen 16 EIF kan nu efter den beslutning, dens generalforsamling kapitalinteresser i initiativer i forbindelse med transeuropæiske projekter (jf. ligeledes kapitel 5D). Fondens aktiviteter på dette område vil dog være beskedne i begyndelsen. traf i juni måned, købe E. IDA I 1996 regner EU med at bruge 24 mio. ECU på horisontale foranstaltninger, generelle tjenester og de 25 specifikke sektorprojekter, der indgår i IDA-programmet (forordningen om transeuropæiske net gælder ikke for IDA-programmet). Nedenstående tabel viser hovedudgiftsområderne. En detaljeret oversigt over de finansierede projekter findes i bilag VI. 17 Tabel 11 : IDA-støtte* SERVICE DG I DG III DG IV DG V DG VI DG XIV DG XV DG XXI Eurostat Edb direktoratet Agenturer Generalsekretariatet Generelle tjenester - alle sektorer I ALT BUDGET I ALT (ECU) 850 000 3 710 000 400 000 1 837 000 I 290 000 250 000 1 100 000 5 555 000 3 050 000 I 015 000 225 000 1 200 000 3 518 000 24 000 000 F. EVALUERING I overensstemmelse med SEM 2000-programmet er Kommissionen ved i snævert samarbejde med medlemsstaterne, som har en vigtig rolle at spille, at styrke overvågningen og evalueringen af alle projekter og politikker. TENFAC-udvalget drøftede spørgsmålet på sit møde den 25. juli 1996. Disse tal er baseret pa det budget, der fremkommer som følge af en bevilling pa 6 mio. ECU (il EDlCOM-programmct. og på den forudsætning, at de 7,5 mio. ECU, der nu er hensat til reserve, vil blive frigjort af Europa-Parlamentet. Endvidere er der overfort et antal foranstaltninger fra 1995 til 1996 for et samlet belob af 15,798 mio. ECU pa grund af den sene vedtagelse af IDA- bcslutningcn. Disse foranstaltninger er IKKE indeholdt i ovenstående tabel 5. FINANSIERING AF DE TRANSEUROPÆISKE NET: ANDRE SPØRGSMÅL A. BUDGETTET FOR DE TRANSEUROPÆISKE NET Efter konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Essen (december 1994), Cannes (juni 1995) og Madrid (december 1995) vedrørende finansieringen af de specifikke transportprojekter fremlagde Kommissionen i april 1996 et forslag om revision af de finansielle overslag med henblik på at forhøje midlerne til transeuropæiske transportprojekter med 1000 mio. ECU. Dette forslag var begrundet i, at man havde konstateret et yderligere behov for støtte til sådanne projekter på 1700 mio. ECU i perioden 1997-1999. Dette supplerende behov blev beregnet på grundlag af forudgående ansøgninger, der var indgivet fra medlemsstaterne, samt på grundlag af grundige analyser af navnlig de specifikke projekter, der var blevet vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Essen. Disse analyser var blevet udført af medlemsstaterne, Kommissionen og EIB på workshops, seminarer og som led i bilaterale drøftelser På Det Europæiske Råds møde i Firenze fremlagde Kommissionens formand J. Santer et revideret forslag. Derefter nedsatte økonomi- og finansministrene en ad hoc gruppe af repræsentanter for finansministrene under forsæde af Hr. Gallagher. På tre møder, der blev afholdt i juli og september, gennemgik "Gallagher-gruppen" forslaget uden dog at nå til enighed om en forhøjelse. Gruppen anbefalede i sin slutrapport til økonomi- og finansministrene at: i) ii) iii) iv) projekter, der er klare, bør igangsættes med de eksisterende midler Rådet bør bekræfte, at indsatsen for de transeuropæiske net er højtprioriteret, og at de nuværende planlagte budgetoverslag for de transeuropæiske net bør overholdes der bør gøres en kraftig indsats for at rydde forsinkelser af vejen, der ikke skyldes finansielle forhold spørgsmålet om omfordeling af midlerne kunne overvejes i forbindelse med den normale budgetprocedure for 1998 og 1999. Den 14. oktober godkendte økonomi- og finansministrene Gallagher-rapporten. B. PARTNERSKAB IMELLEM DEN OFFENTLIGE OG DEN PRIVATE SEKTOR (PPP) Generelt I overensstemmelse med opfordringerne fra Det Europæiske Råd har Kommissionen i 1996 fortsat søgt at fremme partnerskab mellem den offentlige og den private sektor med henblik på finansiering af de transeuropæiske net. Som for de tidligere år blev dette gjort "bottom-up" ved at koncentrere sig om de specifikke transportprojekter. I 1996 har Kommissionen været aktivt involveret i uformelle konsultationer med en repræsentativ gruppe af eksperter fra den private sektor inden for transportindustriens virksomheder med henblik på at finde frem til hindringerne for PPP og mulige løsninger set fra denne industris synspunkt. Efter oprettelsen af gruppen på højt niveau om offentlig og privat partnerskabsfinansiering af transeuropæiske transportprojekter ("Kinnock-gruppen", jf. nedenfor) blev det aftalt, at disse drøftelser skulle fortsætte inden for de videre rammer af gruppen på højt niveau. De foreløbige konklusioner fra disse drøftelser udgjorde sammen med resultatet af den analyse, der tidligere var foretaget af forskellige andre spørgsmål i forbindelse med PPP, grundlaget for et diskussionsoplæg til Kinnock-gruppen. Kommissionen havde i sin rapport om det indre markeds betydn'ng og effektivitet'' understreget, at det skulle være en prioriteret opgave for EU at overvinde hindringerne for PPP, så man kunne sikre sig, at den specifikke investering gennemføres i tide. Dette er især være vigtigt for transportens vedkommende, hvor de fleste finansieringsproblemer forekommer. Af de samme årsager, som dem, der er forklaret i rapporten til Det Europæiske Råd i Madrid i 199510 ( stk. 28-43) har der desværre ikke kunnet gøres fremskridt i retning af PPP i et antal medlemsstater. Det skal imidlertid bemærkes, at man er kommet et godt stykke videre med adskillige PPP-transportprojekter, bl. a. i Grækenland, UK, Tyskland, Østrig, Danmark og Sverige. Inden for telekommunikationssektoren er det hovedsagelig den private sektor og markedskræfterne, der skal sørge for finansieringen af de transeuropæiske projekter. Offentlig støtte som led i PPP er imidlertid også af betydning for stimuleringen af projekter, hvis samfundsøkonomiske levedygtighed er anerkendt, men hvis kommercielle levedygtighed ikke er tilstrækkelig til at tiltrække privat investering. Den højtstående Kinnock-gruppe På det uformelle transportrådsmøde i Rom den 12. - 13. april foreslog kommissionsmedlem N. Kinnock, at der kunne oprettes en højtstående gruppe bestående af personlige repræsentanter for transport- og/eller finansministrene, den private sektor og EIB med henblik på at søge at finde ud af, hvorledes partnerskabet mellem den offentlige og den private sektor kan fremmes, navnlig hvad angår de specifikke transportprojekter. Dette forslag opnåede bred opbakning fra transportministrene og blev stærkt støttet af Kommissionens formand J. Santer som led i hans initiativ til fordel for en tillidspagt for beskæftigelse. Den højtstående gruppe vedrørende offentlig-privat finansiering af transeuropæiske transportprojekter ("Kinnock-gruppen") holdt tre plenarmøder den 23. september, den 11, oktober og den 28. november, hvor der blev oprettet fem undergrupper: To om <; 10 KOM (96) 520 final CSE (95) 57] 20 "HHT Øst" og "FIHT Syd" og tre om mere horisontale spørgsmål, nemlig "nye offentlige/private partnerskaber inden for jernbanesektoren", "retlige og administrative spørgsmål" samt "økonomiske og finansielle spørgsmål". Gruppen forventes at afslutte sit arbejde til juni 1997. Beslutningen om ikke at øge bevillingerne til transportbudgetposten forventes at få en negativ virkning på adskillige af projekterne, navnlig de store grænseoverskridende jernbaneprojekter. I et antal af disse tilfælde kunne supplerende midler have bidraget til at tiltrække kapital fra den private sektor (nedsættelse af risikoen gennem medfinansiering af prøveboringer med henblik på dyre tunneler, bidrag til iværksættelse af finansieringsplaner, osv. ) Kinnock-gruppen skal søge at løse de problemer, der skyldes, at midlerne til transportprojekter er begrænsede, samt eventuelt tage budgetspørgsmålene op til fornyet overvejelse som fastsat i anbefalingerne fra Gallagher-gruppen. Risiciene i forbindelse med det offentliges politik Kommissionen anførte i sin rapport til Det Europæiske Råd i Madrid (pkt. 32), at den var ved at undersøge, hvorledes disse risici kunne reduceres, eftersom den private sektor havde gjort opmærksom på, at denne faktor var en hindring for privates deltagelse i PPP. I første halvår af 1996 udarbejdede Kommissionen et arbejdsdokument med forskellige løsningsforslag på dette område. Spørgsmålet drøftes nu i den højtstående Kinnock-gruppe, som skal drage de nødvendige konklusioner med henblik på handling fra EU's side. C. EIF-INVESTERING Den 18. juni vedtog EIF på sin generalforsamling, at fonden, således som der er mulighed for i henhold til dens vedtægter, skulle have lov til at investere direkte i enkeltprojekter vedrørende de transeuropæiske net. Kommissionen hilser dette skridt velkommen, men erkender, at de midler, der er til rådighed til dette formål, er begrænsede. 21 6. EKSTERNE FORBINDELSER A. CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE (CEØL) TINA (vurdering af fransportinfrastriiktiirbchovene) Efter transportministrenes beslutning på mødet i september 1995 som led i den strukturerede dialog blev der nedsat en arbejdsgruppe bestående af højtstående tjenestemænd fra Unionens 15 medlemsstater og de 10 central- og østeuropæiske lande, der søger tiltrædelse, til at foretage en fælles vurdering af transportinfrastrukturbehovene (TINA) i den udvidede Union baseret på TEN- retningslinjerne for transport for den nuværende Union, der blev vedtaget for nylig. Gruppen afholdt to plenarmøder i maj og juli, vedtog sit opdrag og drøftede finansielle problemer. Den nedsatte tre geografisk orienterede undergrupper, som mødtes i oktober for at påbegynde en undersøgelse af de nationale transportinfrastrukturplaner i de tiltrædende lande i lyset af retningslinjernes krav. TINA-gruppen skal rapportere til TEN transportnetudvalget. Skitserne til planer for et udvidet TEN-transportnet skal drøftes med et bredere publikum i slutningen af 1998. Den paneuropæiske transportkonference i Helsinki Kommissionen, EIB og medlemsstaterne sammen med ECMT (den europæiske transportministerkonference) og FN-ECE har været beskæftiget med at forberede den tredje paneuropæiske transportkonference, der skal afholdes i Helsinki i juni 1997, særlig med hensyn til justering af "Crete"-korridorerne for at tage hensyn til ændringerne i det politiske klima siden 1994, f. eks. fredsprocessen i det tidligere Jugoslavien. Desuden blev der undertegnet aftalememoranda om udvikling af Via Baltica og "Crete"-korridor I og III i løbet af året, og aftalememorandummet om korridor V står næsten for undertegnelse. Phare Kommissionen har aktivt fortsat sin støtte på basis af Phare-programmet af aktioner for tilslutning af de central- og østeuropæiske lande til Unionens TEN Der blev i I99(> øremærket ca 280 mio ECU til bistand til programmer for transportsektoren Størstedelen af disse midler skal anvendes til udvikling af "Crete-korridorerne". Phare har bevilget støtte til alle ni korridorer fra præ-investerings- og feasi bi li ty- undersøgelser til faktisk samfinansiering af projekter for fysisk infrastruktur med særlig fokus på lettelse af trafikken ved grænseovergangssteder på korridorerne Sammenkobling af elnet Der blev i december 1995 taget et vigtigt skridt fremad i udviklingen af energi-TEN mellem Unionen og dens naboer, da CENTREL-elnettet, der omfatter Polen, Tjekkiet, Slovakiet og Ungarn, blev sammenkoblet med UCPTE-nettet, der omfatter Vesteuropa uden for Skandinavien. En videre udvidelse af det udvidede UCPTE-net til Balkan landene og sammenkoblinger og grænseflader til SNG-landene er i øjeblikket til undersøgelse; undersøgelserne finansieres via Phare-, Tacis- og TEN-programmerne. I 22 september nedsatte Kommissionen en taskforce i det regionale energicenter for Sortehavet til at opstille en liste over prioriterede energisammenkoblinger i Balkan regionen; listen kommer til at omfatte både el og gas. En anden vigtig udvikling er el- undersøgelsen vedrørende den baltiske ring, der samfinansieres af Unionen og gælder alle lande i Østersøområdet. Sammenkobling af naturgasnet En begivenhed af særlig betydning i år er færdiggørelsen af første sektion af gasrørledningen Rusland-Belarus-Polen-EU og forbedringen af gastransportnettet i Bulgarien til transport af russisk gas til det nye græske gasnet. Der er tillige iværksat en vigtig feasibilitey-undersøgelse over bygning af en ny gasrørledning til levering af russisk gas til Italien via Ukraine-Slovakiet-Ungarn-Slovenien. I løbet af året er der desuden foretaget en undersøgelse over det nordiske gasnet og mange andre projekter vedrørende Østrig-Ungarn, Østrig-Slovakiet, Tyskland-Tjekkiet- Østrig-Italien. De nærmere enkeltheder herom findes i bilag I. Endelig er der blevet eller bliver der finansieret undersøgelser vedrørende yderligere øst-vest-gassammenkoblinger og regionale projekter af interesse for de central- og østeuropæiske lande og/eller Unionens medlemsstater via Phare-programmet, herunder en undersøgelse vedrørende Østersøområdet, der netop er afsluttet. Energichartret Efter undertegnelsen af energichartertraktaten og energicharterprotokollen om energieffektivitet og dermed forbundne miljøaspekter den 17. december 1994 er Den Europæiske Unions ratifikationsproces i gang: medlemsstaterne (eller de fleste af dem) forventes at afslutte ratifikationen inden årets udgang. Mindst 30 lande skal ratificere tiaktaten, før den kan træde i kraft; i mellemtiden anvendes traktaten af flertallet af de kontraherende parter på et midlertidigt grundlag. EU/CEØL forum om informationssamfundet Ministre fra de central- og østeuropæiske lande mødtes med kommissær Martin Bangemann og repræsentanter for erhvervslivet, forskningsorganisationer og finansieringsinstitutioner i Unionen i Prag i september 1996. Forummet dannede ramme for informationsudveksling og diskussion af de forskellige aspekter af informationssamfundet, herunder policy-formulering og implementering af demonstrations- og pilotprojekter. Disse projekter blev yderligere drøftet den 8. oktober som led i den strukturerede dialog mellem EU-Rådet (industri) og ministre fra de central- og østeuropæiske lande; der blev nedsat fire arbejdsgrupper. B. MIDDELHAVSLANDENE Sammenkobling af elnet Landene i Middelhavsområdet er ikke sammenkoblet med UCPTE-nettet, men der er et projekt undervejs for sammenkobling af Spanien og Marokko, og der er gået 23 arbejde i gang vedrørende første fase af en sammenkobling mellem Grækenland og Tyrkiet. Sammenkobling af naturgasnet I år blev gasrørledningen til transport af algerisk naturgas via Marokko til indledningsvis Spanien og Portugal og andre europæiske lande på et senere stadium [næsten] færdiggjort. Dette projekt er et af de specifikke projekter, der blev behandlet på Det Europæiske Råds møde i Essen. Arbejdet med en anden rørledning mellem Algeriet og Italien via Tunesien er også godt fremme. Euro-Middelhavsforum om energi Som en opfølgning af Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona i december 1995 tilrettelagde det italienske formandskab en Euro-Middelhavsministerkonference om energispørgsmål i Trieste den 7. -9. juni 1996. Kommissionen godkendte den 3. april en meddelelse om "Et Euro-Middelhavspartnerskab i energisektoren"" I dette dokument skitseres de hovedlinjer, som Kommissionen agter at følge ved opfølgningen af Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona inden for energi, og det fremhæver energi-TEN som et af de vigtigste områder for samarbejde mellem Unionen og landene i Middelhavsområdet. På Trieste-konferencen blev der godkendt et arbejdsprogram, og det blev vedtaget at oprette en Euro-Middelhavsforum til at føre tilsyn med dets gennemførelse. Euro-Middelhavsforum om informationssamfundet Det italienske formandskab tilrettelagde også et Euro-Middelhavsforum om informationssamfundet i Rom den 30. -31. maj 1996. I konferencen deltog omkring 300 personligheder, som lagde grundlaget for et øget samarbejde mellem parterne på begge sider af Middelhavet, særlig inden for infrastrukturer og standarder Transport På møderne mellem transportministrene fra landene i det vestlige Middelhavsområde (særlig på det andet møde i Rabat den 22. september 1995) drøftede man en sammenkobling af Unionens transport-TEN med landene i det vestlige Middelhavsområde. Arbejdet i den østlige del af Middelhavsområdet befinder sig endnu på det indledende stadium, men der vil i foråret 1997 på Cypern blive afholdt et møde om regional integration i transportsektoren i det østlige Middelhavsområde Søtransport er af allerstørste betydning for en sammenkobling af landene i Middelhavsormådet med Unionen, og på et møde på Cypern den 14. -16. oktober undersøgte EU og dens Middelhavspartnere, hvorledes det flerårige rullende arbejdsprogram inden for søtransport i Middelhavsområdet kunne gennemføres, tillige med indkredsning af eventuelle projekter af fælles interesse med henblik på EF- ftnansiering. KOM (96) 149. 24 Unionen førte bilaterale drøftelser i oktober med Malta og Cypern om deres deltagelse i TEN. C. ANDRE LANDE Der er i øjeblikket flere projekter vedrørende el og naturgas i gang om sammenkobling af Unionen med Schweiz og Norge, medens andre befinder sig på planlægningsstadiet (se nærmere i bilag I). Kommissionens tjenestegrene iværksatte i juli 1996 et udbud vedrørende en sammenlignende undersøgelse af landtransportruterne mellem Europa og Asien (til opfølgning af et uafhængigt initiativ fra præ-ASEM's side). Arbejdet vil blive indledt marts 1997 med forelæggelse af en slutrapport i september 1997. 25 7. POLITISKE OG LOVGIVNINGSMÆSSIGE PROBLEMER A. ENERGI En lang række prioriterede projekter i elektricitetssektoren er stadig præget af administrative vanskeligheder, hovedsagelig på grund af forsinkelser i forbindelse med byggetilladelser. Disse forsinkelser skyldes som regel modstand fra de lokale miljøorganisationer, som derpå afspejler isig i de lokale, og i nogen grad også i de nationale myndigheders holdning. Det gælder især elektricitetssammenkoblings- projekterne mellem Franrkrig og Italien, Frankrig og Spanien (de franske myndigheder erklærede ensidigt den 1. februar, at de opgav den planlagte linjeføring og ville lede efter en anden) Italien og Grækenland (modsattand fra de kommuner, der berøres af den planlagte linjeføring) og i mindre grad Spanien og Portugal. B. TELEKOMMUNIKATION I telekommunikationssektoren sdækker udtrykket "infrastruktur" over 3tre netlag: fysisk infrastruktur, generiske tjenester og anvendelser. I denne sektor er vanskeligheden som regel adgangen til anvendelser og tjenester, der svarer til borgernes og SMV's socioøkonomiske behov. Den usikkerhed omkring den forretningsmæssige bæredygtighedpå kort på kort sigt, som på grund af anvendelsens eller tjenestens einnovative rkarakter eller de store krav til organisation præger dette område, kan hæmme det private initiativ. Unionen vil træde til for at begrænse den økonomiske risiko i forbindelse med denne susikkerhed og skabe mulighed for, at en anvendelse eller tjeneste, som er af offentlig interesse, kan iværksættes på transeuropæisk grundlag ved hjælp af et offentligt-privat partnerskab. C. TRANSPORT Da de medlemsstater, der deltager i de særlige projekter, prioriterer for skelligt, opstår der i nogle tilfælde forsinkelser i forberedelsesfasen. Det er derfor vigtigt at undersktrege Unionens udbytte af transport-TEN-projekterne (og udvikle metoder, hvorved dette udbytte kan måles). På denne baggrund pbør medlemsstaterne tage hensyn til de retningslinjer, der vedtages på unionsplan, og tilpasse deres prioriteringer til de europæiske. Unionens finansieringsinstrumenter bør støtte opfyldelsen af denne målsætning. De lovgivningsmæssige rammer er i nogle tilfælde måske ikke tilstrækkelig velegnede til store infrastrukturprodujekter i transportsektoren, eller der er regler, hvis anvendelse kræver klarlæggelse. Med hensyn til udviklingen af offentlige-private partnerskaber har der især været problemer med hensyn til fastsættelse af transportpriser, offentlige indkøb og reglerne for det europæiske selskab. Gruppen for offentlige og private partnerskaber er i færd med at undersøge disse problemer. Der kan imidlertid ingen klonklusioner drages på nuværende stadium. 26 Hvad konkurrencereglerne angår, fastsatte Kommmissionen retningslinjer i sin rapport om TEN fra 1995, ikke mindst for at fremskyldnde procedurerne. Når en særlig aftale er blevet anmeldt, og parterne har kontaktet Kommissionen, vil Kommisionsionen træffe den endelige afgørelse inden seks måneder. 27 8. DE TRANSEUROPÆISKE NETVÆRK SOM KILDE TIL BESKÆFTIGELSE A. TILLIDSPAGTEN Da formanden for Kommissionen, Jacques Santer præsenterede "tillidspagten" den 5. juni, understregede han, at gennemførelsen af de transeuropæiske net og de 14 specifikke projekter kunne give et væsentligt bidrag til en øget beskæftigelse direkte og indirekte (tillidspagten dækker naturligvis et langt bredere felt end de transeuropæiske netværk). Dette ligger på linje med de tanker, som ligger til grund for traktatens afsnit XII, og de argumenter, som er fremført i Kommissionens hvidbog af 1993 om "vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse". De transeuropæiske net vil ud over deres umiddelbare fordele for energi-, telekommunikations-, transport- (og miljøsektorerne også have en mere vidtgående positiv virkning på den sociale og økonomiske samhørighed, på gennemførelsen af det indre marked og på vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. B. RAPPORT TIL EUROPA-PARLAMENTET I en beslutning om budgettet for 1997, som Parlamentet vedtog ved afslutningen af marts-sessionen i Bruxelles, anmodede Parlamentet Kommissionen om at fremlægge en rapport om de transeuropæiske nets jobskabelsespotentiale. Kommissionen planlægger at fremlægge sin rapport, der indeholder et første forsøg på en vurdering for Parlamentet til november ("The likely macroeconomic and employment impact of investments in trans-European transport networks"). Et kortfattet referat af denne rapport findes i bilag X; de vigtigste punkter her er: En gennemførelse af de 14 specifikke projekter, som blev fastlagt på Det Europæiske Råds møde i Essen, vil have en yderst positiv effekt for økonomien: den kumulative vækst i BNP ville ligge på mere end 560 mia. ECU i år 2030. Dette svarer til et samfundsøkonomisk udbytte på ca. 11%. Gennemførelsen af de 14 specifikke projekter, som blev fastlagt på Det Europæiske Råds møde i Essen, ville skabe en ekstrabeskæftigelse på 700 000 mandår i det første tiår (1998-2007). Gennemførelsen af det samlede transeuropæiske transportnet, som anført i Fællesskabets retningslinjer, ville føre til en øget beskæftigelse på ca. 3 200 000 mandår. På grundlag af en række forsigtige vurderinger indebærer skønnene for de langsigtede beskæftigelsesmæssige virkninger i økonomien som helhed skabelsen af mellem 130 000 og 230 000 ekstrajob i forbindelse med de 14 projekter fra Essen og mellem 594 000 og 1 030 000 ekstra job i forbindelse med alle projekterne i retningslinjerne for de europæiske transportnetværk. Hvis arbejdstagerne imidlertid kunne formås til at omsætte den stigende produktivitet, investeringerne i de transeuropæiske net giver, til yderligere beskæftigelse i stedet for højere reallønninger, ville antallet af job øges voldsomt: fra et minimum på 570 000 i forbindelse med de 14 projekter fra Essen op til 4 700 000 for de samlede netværk. 28 Det er vigtigt at fastslå, at de ovennævnte vurderinger bygger på den antagelse, at der ikke er nogen markant overkapasitet i økonomien, at økonomien ikke er overophedet, og at investeringerne i de europæiske transportnetværk derfor på kort sigt ville fortrænge alternative investeringsprojekter, som ellers ville være blevet gennemført. Den nuværende makroøkonomiske situation i EU med stor arbejdsløshed og en lav rentefod tyder imidlertid på, at der synes at være en meget stor ledig kapacitet. Følgelig kan det forventes, at et politisk pres for en hurtig gennemførelse af de europæiske transportnetværk vil skabe langt flere jobs end man har vurderet på grundlag af de lavt satte skøn i denne rapport. Den makroøkonomiske politik og strukturpolitikken er af særlig stor betydning for en sandsynlig beskæftigelseseffekt. Dette gælder især for den politik, der påvirker vare-, kapital- og arbejdsmarkedernes funktion ved at øge konkurrenceevnen og markedets fleksibilitet og ved at gøre det lettere at gennemføre strukturelle tilpasninger. Investeringer i transportinfrastrukturen vil naturligvis ikke i sig selv løse Europas arbejdsløshedsproblem, og de transeuropæiske transportnet bør ikke udelukkende bedømmes på deres mulighed for at skabe jobs. Det kan forventes, at der fremkommer andre gevinster. GD XIII og GD XVII gennemførte samtidig mere begrænsede undersøgelser af de transeuropæiske nets jobskabelsespotentiale henholdsvis i telekommunikations- og energisektorerne. Det skal understreges, at de metoder, der er anvendt i disse to undersøgelser, ikke er identisk med metoderne i rapporten til Europa-Parlamentet, og resultaterne kan derfor ikke sammenlignes. I GD XIII's undersøgelse gennemgås resultaterne fra de nyeste undersøgelser, hvor man har forsøgt vurderet virkningerne på beskæftigelsen af investeringer i telekommunikation og at udviklingen af informationssamfundet, og hvor man på dette relativt spinkle grundlag når frem til den sandsynlige virkning af de 2 mia. ECU, der forventes at fremkomme med Fællesskabets aktion. Med udgangspunkt i et relativ optimistisk skøn vurderer man, at et proaktivt scenario med investeringer i informations- og kommunikationsteknologi, som f. eks. de 150 mia. ECU, der er omtalt i Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse over en 15-års periode (1993-2008), vil medføre en langsigtet gradvis stigning i beskæftigelsen på 1,3%. For hver mio. ECU i investeringer til de transeuropæiske net, som tilføres fra fællesskabsbidrag, vil der komme en langsigtet stigning på 12 job. På den anden side viser undersøgelser, der er gennemført på nationalt niveau, at antallet af job, der skabes for hver en mio. ECU investeret i informationsinfrastruktur, ligger på mellem 2,5 og 37,5 job. I anden sammenhæng viser en nyere undersøgelse af virkningerne af liberaliseringen af telekommunikationsområdet for beskæftigelsen i Europa, at i et af de beskrevne scenarier vil den kombinerede virkning af liberalisering og teknologi spredning, anført af investeringer i infrastrukturen, især i alternativ infrastruktur og interaktive multimedieapplikationer, kunne skabe 900 000 job frem til år 2005. I rapporten understrege, at disse tal skal tages med stor forsigtighed, da grundlaget for disse er ekstrapolationer fra forskellige lande, hvilket i sig selv indebærer store metodiske og praktiske vanskeligheder og usikkerhed. Der er især store problemer, når man skal forsøge nøjagtigt at kvantificere multiplikatorvirkningerne af investeringer i 29 telekommunikationsinfrastruktur, som kan "brede sig" til næsten alle andre sektorer i økonomien. Ifølge den undersøgelse, der er udført af GD XVII, viser de foreliggende tal for midlertidig beskæftigelse, at man kan forvente ca. 20 000 mandår i forbindelse med etableringen af elnetværkanlæg (de tilhørende investeringer udgør 1 300 mio. ECU) og ca. 15 000 mandår i forbindelse med etableringen af gasnetværk (med en investering på 2 600 mio. ECU). Hvis man tager hensyn til (de små) forskelle i projekterne og i de foreliggende tal tages der højde for eventuelle unøjagtigheder, når man frem til et groft skøn på 65 000 mandår for en samlet (som den ser ud i dag) investering på 4 000 mio. ECU til elnetværk og 35 000 mandår for en samlet (som den ser ud i dag) investering på 11 500 mio. ECU til gasnetværk. Disse forventede 100 000 mandår bør spredes ud over tidsrummet, hvor man opfører de transeuropæiske energinetværk (mellem 5 og 10 år med et gennemsnit på 10 000 til 20 000 mandår pr. år). 30 9. ANDRE EU-POLITIKKER, SOM VEDRØRER DE TRANSEUROPÆISKE NET INDGÅR A. STATUT FOR EUROPÆISK SELSKAB Det er Kommissionens synspunkt, at der bør oprettes "projektmyndigheder" - i del mindste midlertidigt - der skal organisere og gennemføre de store infrastrukturprojekter. Det ville være lettere at etablere en sådan myndighed, hvis der fandtes en statut for europæiske selskaber, der kunne give dem mulighed for at udvikle sig til profitorienterede organer, når opførelsen af netværkerne begynder. I øjeblikket findes der ikke noget egnet juridisk instrument på EU-niveau og dette øger projektudgifterne unødvendigt og besværliggør gennemførelsen af projekterne. I tillidspagten, som Kommissionen fremlagde på Det Europæiske Råd i Firenze, fremhæves nødvendigheden af, at Rådet vedtager en statut for et europæisk selskab så hurtigt som muligt. Så længe der ikke sker fremskridt med hensyn til en statut for et europæisk selskab, undersøger Kommissionen muligheden af at foreslå en særlig form for statut for et europæisk selskab, der sigter specielt på de transeuropæiske netværksprojekter. B. KONKURRENCEPOLITIKKEN Udviklingen siden sidste rapport Kommissionen fortsatte i 1996 sin indsats for at give de parter, som skal finansiere de transeuropæiske netværk, alle de nødvendige informationer om konkurrenceregler, som de ville kunne påberåbe sig for at være omfattet af undtagelsesbestemmelser. Som anført i den årlige rapport fra 1995 om de transeuropæiske netværk har Kommissionen oprettet en central information (fax +32-2/295 65 04), der skal rådgive projektledere og andre interesserede parter om EU-lovgivning vedrørende konkurrence politik og offentlige udbud. Der indgik kun få anmodninger om information. Disse blev behandlet hurtigt og tilfredsstillende. C. OFFENTLIGE UDBUD For at undgå forsinkelser i projekterne som følge af misforståelser i forbindelse med EU's regler for offentlige udbud anbefalede Kommissionen i sin årlige rapport fra 1995 om de transeuropæiske netværk, at projektlederne for de 14 specifikke projekter skulle rådføre sig med Kommissionen, inden udbudsmaterialet blev offentliggjort. Med henblik herpå oprettede man en central information (fax +32-2/295 65 04) i Kommissionen for at samle forespørgslerne her. Antallet af konsultationer var meget lille i 1996. Der vil inden for de kommende måneder blive udgivet en grønbog om offentlige udbud i EU for at informere alle interesserede parter om de muligheder, EU's regler for offentlige udbud giver for et samarbejde mellem den offentlige og private sektor, og for at give de interesserede parter mulighed for at anføre og drøfte deres behov i forbindelse med projekterne. D. SAMMENHÆNGEN MED STRUKTURPOLITIKKEN 31 Som det fremgår af tallene i tabel 1 i kapitel 4, er strukturfondene langt den største finansieringskilde fra EU for de transeuropæiske netværk. Det er derfor af afgørende betydning, at medlemsstaterne sikrer en permanent horisontal og vertikal koordinering mellem på den ene side de ministerier, der står for transport, energi, telekommunikation, og på den anden side de forskellige niveauer af den nationale, regionale og lokale administration, der er involveret i udbetalingen af den finansielle støtte fra strukturfondene. Rent praktisk er det meget vigtigt, at embedsmænd, som fortrinsvis er beskæftiget med regional udvikling, informeres og ajourføres med hensyn til EU's politik for de transeuropæiske netværk. E. TRANSPORTPOLITIK Inden for de seneste 12 måneder har Kommissionen udarbejdet to forslag om prissætning på transportområdet, som direkte hænger sammen med udviklingen af de transeuropæiske netværk ved hjælp af PPP (investerings-interessentskaber med deltagelse af både private og offentlige), og som skal sikre en rimelig konkurrence mellem de forskellige transportmetoder. Et kapitel i Kommissionens sin grønbog "Mod en fair og effektiv prissætning på transportområdet"14 er helliget infrastrukturelle omkostninger og trafikophobning, hvor man går ind for inddækning af omkostningerne ved brugerafgifter, og hvor man fremhæver betydningen af en effektiv prisfastsættelse af infrastrukturen for at fremme indføring af PPP'er. Det andet forslag12 sigter på en fornyelse af direktiv 93/89/EØF om eurovignetten, hvor man ud over det generelle nnskc om at fremme udviklingen af et indre marked for vejtransport ønsker at sikre en bedre inddækning af omkostningerne i forbindelse med brug af landeveje, herunder inddækning af udgifter til infrastruktur samt eksterne omkostninger. Dette vil give mulighed for en større differentiering i afgifter svarende til de afholdte udgifter og vil være et skridt frem mod territorialprincippet ved afgifter for brug af veje. De forskellige grøn- og hvidbøger, som Kommissionen har vedtaget i løbet af de seneste 12 måneder om "Borgernes transportnet"13, "Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet"14 og "En strategi for et effektivt og moderne jernbanesystem i EU"15 har i vid forstand bidraget til at skabe gunstigere vilkår for de transeuropæiske net. F. Miuø De ovennævnte grøn- og hvidbøger har også bidraget til at skabe større bevidsthed om behovet for at sikre, at udviklingen af de transeuropæiske net skal være forenelig med EU "s miljøbeskyttelsespolitik og politikken for en bæredygtig udvikling. Kommissionen har ved flere lejligheder givet udtryk for, at man vil undersøge de miljømæssige konsekvenser af de transeuropæiske transportnetværk yderligere. I Europa-Parlamentets og Rådets beslutning af 23. juli om fællesskabsretningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet anmodes Kommissionen om at udarbejde metoder til en strategisk miljøvurdering af hele netværket og til en vurdering af KOM(95)69l af 20. december 1995 KOM(96)33l af 24. juli 1996 KOM(95) 601 af 21. november 1995 KOM(95) 691 af 20. december 1995 KOM(96)421 af 23. juli 1996 32 transportkorridorerne. Kommissionen vil, hvor dette er hensigtsmæssigt, tage hensyn til dette arbejde i rapporten om en revision af retningslinjerne, som skal foreligge den 1. juli 1999. Kommissionens tjenestegrene er begyndt med det tekniske arbejde for at kunne opfylde dette krav. 33 BILAG I: ENERGINETPROJEKTERNES UDVIKLING I 1996 • Projekter af fælles interesse, der er med i retningslinjerne (Beslutning nr. 1254/96 EF af 5. juni 1996 EFT L 161) og • Projekter som Kommissionen har foreslået bliver medtaget i retningslinjerne (KOM (96) 390 af 24. juli 1996). (med kursiv) (Kort angivelse af, hvor langt disse projekter er nået ved udgangen af 1996. ) PROJEKTER VEDRØRENDE ELEKTRICITETSNETTET PROJEKT NUVÆRENDE STADE OG EU'S FINANSIERINGSSTØTTE al DET FORENEDE KONGERIGE Sammenkobling ved søkabel af Nordirland og Skotland. * Island Magee-Coylton a4 GRÆKENLAND - ITALIEN Sammenkobling ved søkabel af det græske og det italienske net gennem det nordvestlige Grækenland og det syd-østlige Italien. * Ipiros-Puglia a7 DET FORENEDE KONGERIGE Sammenkobling ved søkabel med Isle of Man. Godkendelsesprocedurer i gang. Forventet ibrugtagning: 1997. EU finansieringsstøtte CSF***: 81 mio. ECU. Projektet blev udpeget som "højt prioriteret projekt" på topmødet i Essen (december 1994). Udenrsøgelse afsluttet, men anlæg forsinket af godkendelsesprocedurer. EU finansieringsstøtte REGEN: 1NTERREG: EIB loan: 35 mio. ECU 78,5 mio. ECU 100 mio. ECU Forundersøgelser i gang Ibrugtagning efteråret 1999 EU finansieringsstøtte TEN budgetpost: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) bl TYSKLAND - DANMARK i Sammenkobling ved søkabel af det tyske net (UCPTE) og Danmarks østlige network (NORDEL). Dette projekt blev operationelt i 1996. * Bjæverskov-Bentwisch 34 b4 FRANKRIG - BELGIEN Færdiggørelse af sammenkoblingen mellem de to landes net gennem det nordøstlige Frankrig og det sydlige Belgien. Godkendelsesprocedurer i gang. Ibrugtagning: 1999. * Moulaine-Aubange. bS FRANKRIG- TYSKLAND Forstærkning af sammenkoblingen mellem de lo lande. Godkendelsesprocedurer i gang. Ibrugtagning i 1999 b6 FRANKRIG - ITALIEN Sammenkobling af de to landes net gennem det sydøstlige Frankrig og det nordvestlige Italien. * Grand île-Piossasco b7 FRANKRIG - SPANIEN Landværts forbindelse mellem de to landes net gennem det sydvestlige Frankrig og det nordlige Spanien. * Cazaril-Aragon eller alternativ rute/layout. b9 BELGIEN - LUXEMBOURG Sammenkobling af de to landes net. * Aubange-Bertrange Projektet blev udpeget som "højt prioriteret projekt" på topmødet i Essen (december 1994). Godkendelsesprocedurer i gang. Forventet påbegyndelse af arbejdet: 1998. Ibrugtagning: 2000. EU finansieringsstøtte TEN budgetposten: medfinansiering af undersøgelser i 1995. Projektet blev udpeget som "højt prioriteret projekt" på topmødet i Essen (december 1994). Projektet er suspenderet. 75% of the Spanish strækning er bygget. Forundersøgelser vedrørende nye linjeføringer i gang. EU finansieringsstøtte TEN budgetposten: medfinansiering af undersøgelser i 1995 [og i 1996]. Godkendelsesprocedurer i gang. Ibrugtagning: 2000. 35 blO SPANIEN - PORTUGAL Forstærkning og færdiggørelse af sammenkoblingen mellem de to lande gennem det nordlige Portugal og det nordvestlige Spanien. Projektet blev udpeget som "højt prioriteret projekt" på topmødet i Essen (december 1994). * Aldeadavila-Douro International. * Mesôn-Lindoso Forundesøgelser. Forventet igangsætning af arbejdene: 2002. Ibrugtagning: 2004. I drift siden december 1995 gennem en længere forbindelse. Det færdige projekt vil være driftsklart i begyndelsen af 1997. EU finansieringsstøtte CSF*** (Spanien) EIB-lån: 26 mio. ECU 3 mio. ECU h 10(a) SPANIEN - PORTUGAL Ny forbindelse mellem de to lande gennem del sydlige Portugal og det sydvestlige Spanien Forundersøgelser. Ibrugtagning: efter 2000. b il FINLAND - SVERIGE Forstærkning af sammenkoblingen gennem Den Botniske Bugt. bI2 ØSTRIG - ITALIEN Forstærkning af forbindelserne mellem det norlige italienske net og det østrigske net. * Lienz-Cordignano. hl3 IRLAND - DET FORENEDE (NORDIRLAND) KONGERIGE Forstærkning af forbindelsen mellem Irland og Nordirland. Projektbeslutning truffet. EU finansieringsstøtte TEN budgetposten: medfinansiering af undersøgelser i 1995 [og i 1996]. Godkendelsesprocedurer i gang. Ibrugtagning: 2002. EU finansieringsstøtte TEN budgetposten: medfinansiering af undersøgelser i 1995. i gang. finansieringsstøtte Forundersøgelser EU TEN budgetposten: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) I>14 ØSTRIG - TYSKLAND Forstærkning af forbindelserne mellem de to lande. Ibrugtagning: efter 2000. hl5 NEDERLANDENE- DET FORENEDE KONGERIGE Sammenkobling ved søkabel af det sydøstlige England og det centrale Nederlandene. 36 i gang. finansieringsstøtte Forundersøgelser EU TEN budgetposten: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) c2 DANMARK Projektet blev udpeget som "højt prioriteret projekt" på topmødet i Essen (december 1994). Sammenkobling ved søkabel af landets vestlige net (UCPTE) og dets østlige net (NORDEL). Projektbeslutning truffet. Drøftelser om finansieringen i gang. Den oprindelige ibrugtgningsdato (1997) er udskudt. c3 NEDERLANDENE Forstærkning af forbindelserne i den nordøstlige del af landet. Under anlæg. * Zwolle-Meeden-Eemshaven. c4 FRANKRIG Forstærkning af forbindelserne i den nordøstlige del af landet. Godkendelsesprocedurer i gang. Ibrugtagning: 1999. * Sierrentz-Mulbach. c5 ITALIEN Forstærkning og udbygning af forbindelserne på den øst-vestlige akse i den nordlige del af landet og på nord-syd aksen * 15 delprojekter. c5(a) ITALIEN Visse afsnit er under anlæg, andre under godkendelse. Ibrugtagning from 2001 to 2004. EU finansieringsstøtte TEN budgetposten: medfinansiering af undersøgelser i 1995. Forstærkning og udbygning af forbindelserne på den øst-vestlige Forundersøgelser i gang. akse i den nordlige del af landet og på nord-syd aksen i den centrale del af landet. Ibrugtagning: fra 2000 til 2002. EU finansieringsstøtte TEN budgetposten: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) c6 SPANIEN Forstærkning og udbygning af forbindelserne landets nordlige regioner og i regionerne langs Middelhavet Nordaksen: to ud af tre afsnit er under anlæg, for det tredje foretages der forundersøgelser. Ibrugtagning mellem 1996 og 2000. Middelhavsaksens: de sydlige afsnit er under anlæg og forventes taget i brug i 1997. Det afsnit, der skal etablere forbindelsen til Frankig, befinder sig i forundersøgelseesfasen; forventet ibrugtagning i 2004. EU finansieringsstøtte: EIB lån (25,1 mio. ECU) til strækningen Pinar-Tajo. TEN-budget: medfinansiering af studier i 1995 [og i 1996]. 37 c7 PORTUGAL Forstærkning af forbindelser der er nødvendige for sammenkobling med Spanien i den nordlige og centrale del af landet. * Recarei-Douro International Pego-Rio Maior II. Forundersøgelser. Ibrugtagning juni 2001. Godkendelsesprocedurer i gang. Ibrugtagning: september 98. EU finansieringsstøtte: TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser for strækningen Recarei-Douro International i 1995. c8 GRÆKENLAND Forstærkning af forbindelser på øst-vest-aksen i den nordlige del af landet. Forundersøgelser. Ibrugtagning : 2000-2002. c9 IRLAND Forstærkning af forbindelser i den nordvestlige del af landet. Forundersøgelser i gang. clO SPANIEN Forstærkning og udbygning af forbindelser i den nordøstlige og vestlige del af landet, navnlig med henblik på at forbinde porduktionskapaciteten for vindkraft med nettet. Forundersøgelser i gang. Forundersøgelser og miljøvurderinger i 1997 og 1998. EU finansieringsstøtte TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse). cl I SVERIGE Forstærkning og udbygning af interne forbindelser. Forundersøgelse i 1997. cI2 TYSKLAND Udbygning af forbindelser i den nordlige del af landet. (12 TYSKLAND- POLEN Forstærkning af forbindelserne mellem de to lande. Nogle afsnit under anlæg. Andre afsnit: godkendelsesprocedurer i gang. Planlagt ibrugtagning af hele projektet: 1998. Hagenwerder (DE) - Mikulowa (POL): ibrugtagning 1998. Neuenhagen - Vierraden (DE) - Kra/nik (POL): ibrugtagning efter 2000. | 38 d3 TYSKLAND- NORGE Sammenkobling ved søkabel af det nordlige Tyskland (UCPTE) og det sydlige Norge (NORDEL). Forundersøgelser, Ibrugtagning: 2003. d5 ITALIEN - SCHWEIZ Forstærkning af forbindelser between det nordlige Italien og Schweiz. Under anlæg. Ibrugtagning: 1997 or 1998. * Gorlago-Robbia. (18 GRÆKENLAND - BALKANLANDENE Forstærkning af forbindelser between Grækenland og henholdsvis Albanien. Bulgarien og det tidligere Jugoslavien, herunder genetablering af forbindelser med den nordlige del af det tidligere Jugoslavien og UCPTE-nettet. Forundersøgelser: ongoing. EU finansieringsstøtte TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) d9 GRÆKENLAND - TYRKIET Forbindelser mellem de to lande gennem det nordøstlige Grækenland. * Thessaloniki-Hamitabat. dlO DET FORENEDE KONGERIGE - NORGE Afsnit fra Thessaloniki (GR) til Philippi (GR): under anlæg. Afsnit fra Philippi (GR) til Hamitabat (TU): planlagt. Sammenkobling ved søkabel af del nordøstlige og østlige England Foreløbige forundersøgelser afsluttet. og det sydlige Norge (NORDEL). i Forundersøgelser og havbundsundersogelse 1997 og 1998. Ibrugtagning: 2004. EU TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse). finansieringsstøtte dl 1 NEDERLANDENE- NORGE Sammenkobling ved sokabel af det nordøstlige Nederlandene (UCPTE) og det sydlige Norge (NORDEL). d l3 SPANIEN - MAROKKO Sammenkobling ved søkabel af det sydlige Spanien og det marokkanske net. * Pinar-Melloussa. Projektbeslutning truffet. Ibrugtagning: 2001. EU finansieringsstøtte : TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser [i 1996]. Under anlæg, Ibrugtagning: 1997. EU finansieringsstøtte: Medfinansiering af undersøgelser fra TEN budgettet for 1995. INTERREG: 12. 5 mio. ECU. 39 dl4 ØSTERSØRINGEN: TYSKLAND - POLEN - RUSLAND - ESTLAND - LETLAND - LITAUEN - SVERIGE - FINLAND - DANMARK - BELARUS. Forstærkning og udbygning af forbindelser mellem disse landes net via land- eller søkabler. dlS SVERIGE - NORGE Forstærkning af forbindelserne mellem de to lande. dia EU - BELARUS- RUSLAND - UKRAINE Udbygning af forbindelser og sammenkobling mellem (det udvidede) UCPTE net og tredjelandes net i Østeuropa, herunder omlokalisering af de gamle HVDC transformerstationer mellem Østrig og Ungarn, Østrig og Tjekkiet og Tyskland og Tjekkiet. Forundersøgelser. EU finansieringsstøtte : TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser i 1995 [og i 1996]. Nogle afsnit er under godkendelse. For andre laves der stadig forundersøgelser eller foreløbige forundersøgelser. EL I finansieringsstøtte TEN-budget • medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) Visse teknsike undersøgelser er foretaget eller vil blive foretaget. EU finansieringsstøtte Sammenkoblingsundersøgelse med støtte fra PHARE/TAC1S TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) PROJEKTER VEDRØRENDE NATURGASNETTET PROJECT NUVÆRENDE STADE OG EU'S FINANSIERINGSSTØTTE 40 e4 SPANIEN Etablering af gasnet i regionerne Galicia, Extremadura, Andalusia, Valencia-Syd, Murcia, herunder en LNG-terminal i Galicia. e5 PORTUGAL Etablering af et gasnet i landet, især langs Atlanterhavskysten. * Setubal-Braga. Galicia: projektbeslutning truffet. Ibrugtagning: juni 1998. Extremadura: under anlæg. Ibrugtagning: juni 1998. Andalusia: under anlæg. Ibrugtagning: 1997. Valencia South: under anlæg. Ibrugtagning: september 1997. Murcia: under anlæg. Ibrugtagning: september 1997. Udvidelse af LNG-terminal Cartagena: projektet planlagt. Ibrugtagning: 2000. LNG Galicia: projektet udsat. EU finansieringsstøtte: INTERREG II: 80 mio. ECU bevilget til forbindelser med Portugal (gennem Galicia og gennem Andalucia og Extremadura). pep***. Valencia-Cartagena: 107 mio. ECU under bedømmelse. Modernisering af LNG-terminal ved Huelva (Andalucia): 7 mio. ECU bevilget. Vestlig rørledning (Castilla y Leôn, Extremadura og Asturias): 95 mio. ECU under bedømmelse. Oviedo-Ribadeo (Asturias): 10 mio. ECU under bedømmelse. Projektet blev udpeget som "højt prioriteret projekt" på topmødet i Essen (december 1994). Under anlæg. Ibrugtagning: begyndelsen af 1997. EU finansieringsstøtte REGEN: 82 INTERREG II: 70 CSF: EIB-lån (354 mio. ECU) og ECSC-lån (102 mio. ECU) til dette projekt og dets forbindelser til Spanien (se projekt f6). 21 eS(a) PORTUGAL Anlæg af en LNG-terminal på Atlanterhavskysten. Under planlægning. Mulig idriftsætning: 2002 41 e6 GRÆKENLAND Etablering af et gasnet i landet, især langs kysten mod Det Ægæiske Hav, herunder en LNG-terminal i Attika op lageranlæg. * Bulgariaen-Athen LNG i Revithoussa. fl IRLAND - DET FORENEDE KONGERIGE (NORDIRLAND) Forbindelse mellem Irlands og Det Forenede Kongeriges (Nordirlands) gasnet. f2 DET FORENEDE KONGERIGE - FASTLANDET Undersøisk forbindelse mellem et Forenede Kongerige og fastlandets gasnet gennem Belgien. * Bacton-Zeebrugge. O LUXEMBOURG - TYSKLAND Projektet blev udpeget som "højt prioriteret projekt" på topmødet i Essen (december 1994). Nord-syd-gående hovedledning: anlægsarbejdet afsluttet; ibrugtagning: slutningen af 1996. Højtryksforgreninger og LNG-terminal: under anlæg. EU finansieringsstøtte REGEN: INTERREG II: CSF: EIB-lån: ECSC-lån: 87 180 262 300 83 (+ 97 søgt). TEN-budget: I 1995, medfinansiering af undersøgelser vedrørende lageranlæg og netudvidelser. [I 1996], medfinansiering af en undersøgelse af muligheden for at føre gas til Kreta. Foreløbige forundersøgelser. Mulig ibrugtagning: 2000. EU finansieringsstøtte: TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser i 1995. Anlægsarbejdene begyndt i oktober 1996. Godkendelsesprocedurer i gang. Forventet ibrugtagning: oktober 1998. Etablering af en forbindelse, der kan forsyne Luxembourg fra de tyske net. Foreløbige forundersøgelser, f5 FRANKRIG- SPANIEN Udbygning af transportkapaciteten mellem de to lande. For en ny ledning: Forundersøgelser i gang: sandsynligvis ibrugtagning i 2001. For en ny kompressorstation : forventet godkendelse og påbegyndelse af arbejdet i 1997; ibrugtagning sandsynligvis i 1999. 42 f6 PORTUGAL - SPANIEN Anlæg af gasrørledninger, der kan forsyne Portugal gennem det sydlige Spanien og Galicia og Asturias gennem Portugal. Projektet blev udpeget som "højt prioriteret projekt" på topmødet i Essen (december 1994). * Leiria-Cordoba Braga-Tuy-Oviedo. P FRANKRIG Forbindelse gennem det sydlige Spanien: under anlæg. Ibrugtagning: begyndelsen af 1997. Forbindelse til Galicia: arbejdet klar til påbegyndelse. Ibrugtagning: slutningen af 1997. EU finansieringsstøtte INTERREG: Portugisisk CSF: EIB- og ECSC-lån: 150 6 (se projekt e5). Forbindelse af net i den sydvestlige og sydlige del af landet. Godkendelsesprocedurer i gang. Ibrugtagning senest juli 1997. fH ØSTRIG - TYSKLAND Udbygning af transportkapacitet mellem Østrig og Bayern. Godkendelsesprocedurer i gang. Forventet ibrugtagning: 1998. f9 OSTRIG - UNGARN Forbindelse mellem de to landes net. Strækningen Baumgarten (A) - Gyôr (H) er færdig. Gasleverancer påbegyndt i oktober 1996. For strækningen Wiener Neustadt (A) - Sopron (H) er der en forundersøgelse i gang. flO ØSTRIG - SLOVAKIET Forbindelse mellem Østrig og et undergrundslager i Slovakia. Under anlæg. Forventet ibrugtagning: 1997. fil ØSTRIG Forbindelse mellem gasledninger, der forbinder Østrig med henholdsvis Tyskland og Italien. Godkendelsesprocedurer i gang. Arbejdet forventes påbegyndt i 1997. Ibrugtagning i efteråret 1998. fl2 GRÆKENLAND - ALBANIEN Forbindelse mellem de to landes net. Foreløbig dataindsamling i gang. EU finansieringsstøtte : TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) 43 gl IRLAND Udbygning af naturgaslagre til forsyning af det irske net. Foreløbige forundersøgelser. EU finansieringsstøtte TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser [i 1996]. j»3 FRANKRIG Udvidelse af eksisterende LNG-terminal i det vestlige Frankrig. * LNG i Montoir. g4 ITALIEN Foreløbige forundersøgelser. Anlæg af ny LNG-terminal med henblik på at muliggøre spredning af forsyningskilder, navnlig til elproduktion. Authorisation procedure phase, Forventet ibrugtagning date: 2001. * LNG-terminal i Montalto di Castro. g7 FRANKRIG Udvidelse af undergrundslagre i den sydvestlige del af landet. Godkendelsesprocedurer i gang. g8 SPANIEN Udbygning af undergrundslagre på landets nord-syd-gående akse. * Lager i Huete. Lager i Nueva Carteya. g8(a) SPANIEN Forundersøgelser, EU finansieringsstøtte TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser i 1995 [og i 1996]. Udbygning af undergrundslagre på Middelhavsaksen. Forundersøgelser i gang. U*> PORTUGAL Anlæg af et undergrundslager. Ibrugtagning mellem 1998 og 2005. EU finansieringsstøtte TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) Foreløbige forundersøgelser. EU finansieringsstøtte: Portugisisk CSF***: 52 mio. ECU. gll BELGIEN Udvidelse af eksisterende undergrundlagerkapacitet i det nordlige Belgien. * Lager i Locnhout. Projektbeslutning truffet. 44 gI2 DANMARK Udvidelse af undergrundslagerkapaciteten ved udvidelse af eksisterende lagre eller etablering af nyt lager nær grænsen til Tyskland. Forundersøgelse i gang. Ibrugtagning: 2000. EU finansieringsstøtte TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser i 1995 [og i 1996]. g!3 ØSTRIG Udvidelse og udbygning af undergrundslagerkapacitet. i gang. i 1999. Puchkirchen: forundersøgelser og godkendelsesprocedurer Forventet ibrugtagning Eurolager Baumgarten: forundersøgelser gang. EU TEN-budget : medfinansiering af undersøgelser for Eurolager Baumgarten under bedømmelse. finansieringsstøtte i hl NORGE- FRANKRIG Anlæg af en fjerde gasledning fra norske kilder (Nordsøen) til fastlandet. i gang. Godkendelsesprocedurer Arbejdet vil blive påbegyndt i begyndelse af 1997. Ibrugtagning 1998. h3 NORGE - DANMARK- RUSLAND - DE BALTISKE SVERIGE- FINLAND STATER - Etablering og udbygning af forbindelser mellem disse landes net Forundersøgelse med henblik på etablering af et integreret gasnet. i gang. Arbejdet forventes pågeyndt i 1998 med henblik på ibrugtagning mellem 2002 og 2005 for projektets forskellige EU TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) finansieringsstøtte faser. h4 ALGERIET - SPANIEN - PORTUGAL - FRANKRIG Anlæg af ny gasledning med henbli på at muliggøre forsyning af, i forste omgang Spanien og Portugal og senere også Frankrig fra Algeriet via Marokko. Projektet blev udpeget som "højt prioriteret projekt" på topmødet i Essen (december 1994). 1. fase (til Cordoba): forretningsmæssig drift påbegyndt i november 1996. 2. fase (forbindelse til Frankrig): foreløbige forundersøgelser. Ibrugtagning: efter 2000. EU finansieringsstøtte: EIB-lån: 641 mio. ECU til arbejdet fra Algeria til Tarifa. Spansk CSF***: 99 mio. ECU. h5 ALGERIET - TUNESIEN - ITALIEN Udbygning af den tranmsmediterrane gaslednings transportkapacitet fra de algierske kilder til Italien. Arbejdet skrider godt frem. Ibrugtagning: 1997. 45 h6 RUSLAND - UKRAINE - EU Udvidelse af transportkapaciteten til Den Europæiske Union fra Russiske kilder via de eksisterende hovedledninger gennem Ukraine, Slovakiet og Tjekkiet. Foreløbige forundersøgelser. *»7 RUSLAND - BELARUS - POLEN - EU Etablering af en ny transportakse fra de russiske kilder til EU via Belarus og Polen. Projektet blev udpeget som "højt prioriteret projekt" på topmødet i Essen (december 1994). Afsnit i Polen: under anlæg (en første fase, herunder overførslen over Oder er færdig). Afsnit i Tyskland: Godkemdelsesprocedurer i gang /afsluttet; visse afsnit under anlæg. hil BULGARIEN - GRÆKENLAND Forbedringer af gastransportnettet i Bulgarien for at sikre forsyninger fra de russiske kilder til det nye gasnet i Grækenland. Første fase: anlægsarbejder næsten færdige, Forbindese til projekt e6. EU finansieringsstøtte PHARE (Interreg): 4 mio. ECU. hI2 BELGIEN - TYSKLAND Forbindelsesgasledning mellem det belgiske og det tyske net. Godkendelsesprocedurer i gang. Ibrugtagning 1998. * Herunder forbindelsen Berneau-Eynatten. hl3 TYSKLAND - TJEKKIET- OSTRIG - ITALIEN Anlæg af et system af indbyrdes forbundne rørledninger mellem Første fase (20 km fra Mauerkirchen (A) til de tyske, tjekkiske, østrigske og italienske gasnet. Burghausen (DE) netop færdiggjort. Andre faser under planlægning og forundersøgelse. Ibrugtagning mellem 1996 og 2001. EU finansieringsstøtte TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) h 14 RUSLAND - UKRAINE - SLOVAKIET - UNGARN - SLOVENIEN- ITALIEN Anlæg af en ny gasledning fra de russiske kilder til Italien. Første fase: miljøundersø 'gelser og tekniske forundersøgelser i gang. Arbejdet forventes igangsat i 1997; forventet ibrugtagning i 1999/2000. Anden fase: 2003-2005: Flere muligheder åbne. EU finansieringsstøtte TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser (under bedømmelse) Specifikation af the projektet (Kommissionens beslutning 96/537/EF af 30. juli 1996 EFT L 230). 46 BILAG II: TRANSPORTNETPROJEKTERNES UDVIKLING I 1996 A. De 14 særlige projekter PROJEKT HHT nord-syd HHT PBKAL FREMSKRIDT I 1996 For den Østrigske del af Brenner [Inn-dal-afsnittet] blev der oprettet et nyt selskab i januar. Det er ansvarligt for den forberedende fase frem til anlægstilladelsen. Der gøres gode fremskridt med detaljerede tekniske, finansielle og økonomiske undersøgelser for hele Munchen-Verona aksen, som Tysklands, Østrigs og Italiens regeringer har sat i gang sammen med Kommissionen, og de vil være afsluttet i december. Hvad angår den norlige del af projektet (Berlin- Niirnberg), er der sat nye anlægsarbejder i gang på afsnittene Leipzig-Erfurt og Erfurt-Nurnberg, og arbejdet skrider planmæssigt frem mellem Berlin og Leipzig / Halle (opgradering). I juli gav den britiske regering konsortiet London & Continental Railways koncession til at drive HHT-banen mellem Kanaltunnelen og London. Tidligere på året blev der indgået en investeringsaftale mellem den tyske regering og Deutsche Bahn AG om anlæg af den nye HHT-strækning Kôln-Frankfurt. Arbejdet på strækningerne Bruxelles-Lille og Bruxelles til den nederlandske grænse er skredet frem som forventet; der blev oprettet en ny finansieringsstruktur i Belgien; den skulle gøre det muligt at gennemføre i hvert fald en del af finansieringen. I Nederlandene blev der omsider indgået en finansieringsaftale om strækningen Amsterdam til den belgiske grænse. HHT syd Den internaltionale strækning Figueras-Perpignan: der blev påbegyndt prøveboringer til en 8 km lang tunnel i efteråret. HHT East Der er udstedt en "déclaration d'utilité publique". HHT Frankrig-Italien Der blev nedsat en mellemstatslig kommission, som skal undersøge, hvilken juridisk struktur der kan bruges til den instans, som skal have ansvaret for at udføre det internationale afsnit Montmelian-Torino. 47 Betuwe-banen Græske motorveje Motorvej Lissabon- Valladolid Der blev udstedt koncession for strækningerne Torino-Milano og Milano-Venezia, herunder til forberedelse anlæg og vedligehold, til sleskabet TAV; der blev sikret et statsligt bidrag til forbedring af projektets rentabilitet; de private bidrag er dog endnu ikke alle fundet. For Betuwe-banen blev der gjort fremskridt med lovgivningen, selv om løsningen betyder væsentlige omkostningsforøgelser, som der endnu ikke er fundet dækning for. Der er udstedt koncessioner til bestemte afsnit af motorvejene in Grækenland: den faste forbindelse Rio-Antirio og ringvejen omkring Athen. På Firenze-mødet i juni tog Det Europæiske Råd formelt den spanske og den portugisiske regerings forslag om ændring af det højt prioriterede projekt nr. 8 på likste A fra Essen-mødet til efterretning; det går ud på at etablere en multimodal forbindelse mellem Portugal og Spanien på den ene side og resten af Europa på den anden. I oktober blev der afholdt et seminar, hvor det udvidede projekt blev analyseret. Kommissionen glædede sig over portugisernes multimodale tilgangsvinkel og over sammenhængen med målsætningerne i retningslinjerne for de transeuropæiske net. Der vil blive holdt flere bilaterale møder mellem de spanske og portugisiske delegationer og Kommissionen. Cork-Dublin-Belfast- Larne-Stranraer Det irske baneprojekt vil efter al sandsynlighed blive færdigt væsentligt før tiden takket være store tiisklud fra Samhørighedsfonden. Malpensa airport Arbejdet skrider planmæssigt frem (hele projektet forventes færdigt i 2000). Det italienske transportministerium har udstedt et dekret med regler for overførsel af lufttrafik fra Linate til Malpensa. Fast forbindelse over Øresund Anlægsarbejderne med tunnelens og broens fundamenter skrider godt frem, og det samme er tilfældet med forberedelsen af tilslutningsanlæggene. Nordisk Trekant Et stort antal bane- og vejprojekter er under anlæg; undersøgelser er i gang vedrørende søfart og havne. Vejforbindelse Irland/ Den irske del af vejprojektet IRL/UK/Benelux skrider UK/Benelux godt frem takket være støtte fra EFRU og Samhørighedsfonden. Vestkystbanen Der forventes snart truffet en beslutning om færdiggørelse af finansieringsplanen. 48 PROJEKT FREMSKRIDT I 1996 Semmering basistunnel, Østrig HHT Berlin-Hannover Prækvalificeringsudbuddet med henblik på en BOT koncession til et 42 km langt afsnit af Pontebbana-strækningen (Wien- Tarvisio/Ljubljana), herunder den 21 km lange Semmering basistunnel, blev afsluttet og det endelige udbud er lanceret; udbudsproceduren tænkes afsluttet i begyndelsen af 1997. Gennemførelsen af prøveboringen (der skal indgå som servicetunnel i det endelige tunnelsystem) er påbegyndt i 1996. Procedurerne er afsluttet og arbejdet påbegyndt på den 270 km lange strækning, der, når den er færdig, vil nedsætte rejsetiden mellem Berlin og Hannover til 1 time og 45 minutter. HHT Milano-Bologna-Firenze- Milano-Bologna: planlægningsprocedurerne er i Roma-Napoli gang og forventes afsluttet i 1997 (anlægstilladelse). Bologna-Firenze, arbejdet er påbegyndt i 1996. Roma-Napoli: arbejdet er i gang 49 BILAG III: LISTE OVER TENFAC-MØDER SEPTEMBER 1995-DECEMBER 1996 1995 10. oktober (formiddag): generelle spørgsmål 10. oktober (eftermiddag): telekommunikation 11. oktober: 12. oktober: 9. november: energi transport energi 20. november: telekommunikation 1996 26. marts: 8. maj: 25. juli: generelle spørgsmål transport transport 13. september: telekommunikation 25. oktober: energi 12. november: generelle spørgsmål 50 BILAG IV: ENERGIPROJEKTER DER FINANSIERES UNDER FORORDNING 2236/95 A. FINANSIERINGSSTØTTE FRA EF I 1995 Undersøgelsens registrerings nummer Projekt som undersøgelsen vedrører E2/95 (b11)* FINLAND-SVERIGE Øget eltransmissionskapacitet E5/95 (b11) SVERIGE-FINLAND Øget eltransmissionskapacitet E6/95 (d14) SVERIGE-POLEN Elforbindelse Maximale støttebe rettigede omkost ninger Maximalt EF- støttebeløb support (i tusind ECU) 150 150 (i tusind ECU) 75 75 1600 800 E21-22/95 (d14) BALTIC RING 5000 2500 Elforbindelse E34/95 (d14) BALTIC RING 395 150 Spidslastudveksling E7/95 (c5) ITALIEN Vado-Ligure-Morigallo elkabel E14/95 (c5) ITALIEN Santa Barbara-Tavarnuzze elkabel 274 137 175 87,5 E15/95 (c5) ITALIEN Pietrafitta-Santa Barbara elkabel 200 100 E16/95 (c5) ITALIEN Piedilago pumpelager E11/95 (d6) ITALIEN-ØSTRIG Cordignato-østrigske grænse: elkabel E19/95 (b6) ITALIEN- FRANKRIG Piossasco-Moncenisio elkabel E23/95 (c6) SPANIEN Cantabrian Sea: Penagos-Guefies elkabel 1475 737,5 165 82,5 160 80 300 150 EF-støtte i procent af støttebe rettigede omkost ninger (i %) 50 50 50 50 38 50 50 50 50 50 50 50 E24/95 (c6) E25/95 (c6) E27/95 (b7) SPANIEN Cantabrian Sea: Guefîes-ltxaso elkabel SPANIEN Cantabrian Sea: Soto-Penagos elkabel SPANIEN-FRANKRIG Pirineo sammenkoblingsunderstation elkabel 51 250 125 50 180 90 280 140 50 50 50 50 50 50 50 50 E28/95 (b7) SPANIEN-FRANKRIG Aragôn-Cazaril elkabel 400 200 E3/95 (d13) SPANIEN-MAROKKO 1275 637,5 Ny kabelføring for elforbindelsen E30/95 (c7) PORTUGAL-SPANIEN Forstærkning af elforbindelsen 634 317 G1/95 (fl) IRLAND-NORDIRLAND Naturgassammenkobling 300 150 G2/95 (g12) DANMARK 2975 1487,5 Tønder naturgaslager G3/95 SPANIEN (g8) (h4) Undergrundslager for naturgas ved Nueva Carteya G4/95 (g8) SPANIEN Undergrundslager for naturgas ved at Huete 1884 942 2665 1332,5 50 G5/95 (e6) GRÆKENLAND 2000 1000 Undergrundslager for naturgas G6/95 (e6) GRÆKENLAND 1540 770 50 50 Udvidelse af hovedtrasmissionssystem for naturgas I ALT 24427 12166 Samme reference som i retningslinjerne (EFT C 216, 21. 8. 1995). 52 li. jen liste over undersøgelser, der er godkendt for 1996J Registration number of the study MEDLEMNSSTAT - VIRKSOMHED Identification of the project* subject of the study and main scope of the study l'. 3>/% (e(>) E38/96 (b7) l'40/% (dI4) K46/96 (dl4) Sl'ANlIN Red Klcctrica dc Espaila Hlsammcnkoblinger (400 KV) Sentmenat - Bescano og Bescano - linjen Vic/Baixas (Middelhavsaksen). Miljøundersøgelser og grundlæggende tekniske undersøgelser for begge linjer. Økonomisk og teknisk forundersøgelse for den anden linje. SPANIEN - Red Eléctrica de Espana Alternative linjeføringer for the Frankrig-Spanien elforbindelsen gennem de centrale Pyrenæer. Økonomiske forundersøgelser, miljøundersøgelse og grundlæggende tekniske undersøgelser: spansk andel. FINLAND - IVO Transmission Services Ltd Øget udnyttelse af eksisterende HVDC elforbindelse (søkabel) Finland-Sverige. Forundersøgelser og tekniske undersøgelser, herunder laboratorietests: finsk andel. SVERIGE - Svenska Kraftnàt Øget udnyttelse af Increased eksisterende HVDC elforbindelse (søkabel) Finland-Sverige. Forundersøgelser og tekniske undersøgelser, herunder laboratorietests: svensk andel. E52/96 (dll) NEDERLANDENE- N. V. Samenwerkende elektriciteits- produktiebedrijven (Sep) Elforbindelse (søkabel) Nederlandene - Norge. Undersøgelser vedrørende electrodedesign og evaluering af pålidelighed og driftsstabilitet, herunder søkabeltests. FINLAND - TeoIHsuuden Voimansiirto Oy Øget eltransmissionskapacitet mellem det sydlige Finland og Russiand (Skt. Petersborg-området). Forberendende undersøgelser, forundersøgelser og tekniske undersøgelser, herunder opfølgning af miljøforhold. FRANKRIG - Electricité de Frankrig Alternative linjeføringer for elforbindelsen Frankrig- Spanien gennem de centrale Pyrenæer. Økonomiske forundersøgelser, miljøundersøgelser og grundlæggende tekniske undersøgelser: fransk andel. [•55/96 (dl4) E62/96 (b7) Maximale støttebe rettigede omkost-ninger EF-støtte i procent af støttebe rettigede omkost ninger Maximalt EF- støttebeløb support (i tusind ECU) (i %) (i tusind ECU) 440 50 220 710 50 355 450 50 225 650 50 325 50 1 500 3 000 * V 480 50 240 300 50 150 53 Registration number of the study MEDLEMNSSTAT - VIRKSOMHED Identification of the project* subject of the study and main scope of the study Maximale støttebe rettigede omkost-ninger EF-støtte i procent af støttebe rettigede omkost ninger Maximalt EF- støttebeløb support (i tusind ECU) (i %) (i tusind ECU) E63/96 (dl4) TYSKLAND - PreussenEIectra 1 430 50 715 (il 2/96 (g8) G13/96 (g8) G14/96 (g8) G15/96 (g8) G 16/96 (gi) G17/96 (e6) Øst-vest-gående højeffekt-eltransmisisonssystem - Østersø-ruten. Undersøgelse af tekniske, økonomiske finansieringsæssige, juridiske og miljømæssige forhold. SPANIEN - ENAGAS Undergrundslager for naturgas ved Valle del Ebro (nord-syd- aksen). Foreløbig seismisk undersøgelse. SPANIEN - ENAGAS Undergrundslager for naturgas ved Cuenca de Cantabria (nord-syd-aksen). Foreløbig seismisk undersøgelse. SPANIEN - ENAGAS Undergrundslager for naturgas ved Brihuega (nord-syd aksen). Boring af en efterforskningsbrønd. SPANIEN - ENAGAS Undergrundslager for naturgas ved Cerro Gordo (nord syd-aksen). Foreløbig seismisk undersøgelse. IRLAND - Marathon International Petroleum Irland Limited (MIPIL) Undergrundslager for naturgas i "Kinsale Area". Forundersøgelser og tekniske undersøgelser GRÆKENLAND - DEPA S. A. (Public Gas Corporation) Naturgasnet på Kreta, herunder en LNG-terminal. Forundersøgelser, miljøundersøgelser og andre undersøgelser. 1 008 50 504 1 008 50 504 1 943 50 971. 5 394 50 197 636 50 318 1 940* V50 970 G 18/96 (gI2) DANMARK - Dansk Naturgas A/S 3 424 50 1 712 Udvidelse af undergrundslager for naturgas ved Stenlille. Tredimensional seismisk undersøgelse. I ALT 17 813 50 8 906,5 Samme reference som i beslutningen om retningslinjer (EFT L 161, 29. 6. 1996) 54 BILAG V: TELEKOMSPROJEKTER, DER FINANSIERES UNDER FORORDNING 2236/95 A. 1995 ISDN Ref. I Titel TI 1. 1 Euro-Label: Datamatstøttet TI. 1. 2 TI. 1. 3 TI. 1. 6 Tl. 2. 1 TI. 2. 2 TI. 2. 3 TI. 2. 3 TI. 2. 3 TI. 2. 5 TI2. 5 TI. 2. 6 TI. 2. 6 TI. 2. 6 TI. 2. 6 TI. 2. 7 TI. 2. 7 TI. 2. 8 multimedietelekonferece Overgangsstrategier til Euro-ISDN BBS i Euro-ISDN Udvikling af Euro-service: Euro Green, Euro Kiosk Euro-ISDN tilet integreret net for sundhedssektoren Euro-ISDN til sammenkobling af trafikmeldingscentraler Europæisk net for fjernundervisning inden for de højere uddannelser (I) Europæisk net for fjernundervisning inden for de højere uddannelser (II) Europæisk net for fjernundervisning inden for de højere uddannelser (III) Euro-ISDN benyttet som platform for distancearbejde (I) Euro-ISDN benyttet som platform for distancearbejde (II) Eletronisk handel mellem små og mellemstore virksomheder via Euro-ISDN (I) Eletronisk handel mellem små og mellemstore virksomheder via Euro-ISDN (II) Eletronisk handel mellem små og mellemstore virksomheder via Euro-ISDN (111) Eletronisk handel mellem små og mellemstore virksomheder via Euro-ISDN (IV) Transregional platform for fjernundervisning via Euro-ISDN (I) Transregional platform for fjernundervisning via Euro-ISDN (II) Oplysningsindsats over for små og mellemstore virksomheder om Euro-ISDN I Maximalt EU tilskud (in tusind ECU) 740,150 491,100 208,250 320,500 750,000 1 231,314 678,000 618,000 630,000 165,000 1 029,000 264,898 984,250 764,450 485,462 397,492 488,400 I 125,563 55 Réf. Acronym Title B. 1996 ISDN TOTAL 11 371,929 Maximum EU Contribution (in ECU '000) 5 000 1 530 2 948 495 918 1 700 513 1 573 1 680 440 1 304 18 101 41. 02 61. 01 TELEPOLIS INFOCITIES Byinformationsnet 71. 03 TEN-TREND 21. 03 31. 02 PAIDEIA MOSAIC 51. 01 TAGIS 11. 03 MEDSALUS 51. 02 NOPROBLEMS 31. 01 DCC 51. 03 GTS Indtægt til indhold via fakturering og clearing Udvikling af net for telearbejde i fjernvirksomheder PAIDEIA i TEN-Telekom Metoder og værktøjer til at skabe og drive virtuelle museer Transeuropæisk adgang til generelle ISDN-baserede tjenester Euro-ISDN fagligt telesamarbejde; Middelhavsnettet for videnformidling inden for sundhedsvæsenet Pålidelige standardsystemer for e-post Fælles digital platform for kulturelt indhold Globale teletjenester 61. 05 DYP Dynamiske fagtelefonbøger I ALT 56 BILAG VI: IDA TELEMATIKPROJEKTER, FINANSIERET I 199616 Tjenestegren Projekt GD I GD I i alt GD VI GD VI GD VI GD VI GD VI i alt GD XV GD XV GD XV i alt GD XXI SIGL - udveksling af produkt- og licensinformation ANIMO - dyretransport PHYSAN - plantesundhedsontrol SHIFT - veterinærkontrol FIS - IDES (under tværgående generelle tjenester) SIMAP - electroniske offentlige indkøb Tværgående aktiviteter - juridiske, kontraktmæssige & QC*** (under tværgående generelle tjenester) VIES - system for udveksling af momsoplysninger GD XXI CCN/CSI (under tværgående generelle tjenester) GD XXI EXCISE CONTROL GDXXI QUOTA GD XXI GD XXI GD XXI SCENT CIS/FISCAL - Told og indirekte skatter, landbrug TARIC - Told og indirekte skatter import/eksport fra/til tredjelande EBTI - europæiske bindende tariferingsoplysninger GD XXI TRANSIT - godstrafik GD XXI i alt samlet budget 850 000 850 000 150 000 940 000 200 000 0 1 290 000 800 000 300 000 1 100 000 2 100 000 35 000 20 000 300 000 \ 000 000 850 000 850 000 400 000 5 555 000 Disse tal bygger på et budget, der skyldes bevilling af 6 mio. ECU til EDICOM-programmet, og på en antagelse om , at 7,5 mio. ECU, der for tiden holdes i reserve vil blive frigjort af Europa- Parlamentet. DEsuden er der fremført en række foranstaltninger fra 1995 til 1996 på grund af den sene vedtagelse af IDA-beslutningen; værdien af disse er i alt 15,798 mio. ECU. Disse foranstaltninger er IKKE medtaget i ovenstående tabel. Finansieringsforordningen for TEN gælder ikke for IDA-programmet. 57 EDI COM - electronic dataudveksling omhandel 0 Eurostat Eurostat Eurostat Eurostat Eurostat Eurostat i alt Alle sektorer AH sectors i alt DSIS - distribuerede sstatistiske informationstjenester EXTRACOM - udveksling af statistik om udenrigshandel SERT - selskabsstatistik Tværgående aktiviteter (under Tværgående generelle tjenester) Tværgående generelle tjenester, herunder juridiske & sikkerhedsmæssige forhold Informatik- direktoratet Implementering & støtte til tværgående foranstaltninger på EF-plan Informatikdirektoratet i alt AGENTUR Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering AGENTUR Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika AGENTUR Oversættelsescenteret AGENTUR Det Europæiske Miljøagentur AGENTUR RESMA - Varemærker AGENTURER i alt GD IV FOURCOM GD IV i alt GD V GD V GI) V GD V i alt TESS (SOSENET) - telematik for social sikring EURES - beskæftigelsesdatabase CARL - overvågning og bekæmpelse af sygdomme GD X Ulovlig handel med kulturgoder GD X i alt GD XIV FIDES - dataudveksling om fiskeri GD XIV i alt SG Fremsendelse og forvaltning af officielle dokumenter (Tri log) 58 1 800 000 450 000 600 000 200 000 3 050 000 3 518 000 3 518 000 1015 000 1 015 000 0 225 000 0 0 0 225 000 400 000 400 000 700 000 737 000 400 000 1 837 000 0 0 250 000 250 000 1 200 000 SG SG i alt REITOX - Narkotika og narkotiaafhængighed GD III/B/6 Oplysning og kampagner GD III/B/6 Samordning og støtte (il) lll/B/6 Praktisk indførelse alclcktronisk post baseret på X. 400 0 1 200 000 260 000 200 000 150 000 GD III/B/6 Tværgående aktiviteter - Generelle tjenester 0 GD III/B/6 Tværgående aktiviteter - Arkitectur. TESTA 3 100 000 GD III/B/6 Tværgående aktiviteter - juridiske, kontraktmæssige & QC GD III/B/6 i alt Samlet total 0 3 710 000 24 000 000 59 BILAG VII: TRANSPORTPROJEKTER FINANSIERET UNDER REGULATION 2236/96 A. 1995 Titel på støttet projekt/undersøgelse P/S 17 Mode18 Support 191995 I. TEN SPECIFIC PROJEKTER 1. HHT/kombineret transport Berlin-Verona Undersøgelser af Brenner-aksen med henblik på at forbedre Munchen-Verona forbindelsens økonomiske og finansielle gennemførlighed Forundersøgelser af Brenner-aksen med henblik på nye tilkørselsruter til basistunnelen ved Brenner (i Italien) Planlægnings- og projekteringsundersøgelser til Brenner- aksen: Afsnittet Nedre Inn-dal Brenner-aksen (projekt): Afsnittet Nedre Inn-dal, anlæg af tredje og fjerde spor mellem Kufstein Baumkirchen Opgradering af Berlin - Halle/Leipzig banestrækningen / alt PP N°1 2. HHT PBKÀL HHT - PBKAL-Belgien (rentegodtgørelser) Tekniske og prjekteringsundesøgelser vedr. PBKAL-NL Forundersøgelse af Channel Tunnel Rail Link / alt PP N°2 3. HHT s yd Undersøgelse af HHT Madrid-Barcelona-Perpignan-Montpellier: afsnittet Madrid-Barcelona-franske grænse Undersøgelse af HHT syd: banestrækning Spanien-Frankrig Atlanterhavssiden (Vitoria-Dax) Undersøgelse af HHT syd: banestrækningen Languedoc- Roussillon 4. HHT øst Tekniske undersøgelser APS til HHT-øST, europæisk / alt PP N°3 / alt PP N°4 5. Betuwe-banen Tekniske og projekteringsundersøgelser for Betuwe-banen / alt PP N°5 6. HHT/kombineret transport Frankrig-Italien Undersøgelser for HHT/kombineret transport Torino-Milano- Verona-Venezia Undersøgelse af den internatinoale transalpine forbindelse mellem Lyon og Torino. / alt PP N°6 7. Græske motorveje Undersøgelse af vejprojekt. "Makri - Alexandroupolis' industriområde" (EGNATIA) Undersøgelser mhp. den faste forbindelse ved Maliakos (Konsulenttjenester til forberedelse af koncession U U U P P P(RG) U U U U U U U U U U U B B B B B B B B B B B 0,600 1,730 6,500 0,500 24,000 34,430 20,000 6,000 17,000 43,000 4,950 Ô. 5ÛÔ Ô,5ÔÙ 5,ô5ô B 22,000 22,000 7,000 7. Ô0Ô 10,179 6,000 16. 1ÏÙ 1,750 2,500 B B B M M P = projekt; U = undersøgelse B = bane; K = kombineret transport; M = veje; L = lufthavne; S = Sø/havne; T = trafikstryrin«; F = fartøjer; G = satellitter. mio. ECU 60 Undersøgelse af vejprojekt: "udkørsel Tempi-dalen - Skotina- kryds" (PATHE) Undersøgelse af vejprojekt: ''Girtoni - tilkørsel Tempi-dalen" (PATHE) U U M M 10. Malpensa lufthavn Malpensa 2000 / alt PP N°7 / ali PP N*10 P(R<3) L 1,000 0,750 è. ôôô 1,800 1,800 11. Øresundsforbindelsen (bane/vej) Danmark-Sverige Undersøgelser vedr. de danske tilslutningsanlæg til den faste Øresundsforbindelse. Projekteringsundersøgelser, miljøundersøgelser og overvågning. Undersøgelser vedr. den faste Øresundsforbindelse laltPPN'11 12. Nordisk trekant Finansieringsmæssige, samfundsøkonomiske og miljømæssige undersøgelser vedr. den nordiske trekant i Finland Undersøgelser vedr. baneinfrastruktur for den nordiske trekant i Finland Undersøgelser vedr. vejdelen af den nordiske trekant i Finland (E18) Anlæg og forbedring af banedelen af den nordiske trekant i Finland Anlæg og forbedring af vejafsnittene (E 18) i den nordiske trekant i Finland Undersøgelse vedr. udvikling af Finlands søfartsinfrastruktur Undersøgelse vedr. trafikstyringssystemet på det transeuropæiske vejnet i Finland Forundersøgelse vedr. opgradering/linjeføring af delafsnit af banestrækningen Stockholm-Malmo (planlægningsfase) Undersøgelser vedr. banestrækningen Gôteborg-Mellerud- Kornsjô (opgradering af tre delafsnit) Opgradering af banestrækningen Malmô-Gôteborg til højhastighedstrafik, herunder anlæg af dobbeltspor (projekt) / alt PP N°12 13. Vejforbindelse Irland-UK-Benelux Undersøgelser i England og Nordirland vedr. vejforbindelsen on the Irland-UK-Benelux. U U U U U P(RG) P(RG) U U U U P B/M 5,000 B/M 10,000 15,000 M,B,P 0,053 B M B M S T B B B 1,260 1,928 0,600 0,965 0,210 0,454 0,665W 0,555 5,280 12,080 U M 2,000 / alt PP N°13 2,000 14. West Coast main line Forundersøgelse og dertil hørende projekteringsarbejde mhp. modernisering af the West Coast MainLine (hovedbanen langs vestkysten), overvejlser vedr. interoperabilitet og intermodale godsoperationer. U B 8,600 / alt PP N°14 3,600 Pilotprojekt for togstyring og -sikring til HHÎ nettet Forundersøgelse vedr. ERTMS (European Rail Traffic Management System) mhp harmonisering på europæiske plan af sikkerhedsniveau og banetrafikstyring. / alt projektet vedr. togstyring og -sikring TOTAL SPECIFIKKE PROJEKTER II. TRAFIKSTYRING OG ANDRE PROJEKTER 1. Lufttrafikstyring Ny sekundær overvågningsradar (MSSR) Data og transmissionsfaciliteter Udskiftning/opgradering af radarsystemer Udskiftning af Shanwick højfrekvens transmittere/modtagere Installation af Monopulse Secondary Surveillance Radar (MSSR) i Porto Santo Installation af Monopulse Secondary Surveillance Radar (MSSR) i Porto 61 U TB 7,500 7,500 181,509 Ô. 19Ô 0,230 0,240 0,330 0,310 0,300 P P(RG) P(R<3) P P P T,L T,L TL T,L TL TL Forbedring af datanet mhp at følge EUROCONTROL- standarder Transmissions- og modtagersystemer Opgradering af konventionel sekundær overvågningsradar til Monopulse (MSSR) P P(RG) P Radar 2000 Opgradering af radardækning Undersøgelse mhp et nordeuropæisk Automatic Dependant Surveillance Broadcast (ADS-B) Network Undersøgelse mhp præ-operationel Mode-S station / alt Air traffic management 2. Vejtrafikstyring Traftkstyringscenter i Ludwigsburg Undersøgelse mhp trafikstyring på det transeuropæiske vejnet i Nederlandene Trafikstyring på det transeuropæiske vejnet i Nederlandene Undersøgelse mhp et integreret kontrol- og informationssystem for trafik på motorvejsnettet i Luxembourg Undersøgelse mhp national integration af de europæiske retningslinjer for trafikovervågning. Undersøgelse mhp kontrol- og informationsystemnet for vejtrafik i det portugisiske trans-europæiskevejnet. Demonstration af RDS/TMC på adgangsveje til Madrid Undersøgelse mhp. demonstration af RDS/TMC-tjenesten i Madrid-området. Undersøgelse mhp. gennemførelse af RDS/TMC-tjenesten i den spanske del af det transeuropæiske vejnet Forundersøgelse mhp. det europæiske dataudvekslingsnet mellem trafikmeldingscentraler på det transeuropæiske vejnet Undersøgelse mhp. den centraleuropæiske samordning af gennemførelsen af vejtelematik Undersøgelse gennemførelse af vejtelematik i Sydeuropa Undersøgelse mhp. national gennemføresle af RDS-TMC i Det Forenede Kongerige og tværnational sammenkobling Undersøgelse mhp. etablering af en trafikinformations- og kontrolcentral i Valloniet Undersøgelse mhp. gennemførelse af et transporttelematik projekt i Flandern Undersøgelse vedr. harmonisering af serviceniveau og organisatoriske foranstaltninger (vejtrafikstyring) Undersøgelse mhp. etablering af et euroæisk center for kva lifikationer til elektronisk gebyropkrævning (vejtrafikstyring Undersøgelse mhp færdiggørelse af nettet af trafikmeldingscentraler i Spanien Færdiggørelse af nettet af trafikstyringscentraler Undersøgelse mhp. RDS/TMC trafikmelding på det transeuropæiske vejnet i Italien Installation af avancerede signalerings- og styringssystemer på M-40 ringmotorvejen omkring Madrid Undersøgelse mhp gennemførelse af avancerede signalerings- og styringssystemer i the M-40 Gennemførelse af den nationale helhedsplan for trafikstyring Undersøgelse mhp. europæiske samordnet gennemførelse af RDS-TMC trafikmeldingstjenester Undersøgelse mhp. tilpasning af RDS - TMC i Tyskland / alt vejtrafikstyring 3. Søtrafikstrying Undersøgelse mhp. skibsmeldings- og informationssystemet "Northsea" Skibsmeldings- og informationssystemet "Northsea" (gennemførelse) Undersøgelse mhp skibsmeldingssystemet 93/75/EEC Skibsmeldingssystemet 93/75/EEC (gennemførelse) Undersøgelse mhp gennemførelse af VTMIS i Grækenland VTS-forbedreinger (omstilling af VTS Rotterdam) 62 P P U U P U P U U U P U U U U U U U U U U P U P U P U U U P U P U P T. L T. L T. L T,L T,L T,L T,L T,M T,M T,M T,M 0,500 0,500 0,550 0,850 2,000 2,600 5,000 16,100 0,260 0,050 0,268 0,300 T,M 0,470 T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M S T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M T,M TF T. F T. F T. F B,F TF 0,350 0,410 0,135 0,185 0,400 0,400 0,400 T,M0,450 0,500 0,500 0. 500 0,100 0,100 0,740 0,930 1,700 0,600 2,400 3,680 0,110 ?6,098 0,120 0,040 0,064 Û. Ô3Ô 0,400 0,450 Undersøgelse mhp opgradergin af CROSS og VTS i havne mhp. integration i et transeuropæisk VTMIS-net Forundersøgelse mhp opgradering ai systemer til behandling af radardata og forvaltning af CROSS-radarkommunikation Genneførelse af VTS-systemet i Messinastrædet (TRITON) Undersøgelser mhp TEDIM (Telematikplatform for Østersøen) / a/f søtrafikstyring 4. GNSS Forundersøgelse mhp. tilrådighedsstillelse af navigations- og positioneringstjenester ved brug af INMARSAT Ill's navigationstranspondere / alt GNSS 5. Andre projekter Luxembourg Lufthavn motortest-platform (projekt) Forundersøgelse mhp det multimodale system "Adriatic Corridor" Undersøgelse vedr. modernisering af nordbanen Forbnedring af banestrækningen Groningen-Leer Undersøgelse (første fase) af Milano-Ventimiglia banen, afsnittet S. Lorenzo-Finale Foreløbige undersøgelser vedr. projektering afbaneforbindelsen til Gottard (Milano - Chiasso) Forundersøgelse af fast forbindelse over Femer Bælt Forundersøgelse af fast forbindelse over Femer Bælt 1 ALT TRAFIKSTYRING 06 ANDRE PROJEKTER / alt andre projekter SAMLET TOTAL B. 1996 U U P U T,F T,F TF T,F 0,205 0,415 1,001 0,530 3,253 U TG 9,500 P U U P U U U U A B/M B B B B B/M B/M 9,500 0,790 1,000 1,640 1,500 2,000 2,000 2,000 2,000 1$,S$0 58,491 240,000 Kommissionen vil vedtage listen over projekter ved årets udgang. Brenner: undesøgelser vedr. Inn-dal-afsnittet Juridiske og finansielle undersøgelser vedr. Munchen-Verona axis: AU. D. I; (AU koordinater) HST nord-syd: Berlin-Nurnberg-Munchen-Verona; Afsnit: Arnstadt- Erfurt og Grôbers-Leipzig Forundersøgelser vedr. Brenner aksen: ny tilkørselsanlæg til Brenner basistunnel u U p u 1 alt projekt nrA 2. HHT PBKAL HHT PBKAL; Afsnit Raunheim-Frankfurt Forundersøgelse vedr baneforbindelsen til Kanaltunnelen / alt projekt nr. 2 p u 3. HHT SYD Study on the HHT syd: Madrid-Vitoria-Dax, afsnit Y Vasca Study on the HHT syd: feasibility and executive study Catayud-Ricia; executive study for Lleida-Barcelona and rest of Madrid-Zaragoza u u Undersøgelser vedr. HHT syd - Languedoc-Roussillon. Perpignan- Spanish border Undersøgelser vedr. HHT syd - Languedoc-Roussillon: Montpellier- Perpignan u u B B B B B B B B B B 8,5000 mio. ECU 1,5000 mio. ECU 15,5000 mio. ECU 1,5000 mio. ECU 27,0000 mio. ECU 20,0000 mio ECU 25,0000 mio. ECU 4S,6ôàÔ mio. ECU 0,3235 mio. ECU 1,7255 mio. ECU 3,7800 mio. ECU 0,5200 mio. ECU 4. HHT ØST / alt projekt nr. 3 6,3500 mio. ECU 63 HHT Øst: Saarbrùcken-Mannheim og Kehl-Àppenweier HHT Øst - tekniske forundersøgelser mhp detailjeret skitseprojekt 5. Betuwe-banen Undersøgelse vedr. Betuwe-banen 1996 6. HHT/Combined Transport France-Italy / alt projekt nr. 4 / alt projekt nr. 5 Undersøgelser vedr. HHT/ kombiransport Lyon-Torino. Lyon- Montmélian Undersøgelser vedr. HHT/ kombiransport Lyon-Torino. Montmélian- Turin Undersøgelser vedr. HHT Lyon-Trieste: afsnit Torino-Milano-Verona- Venezia-Trieste Undersøgelser vedr. de internatinale transalpine forbindelser Torino- Lyon P U U I) U U U B B B B B B B 5,0000 mio. ECU 11,4000 mio. ECU 16,4000 mio. ECU 10,0000 mio. ECU 10,0000 mio. ECU 4,0000 mio. ECU 8,8000 mio. ECU 22,0000 mio. ECU 2,0000 mio. ECU / alt projekt nr. 6 36,8000 mio. ECU 7. Græske motorveje PATHE: Élefsina -Stavros-Spata lufthavnsmotorvej og Imittos vestlig ringmotorvej Undersøgelser vedr. Patras omfart; vejforbindelser ttil ny havn og Patras by (tekniske undersøgelser-PATHE) Tilkørsel til Via Egnatia: Vejundersøgelse "Siatista-Kristallopigi" Undersøgelse vedr. elektronisk opkrævning af vejafgifter på betalingsmotorveje i Grækenland (PATHE / EGNATIA) / alt projekt nr. 7 8. Lissabon-Valladolid Undersøgelser vedr. vejstrækningen Lisbon-Vilar Formoso Undersøgelser vedr. modernisering af nordlinjen / alt projekt nr. 8 P U U U U U M M M M M B 7,9100 mio. ECU 0,1000 mio. ECU 0,2500 mio. ECU 0,1500 mio. ECU 8,4100 mio. ECU 2,2500 mio. ECU 1,1000 mio. ECU 3,3500 mio. ECU P (RG) L 2,0000 mio. ECU / alt projekt nr. 10 2. ÙÙÙÔ mio. ECU 10. Malpensa Lufthavn Malpensa 2000 lufthavn 11. Øresundsforbindelsen (vej/bane) DK-S Øresund fast forbindelse alle arbejder Danske tilslutningsanlæg P (RG) P (RG) U U u p (RG) p u p B/M 9,0000 mio. ECU B/M M,T B/M M M M,T M,T B B F,T S P L 4,2000 mio. ECU 0,5000 mio. ECU 3,5000 mio. ECU 17,2000 mio. ECU 1,2000 mio. ECU 2,5000 mio. ECU 0,2080 mio. ECU 0,5000 mio. ECU 5,0250 mio. ECU 0,4750 mio. ECU 0,7000 mio. ECU 0,3070 mio. ECU Ô,1Ô50mio. ECU 1,1250 mio. ECU Undersøgelser vedr. trafikstyring på motorvejsforbindelsen til Øresund Undersøgelser vedr. svenske tilslutningsanlæg 1 alt projekt nr. 11 12. Nordisk trekant Undersøgelser vedr. vejafsnit (E18) i den nordiske trekant i Finland Anlæg og forbedring afvej E18 (Finland) Gennemførelse af trafikstyringssystemer på TERN in Finland Undersøgelser vedr. trafikstyringssystemer på TERN Anlæg og forbedring af baner i den nordiske trekant i Finland Undersøgelser vedr. baner i den nordiske trekant i Finland Vessel traffic service networks in Finland Undersøgelser vedr. the development of Finland's Sea Infrastructure Development of Port Infrastructure in the Nordic Triangle Undersøgelse vedr. Stockholm Arlanda lufthavn (startbane) nordisk trekant u p u u u 64 Forundersøgelse vedr. opgradering og tunneloverdækning af E6 Môlndal (nordisk trekant) Forundersøgelse vedr. opgradering af baneafsnit: Sôdra-Stambanen (nordisk trekant) Forundersøgelse vedr. opgradering af banestrækjning Gôteborg- Kornsjô (nordisk trekant) Undersøgelse vedr. den nordiske trekant: Trelleborg intermodal terminal Undersøgelse vedr. den nordiske trekant: Stockholms havn og Norvik udviklingsprojekt Undersøgelse vedr. den nordiske trekant: Gôteborg færgeterminal U U U U U U / alt projekt nr. 12 13. Ireland-UK-Benelux road link Undersøgelse vedr. Newry-Dundalk vej over grænsen Tre engelseke undersøgelser vedr. IRL-UK-Benelux vejforb. : Bro Vurderingsundersøgelse; A14 strategisk undersøgelse; M6/M11 Undersøgelse vedr. ROADLINK Nettet - Tidstro trafikmeldinger / alt projekt nr. 13 14. West Coast main line West Coast Main Line-arbejder West Coast Main Line-undersøgelser / alt projekt nr. 14 ERTMS ERTMS (European Rail Traffic Management System) forundersøgelse / alt projekt ERTMS 1 alt højt prioriterede projekter + ERTMS II. Trafikstyring og andre projekter 1. Lufttrafikstyring Radarsystemer - opgradering ATN forsøsinfrastruktur i Tyskland SACTA fase III Undersøgelse mhp ATN forsøgsinfrastrukture Study for the development of Air Situation Display Study on the technical and operational problems related to the implementation of the 8. 33 KHZ VHF (ATM) Study on the Installation of ARTEMIS Implementation of the National aeronautical data network Automatic Dependant Surveillance/Controller Pilot Data Link Communications study Enhancement and replacement of radar systems New Lisbon ATM and Voice communications control systems- GETALIS ATN Implementation feasibility studies 2. GNSS / alt lufttrafikstyringsprojekter GNSS, phase 2, Experimental programme Braunschweig studies GNSS, phase 2, SATNAV Differential Station Frankfurt a. M. study Feasibility study for the implementation of a navigation by satellite network Installation of Differential GNSS network in NL / alt GNSS projekter 3. Vejtraifikstyring Cross Border Route Guidance System Nuremberg - Prague / Linz - Prague study Completing the network of Traffic Managment Centres in Spain Implementation of the National Traffic Management Master Plan : Dynamic signalling and RDS-TMC in the TERN in Spain Study on traffic management and information services in the Central European area (CENTRICO) (B,NL,D,F) U U U P U U P U P U U U U P U P P U U U U P U P P U 65 M 0,2670 mio. ECU B B P P P 4,5030 mio. ECU 1,6500 mio. ECU 0,0500 mio. ECU Ô,Ô85Ô mio. ECU 0,1750 mio. ECU iè,Ô75Ô mio. ECU M M M,T 0,3250 mio. ECU 1,7000 mio. ECU 0,3000 mio. ECU 2,3250 mio. ECU B B 4,8000 mio. ECU 2,4000 mio. ECU 7,2000 mio. ECU T,B 10,2250 mio. ECU iÙ,H5Ô mio. ECU 211,2350 mio. ECU L,T L,T L,T L,T L,T L,T L,T L,T L,T L,T L,T L,T G,T G,T G,T <5,T 0,7400 mio. ECU 3,8000 mio. ECU 1,0000 mio. ECU 5,4000 mio. ECU 3,1500 mio. ECU 0,1000 mio. ECU 1,3000 mio. ECU 0,5500 mio. ECU 0,1560 mio. ECU 0,8300 mio. ECU 1,2000 mio. ECU 0,7450 mio. ECU 18,9710 mio. ECU 0,7000 mio. ECU 0,5120 mio. ECU 9,5000 mio. ECU 0,0910 mio. ECU iO,èÔ3Ô mio. ECU M,T 0,4500 mio. ECU M,T M,T 0,8550 mio. ECU 0,9000 mio. ECU M,T 5,2855 mio. ECU Implementation of traffic management and information services in the Central European area (CENTRICO) (B,NL,D,F) Study on traffic management and information services on the TERN in the SERTI area (D, F, 1, E) Implementation of traffic management and information services on the TERN in the SERTI area (D, F, 1, E) VIKING-Study for coordinated road traffic management implementation in Northern Europe (D, DK, SW, SU) CURVE i 1 L-Stødy tor the coordination and validation of the deployment of advanced transport telematic systems in alpine areas (D, A, 1) Study on ITS City Pioneers (Ertico) Implementation of the National Traffic Management Master Plan (SDER) Demonstration and installation of RDS-TMC information services on the TERN in the Northern part of Italy. Study of National RDS-TMC implementation in the UK and its inconnexion across national frontiers P U P U U U P P U M,T MT M,T MT M,T M,T M,T M,T M,T 2,1610 mio. ECU 3,2825 mio. ECU 0,2205 mio. ECU 0,8750 mio. ECU 0,6000 mio. ECU 0,5000 mio. ECU 2,6000 mio. ECU 0,5000 mio. ECU 0,3000 mio. ECU / alt vejtrafikstyringsprojekter 18,4295 mio. ECU 4. Søtrafikstyring Study on Traffic monitoring horizon 2005 (France) Renewal of the radar data processing equipment of VTS centres in the Channel Midlife conversion of Rotterdam VTS Ship reporting system study: NL coordinates (NL, B, D, SF, E, F) European Coastal VHF DSC Infrastructure GMDSS / alt søtrafikstyringsprojekter 5. Andre projekter Pontebbana axis: Semmering base tunnel Seine - Schelde (Escaut) inland waterways based combined transport study Socio-economic study of the maritime accessibility of the ports of Ghent and Terneuzen Forundersøgelse -Tunnel under the Warnow (Hansestadt Rostock) Forundersøgelse vedr. Nordlandkai Lubeck Forundersøgelse HHT København-Alborg-Rødby Ålborg østhavn Environmental assessment for the extension of the Port of Aarhus Study on the Med. motorway: Nerja-Motril Study on the Lleida-Barcelona motorway:Cervera Study on the M50 Madrid Ring Study on the Albacete-Murcia motorway Forundersøgelse vedr. extension and development in the port of Valencia EU study for RADEF (Road Administration Exchange) (B coordinates) Studies for the Port 2000 Le Havre Study for the Saint Malo Port Forundersøgelse vedr. the multimodal transport system Adriatic corridor (3 main ports: Igoumenitsa, Patra,Iraklion) Bologna Airport: 2 studies Studies for the reorganization of the road access to the MargheraA/enice port area Luxembourg Airport terminal Scandinavia Logi-link extension studies, Port of Terneuzen Studies for TEDlM (Baltic Sea telematic platform) Studies for the modernisation of the Great Western lines - route strategy U P P U P P U U U U U U U U U U U U U U U U U U u u u u F. T F,T F. T ET F,T B 1 P M P B P P M M M M P M P P P L P L -P B/P B 0,0175 mio. ECU 0,1390 mio. ECU 0,7600 mio. ECU 0,4000 mio. ECU 0,1250 mio. ECU 1,4415 mio. ECU 1,0000 mio. ECU 1,5000 mio. ECU 0,5000 mio. ECU 2,0000 mio. ECU 0,0500 mio. ECU 0,4000 mio. ECU 0,2500 mio. ECU 0,1000 mio. ECU 4,0000 mio. ECU 1,0000 mio. ECU 2,2600 mio. ECU 2,0000 mio. ECU 0,6000 mio. ECU 0,4150 mio. ECU 0,4000 mio. ECU 0,1000 mio. ECU 0,3400 mio. ECU 0,4000 mio. ECU 0,1400 mio. ECU 0,2500 mio. ECU 0,2250 mio. ECU 0,5000 mio. ECU 0,5000 mio. ECU / alt andre projekter 1 alt Trafikstyring og andre projekter 19,1200 mio. ECU 68,7650 mio. ECU SAMLET TOTAL 280 MECU 66 BILAG VIII: STØRRE TEN-PROJEKTER FINANSIERET AF REGIONALFONDEN OG SAMHØRIGHEDSFONDEN I 1996 A. Specifikke Essen-projekter - Finansieret af Samhørighedsfonden Forpligtelser og bevillingsansøgninger PROJEKT Nr. 3. Højhastighedstog syd Madrid-Barcelona-Perpignan Madrid-Vitoria-Dax 1 alt projekt nr. 3. Nr. 7. Græske motorveje Forpligtelser 1993-1996 1993 1994 1995 1996 i alt 93-96 Søgt bevilling 20 Mecu Mecu Mecu Mecu Mecu Mecu 8,02 0,00 8,02 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 8,02 0,00 8,02 337,04 0,00 337,04 Patras-Athen-Thessaloniki 45,35 13,06 0,00 0,00 58,41 354,07 Via Egnatia 26,42 9,21 40,74 0,00 76,36 506,46 1 alt projekt nr. 7. 71,77 22,27 40,74 0,00 134,7 860,53 Nr. 8. Lissabon-Valladolid motorvej Portugisisk afsnit 23,82 28,80 0,00 0,00 52,62 Spansk afsnit 0,00 0,00 1 alt projekt nr. 8. 23,82 28,80 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 52,62 0,00 0,00 0,00 Nr. 9. Cork-Dublin-Belfast-Larne baneforbindelse Opgradering af strækning 11,87 20,60 21,47 0,00 53,94 (),()() Nr. 13. Irland/UK/Bcnclux NI/N7 vejkorridor i Irland 8,50 40,19 30,83 27,07 106,5 40,00 1 ALT SPECIFIKKE PROJEKTER 123,9 111,8 93,04 27,07 355,9 1237,56 20 Bevilling søgt af myndigheder i medlemsstaterne i ansøgninger modtaget frem til september 1996 (herunder samlet forventet støttebeløb fra Samhørighedsfonden i perioden frem til 1999). 67 B. l. Regionalfonden Energi: Støttebe rettigede omkost ninger (mio. ECU) 525,24 EFRU bevillinger (mio. ECU) 208,88 325,24 128,88 Periode Ret 224,52 89,91 94-97 23,00 9,20 94-97 18,20 7,28 94-96 59,52 22,49 94-96 200,00 80,00 94-99 1275,40 534,60 1275,40 534,60 Cas SPANIEN: CSF. "Estrecho Gibraltar- Tarifa-Côrdoba" Net: Campo Gibraltar og Jérez Instalaciones GNL Huelva Gasoduct Valencia- Cartagena ( 1. fase) INTERREG 11 B (Forbindelse med Portugal) GRÆKENLAND: Indførelse af naturgas i Grækenland21, fra Rusland og Algeriet, heraf: CSF 1994-1999 825,40 354,60 94-99 INTERREG-initiativ Il B PORTUGAL: Naturgasnet: 450,00 180,00 94-99 565,16 237,00 INTERREG II B 348,16 140,00 94-99 CSF 217,00 97,00 94-99 Forenede Kongerige: I ALT: 2624,80 1071,18 herunder lavtryks-didstributionssystemer Grækenland 68 Elektricitet Grækenland REGEN-Cable ITALIEN: REGEN INTERREG II B Forenede Kongerige: CSF delprogram - elsammenkobling Nordirland - Skotland Støttebe rettigede omkost ninger (mio. ECU) EFRU bevillinger (mio. ECU) Periode Ref 50,00 288,48 149,05 139,43 20,00 86,77 31,00 55,77 94-99 92-96 94-99 252,72 86,48 94-99 I ALT: 591,20 193,25 Telecommunikation: Støttebe rettigede omkost ninger (mio. ECU) EFRU bevillinger (mio. ECU) Offentlige net GRÆKENLAND Periode Ref OP Telecom CC A II 322,00 173,00 94-99 Veje SPANIEN: O-P Castilla y Leôn Heraf: Motorvej Lisboa- Val ladolid PP8 Transport: Støttebe rettigede omkost ninger (mio. ECU) 666,77 EFRU bevillinger (mio. ECU) 433,40 Periode Ref 666,77 433,40 94-99 179,37 116,59 94-99 N. 94. 11. 09. 006 c(94)3043/3 af 25. 11. 94 69 GRÆKENLAND: 1426,00 847,00 PATHE (Patra-Korinth- Athen-Thessaloniki) PP7 600,00 352,00 94-99 VIA EGNATIA PP7 826,00 495,00 94-99 IRLAND: 120,20 90,00 Cork - Portlaoise (N8) PP13 Cork - Wexford (N24) Limerick -Portlaoise- Dublin ITALIEN: 15,60 11,70 95-99 28,70 75,90 21,50 94-96 56,80 94-96 OP vejinfrastruktur: 490,00 245,00 94-99 ERDF 940509016 Messina-Palermo Salerno-Reggio Calabria C \ ig/iari-Sassari liari-Otranto Brindlsi-Lametia Terme Forenede Kongerige: 100,00 155,00 84,50 42,50 108,00 50,00 77,50 42,25 21,25 54,00 OP vejinfrastruktur: - 37,23 94-99 Dublin-Belfast Andet Nordirland 24,81 94-99 12,42 94-99 1 ALT: 2702,97 1652,63 Konventionelle baner GRÆKENLAND: Støttebe rettigede omkost ninger (mio. ECU) EFRU bevillinger (mio. ECU) Periode Ref Athen-Thessaloniki 293,00 176,00 94-96 ITALIEN OP banetransport 1756,00 704,00 94-99 70 Forenede Kongerige: I alt baner: Belfast-Dublin Andet Nordirland I ALT: Lufthavne IRLAND: Generel opgradering Dublin-Cork-Shannon Havne GRÆKENLAND: Patras havn Volos havn Rhodes havn Souda havn IRLAND: Dublin (bulklageranlæg) Ringaskiddy (do. ) / ALT: I ALT TRANSPORT - 53,92 46,53 94-99 7,39 933,92 97-99 2049,00 Støttebe rettigede omkost ninger (mio. ECU) EFRU bevillinger (mio. ECU) Periode Ref 14,80 7,40 95-97 C(94) 1971/3 Støttebe rettigede omkost ninger (mio. ECU) 69,00 44,00 13,00 8,00 4,00 7,40 3,70 3,70 76,4 EFRU bevillinger (mio. ECU) Periode Ref 41,00 26,00 8,00 5,00 2,00 3,80 94-99 94-99 94-99 94-99 1,90 96-97 C(94) 1771/3 1,90 44,80 96-97 C(94) 1771/3 4843,17 2638,75 71 BILAG IX: EIB-LÅN TIL TEN OG TEN-RELATEREDE PROJEKTER EIB-PROJEKTER (mio. ECU) God kendte lån Undertegnede finansieringskontrakter <93 95 93 94 I alt 96 1. HØJT PRIORITEREDE PROJEKTER (Det Europæiske Råd i Essen) 8 079 642 1180 1137 1603 924 5485 HØJHASTIGHEDSTOG / KOMBINERET TRANSPORT NORD-SYD (DE/AT/IT) HØJHASTIGHEDSTOG PBKAL (FR/BE/DE/NL/UK) HØJHASTIGHEDSTOG SYD (ES/FR) HØJHASTIGHEDSTOG ØST (FR/DE/LX) BETUWE-BANEN/ KOMBINERET TRANSPORT (NL/DE) HØJHASTIGHEDSTOG / KOMBINERET TRANSPORT FRANKRIG-ITALIEN (FR/IT) GRÎSKE MOTORVEJE (GR) PORTUGAL-SPANIEN MOTORVEJ (PT/ES) - wider project BANEFORBINDELSE CORK-DUBLIN-BELFAST-[LARNE-STRANRAER] (IE/UK) MALPENSA LUFTHAVN (IT) FAST FORBINDELSE FOR BANE OG VEJ MELLEM DANMARK OG SVERIGE (DK/SE) NORDISK TREKANT (NO/SE/FI) IRLAND - DET FORENEDE KONGERIGE - BENELUX VEJFORBINDELSE (UK/IE) HOVEDLINJEN LANGS VESTKYSTEN (WEST COAST MAIN LINE) (UK) 2. ANDRE VIGTIGE PROJEKTER (Det Europæiske Råd i Essen) 2. 1 Projekter i EU 2. 2 Projekter, der vedrører nabolande 3. ANDRE PROJEKTER VEDRØRENDE TRANSEUROPÆISKE NET 3. 1 Det transeuropæiske vejnet 3. 2 Det transeuropæiske banenet 3. 3 Det transeuropæiske havnenet 3. 4 Det transeuropæiske lufthavnsnet 4. PROJEKTER I CENTRAL- OG ØSTEUROPA 4. 1 Vejkorridorer 4. 2 Banekorridorer 4. 3 Havne 4. 4 Lufthavne og lutitrafiksn rina I ALT 384 1 786 1 389 2 060 44 295 688 1 332 131 3 458 2 958 500 7 783 3 168 3 096 460 1 059 1 292 812 216 69 195 477 370 286 350 230 350 1481 119 61 104 109 701 143 534 104 60 11 34 598 44 20 128 149 50 10 66 312 417 357 2003 44 124 440 626 61 425 314 274 250 1263 176 247 176 138 234 40 250 347 626 1434 1055 100 23 224 260 182 32 152 413 583 299 139 633 417 5 222 259 230 261 168 153 15 91 245 16 176 54 838 425 3462 1406 1182 359 515 972 742 16 69 145 20 612 642 2174 2336 3541 2490 11182 72 / *$ EIB-PR0JEKI1 K (mio. ECU) 1. HOJT PRIORITEREDE PROJEKTER (Det Europæiske Råd i Essen) Undertegnede finansieringik^r. trakter 93 <93 94 1 ah 96 200 315 523 593 1 638 1. 1 Projekter i Kl ELFORBINDELSE GR. -EKENLAND - ITALIEN ELFORBINDELSE FRANKRIG - ITALIEN ELFORBINDELSE FRANKRIG - SPANIEN ELFORBINDELSE SPANIEN - PORTUGAL QSTVES7GALNDE ELFORBINDELSE DANMARK NATURGASNET GR. -EKENLAND NATURGASNET. PORTUGAL GASFORBINDLLSE PORTUGAL - SPANIEN 1. 2 Projekter, der \edrorer nabolande GASLEDNING ALGERIET - MAROKKO - EU GASLEDNING RUSLAND - POLEN - EU 2. ANDRE MGTIGE PROJEKTER (Det Europæiske Råd i Essen) 2. 1 Projeter i EL; 2. 2 Pro'é. -. '. er. der \edrorer nabolande 3. ANDRE PROJEKTER VEDRORENDE TRANSEl ROP. E1SKE NET 3. 1 Det transeuropæiske elektricitetsnet 3. 2 De: '. r^tseuropæiske gasnet TkïïT" kendtc Ian 2 248 1 261 100 57 526 354 224 987 641 4 346 153 102 200 161 200 162 224 190 190 250 744 50 56 200 207 255 224 343 894 343 552 343 2 195 811 1 384 160 402 160 142 260 91 1 258 442 816 474 49 425 r 4 443 360 716 745 1 067 2 896 74 EIB-PROJEKTER (mio. ECT) 1. PROJEKTER 1 EL 1. 1 Net og hovedcentraler 1. 2 Mobiltelefoni 1. 3 Satellitter og stationer 2. PROJEKTER, DER VEDRØRER NABOLANDE 2. 1 Net og hovedcentraler 2. 2 Mobiltelefoni 2. 3 Satellitter og stationer I A LT God kendte lån 6 462 5 136 1 005 321 695 680 15 Undertegnede finansieringskontrakter <93 94 93 95 96 1 ALT 666 2 100 839 1 063 4 668 615 2 006 51 72 22 786 53 110 300 130 110 300 130 368 3 775 395 300 571 322 540 540 7 157 776 2 400 969 1 063 5 208 75 BILAG X: EXECUTIVE SUMMARY OF THE "THE LIKELY MACROECONOMIC AND EMPLOYMENT IMPACT OF INVESTMENTS IN TRANS-EUROPEAN TRANSPORT NETWORKS" REPORT Resumé Der har i den senere tid været stigende interesse for den sandsynlige virkning på økonomien og beskæftigelsen af investeringer i transeuropæiske infrastrukturnet. Man forsøger i denne beretning at foretage en foreløbig vurdering heraf ved at se på oprettelse af en komponent af disse net, nemlig det transeuropæiske transportnet (T-TEN). Med henblik på at klargøre de pågældende spørgsmål, analyserede man to tilfælde: for det første afslutning af de 14. projekter, som blev godkendt på Det Europæiske Råds møde i Essen, og som omfatter et anslået udestående investeringsvolumen på ea. 90 mia. ECU. For det andet gennemførelse af T-TEN som skitseret i Fællesskabets retningslinjer (KOM(94) 106 endelig udg. ) til et skønnet beløb på 4 mia. ECU. Af denne analyse fremgår:. De makroøkonomiske følger af Essen-projekternes gennemførelse er særdeles positive: den kumulative stigning i bruttonationalproduktet overstiger 560 mia. ECU i år 2030. Dette repræsenterer et socio-økonomisk udbytte på 11%. Meget ta offentlige udgifter giver så konsekvent så stort udbytte over et så langt tidsrum. En hurtig gennemførelse af Essen-projekterne vil således give den europæiske økonomis konkurrenceevne en vigtig insprøjtning. Virkningerne for beskæftigelsen falder i to kategorier: stigning i midlertidig beskæftigelse under konstruktionsperioden, og vedvarende vækst af beskæftigelsen i driftsperioden. I henhold til de foreløbige skøn i denne beretning vil gennemførelsen al Essen T-TEN skabe yderligere beskæftigelse på 700. 000 mandeår i løbet af del første tiår (1998-2007). Fuldstændig gennemførelse af T-TEN i henhold til Fællesskabets retningslinjer vil medføre en øget beskæftigelse på ea. 3. 200. 000 mandeår. Der vil opstå faste beskæftigelser som følge af den øgede økonomiske aktivitet som følge afdriften af det færdige net. Som allerede nævnt bliver denne forøgelse sandsynligvis ganske betydelig. Jobskabelse er dog alliængig af, hvorvidt øget produktivitet giver sig udtryk i enten højere lønninger eller jobskabelse. Hvis man formoder, at størstedelen af den øgede produktivitet giver sig udtryk i reelle lønninger. en forsigtig hypotese, som bygger på tidligere tendenser - skønnes det, at virkningerne for længerevarende beskæftigelse i økonomien som helhed bliver på mellem 130. 000 og 230. 000 endstra arbejdspladser for de 14 Fissen-projekter og mellem 594. 000 1. 030. 000 ekstra beskæftigelser for alle de projekter, der er indeholdt i retningslinjer for T-TEN. Hvis arbejdstagerne imidlertid kunne overtales til at anvende den øgede produktivitet som følge af T-TEN 76 investeringerne til øget beskæftigelse i stedet for højere reelle lønninger, ville beskæftigelsesforøgelsen være ganske betydeligt større: fra mindst 570. 000 for de 14 Essen-projekter til op til 4. 700. 000 for hele nettet. Disse nettotal maskerer ændringer der kan være ganske betydelig på sektorniveau og regionalt niveau og som ikke er blevet analyseret i nærværende undersøgelse. De bekræfter dog den store betydning, gennemførelsen af T-TEN kan få for en forbedring af EU's beskæftigelse. Det er vigtigt at påpege, at ovennævnte skøn bygger på de formodning, at der ikke er betydelig overkapacitet i økonomien, og at T-TEN-investeringerne derfor på kort sigt har en tendens til at fortrænge eventuelle alternative investeringsprojekter, som ellers ville være blevet påbegyndt. Det eksisterende makroøkonomiske miljø i EU med stor arbejdsløshed og lave rentesatser antyder dog, at der er ganske betydlig ekstra kapacitet. Man kan derfor forvente, at en politisk indsats til fordel for hurtig gennemførelse af T-TEN ville medføre endnu liere arbejdspladser end skønnet på grundlag af de konservative formodninger i denne beretning. Det må i denne forbindelse understreges, at der ikke er nogen automatisk forbindelse med konstruktion af T-TEN og øget beskæftigelse. Hvorvidt de øgede forretningsmuligheder udnyttes afhænger af de ledsagende politikker. Transportpolitikken kan blive en betydelig drivkraft ved gennemførelse af loyal og effektiv prissættelse. Yderligere drivkraft kunne hidrøre fra en velkonstrueret liberaliseringsproces i transportsektoren. Beskæftigelsen påvirkes særlig af makroøkonomiske og strukturelle politikker. Dette gælder navnlig for politikker, der påvirker vare-, kapital- og arbejdskraftmarkeder ved at øge konkurrencen, fleksibiliteten og lette strukturtilpasning. Det kan f. eks. forventes, at gennemførelsen af det indre marked, Den Økonomiske og Monetære Union globaliseringen af verdensøkonomien og udviklingen af de transeuropæiske net tilsammen vil medføre økonomiske goder i form af øget produktivitet og international konkurrenceevne. Konkluderende kan man sige, at den foreløbige analyse i denne beretning antyder, at gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet vil bidrage positivt til jobskabelse - men ikke løse arbejdsløshedsproblemet - i Europa. T-TEN bør dog ikke udelukkende bedømmes på grundlag af deres evne til at skabe beskæftigelse. Der er også tale om andre, store vindinger, for det første vil T-TEN medføre en belydclig forøgelse af produktionen i EU. Endvidere bringer T-TEN lande i Europa nærmere hinanden. Denne økonomiske og sociale sammenhæng er navnlig viglig for de mere perifere regioner. Under visse omstændigheder er der også tale om miljøvindinger på grund af vejtrafikkens overgang til andre transportmåder. Det har dog ikke været muligt at analyse disse aspekter i denne undersøgelse. Det er derfor absolut ønskeligt at foretage yderligere og supplerende analyser af T-TEN- investeringers sandsynlige følger for økonomien, beskæftigelsen og miljøet. 77 Produktions- og beskæftigelsesmæssige virkninger af Essen-projekterne for det transeuropæiske transportnet (central situation***) sammenlignet med udgangssituationen. 140000 » « § O T - c v i T O ^ r w a j i ^ c o æ p T - o j n T j -m T -. - T - £ - r -. -. -. -. - T - c v i e j c » ] e N j c \ i cM 78 ISSN 0254-1459 KOM(96) 645 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 07 11 12 Katalognummer : CB-CO-96-648-DA-C ISBN 92-78-13083-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg ^