title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 2386/96, 16. detsember 1996, millega rakendatakse nõukogu 22. aprilli 1996. aasta määrust (EÜ) nr 736/96 ühenduse huvidele vastavatest investeerimisprojektidest nafta-, maagaasi- ja elektrisektorites komisjonile teatamise kohtaEMPs kohaldatav tekst.

eurovoc_concepts:
electrical energy
exchange of information
form
investment project
natural gas
petroleum

text: 12/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 313 31996R2386 L 326/13 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 17. 12. 1996 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2386/96, 16. detsember 1996, millega rakendatakse nõukogu 22. aprilli 1996. aasta määrust (EÜ) nr 736/96 ühenduse huvidele vastavatest investeerimisprojektidest nafta-, maagaasi- ja elektrisektorites komisjonile teatamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213, võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 1996. aasta määrust (EÜ) nr 736/96 (1) ühenduse huvidele vastavatest investeerimisprojek- tidest nafta-, maagaasi- ja elektrisektorites komisjonile teatamise kohta, eriti selle artikli 2 lõikes 2, ning arvestades, et: määruse (EÜ) nr 736/96 artikli 2 lõikes 2 on sätestatud, et komis- jon võib kõnesolevas määruses ja selle lisades kehtestatud piirides vastu võtta selle artiklis 1 ettenähtud teatamiste vormi, sisu ja muid üksikasju käsitlevaid rakendussätteid; jate teatised standardiseerida, kasutades asjakohase teabe esitamise ja sisu käsitlemise juhendamiseks küsimustikke, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EÜ) nr 736/96 artiklis 1 nimetatud teatised koostatakse käesoleva määruse lisas esitatud näidiste kohaselt. Artikkel 2 teabesüsteemi tehniliseks lihtsustamiseks ja võrreldavate andmete kogumiseks on vaja liikmesriikide ja teatavatel juhtudel ettevõt- Käesolev määrus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamisele järgneval päeval. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 16. detsember 1996 Komisjoni nimel komisjoni liige Christos PAPOUTSIS (1) EÜT L 102, 25. 4. 1996, lk 1. 314 ET Euroopa Liidu Teataja 12/1. kd LISA Küsimustikud teabe kohta, mille esitavad: a) äriühingud liikmesriikide valitsustele, välja arvatud juhud, kui liikmesriigid on määruse (EÜ) nr 736/96 artikli 1 teise lõike viimase lause alusel otsustanud kasutada muid teabe kogumise viise; b) liikmesriigid Euroopa Ühenduste Komisjonile. Küsimustikke, mis moodustavad osa käesolevast lisast, kasutatakse teatise vormi ja sisu standardiseerimise juhistena. Teatises tuuakse esile järgmist: — olemasolevad rajatised või nende osad, — ehitatavad või projekteerimise staadiumis olevad rajatised või nende osad, — rajatiste või rajatiste osade kavandatud kasutusest kõrvaldamine. Olemasolevate rajatiste või nende osade puhul esitatakse aruandekuupäeval kasutuses olev kogu võimsus eraldi kindlaksmääratu kohaselt. Projekteerimise staadiumis olevateks peetakse rajatisi või nende osi järgmistel juhtudel: investeerimisprojektid määruse (EÜ) nr 736/96 tähenduses, mille puhul on vastu võetud põhimõtteline otsus rajatise või rajatise osa ehitamise või laiendamise kohta ja asjakohast tööd on kavandatud alustada kolme aasta jooksul alates kontrolltähtajast nafta- ja maagaasisektorite investeerimisprojektide korral ning viie aasta jooksul elektrisektori investeerimisprojektide korral. Siia hulka kuuluvad ka need investeerimisprojektid, mille põhijooned võib pädev asutus edaspidi täielikult või osaliselt uuesti läbi vaadata või lõplikult heaks kiita. Rajatiste või rajatiste osade kavandatud kasutusest kõrvaldamiseks peetakse järgmisi juhtumeid: rajatised või rajatiste osad, mille puhul on vastu võetud põhimõtteline otsus kasutusest kõrvaldamise kohta, kusjuures tavaliselt eeldatakse, et otsus jõustatakse kolme aasta jooksul alates kontrolltähtajast elektri- ja maagaasisektorite investeerimisprojektide korral ning ühe aasta jooksul naftasektori investeerimisprojektide korral. Investeerimisprojektiga seotud lisateave sisaldab projekti põhimõtete ja otsustusstaatuse olulisi muutusi pärast eelmist teatamist ja muid erikommentaare asjakohase küsimustiku joonealustes märkustes. Liikmesriigid lisavad sellele täienduseks võimalikud omapoolsed projektiga seotud märkused. Kogutud teavet käsitletakse konfidentsiaalsena. 12/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 315 E S S E T E M T H U J I S A A G D U G N R E E T S E V N I I — 1 G … l i r a u n a a j. 1 s i e S D d a v a t a d l a v r õ k t s e s u t u s a K C d a v a t n a e s s u t u s a K B d a v a t n a e s s u t u s a K A i e m õ v e k s a l i b ä L. 1. 2. 3. 4. 5 ) k i i r , n n i l ( e e t s i m e g l u K ) * ( t k n u p e t h ä l — ) * ( t k n u p p p õ l — : k i i r s e m k i i L e h u j a e p : P M e h u j a s i l : E s u t i g i i L ) m k ( s u k k i P ) 3 m d r a j l i m ( e n a t s a a - a g i m i r u u s — i e m õ v e k s a l i b ä L ) d i l l o t ( t õ õ m b ä l i i e n m e s i S ) d i r a a b ( k h õ R. ) d a v a t e õ v e l e s u t u s a k t s i m u d ö ö m a t s a a i r d n e l a k e m o k l t s a r ä p ( d e m t h u j i s a a g d a v a t a t i h e a j d a v a t a d n a v a K C. ) d a v a t e õ v e l e s u t u s a k l u s k o o j a t s a a i r d n e l a k l e m o k ( d e m t h u j i s a a g d a v a t a t i h e a j d a v a t a d n a v a K B. l u s k o o j a t s a a i r d n e l a k e m o k l a d a d l a v r õ k t s e s u t u s a k e s k a t e s t a v a k a d m i , d e m t h u j i s a a G D. a g u s i e s i r a u n a a j. 1 a t s a a i r d n e l a k a v s k o o j i e m õ v e k s a l i b ä l v e l o s e s u t u s a k u g o K A r n i t k e j o r p a d i k r ä m , v a t a a j n o s u t s a v i u K ) i e / h a j ( t k e j o r p N E T : d e s u k r ä m d u u M. l m õ s e m t h u j i s a a g m h ä l i e l i r i i p i g i i R ) * ( ) 3 m d r a j l i m ( e n a t s a a - a g i e n i l u g n a n n h i — 316 ET Euroopa Liidu Teataja 12/1. kd J E S S E T S I T A A R I S A A G L E D E V D U G N R E E T S E V N I I — 2 G D d a v a t a d l a v r õ k t s e s u t u s a K C d a v a t n a e s s u t u s a K B d a v a t n a e s s u t u s a K A s u s m õ v s i i m t o o T … l i r a u n a a j. 1 s i e S : k i i r s e m k i i L. 1. 2. 3. 4. 5 ) d n u t / i s a a g l e d e v 3 m ( s u s m õ v s i i m a t s u r u a m i r u u S ) a t s a a / 3 m d r a j l i m ( t h a m e n a t s a a - a g i e n i l u g n a n n H i ) i s a a g l e d e v 3 m ( s u v a t u h a m m i r u u S r n i t k e j o r p a d i k r ä m , v a t a a j n o s u t s a v i u K ) i e / h a j ( t k e j o r p N E T : d e s u k r ä m d u u M t h o k u s a e n i l i f a a r g o e G ) d n o k r i i p , n n i l (. ) d a v a t e õ v e l e s u t u s a k t s i m u d ö ö m a t s a a i r d n e l a k e m o k l t s a r ä p ( d e m t h u j i s a a g d a v a t a t i h e a j d a v a t a d n a v a K C. ) d a v a t e õ v e l e s u t u s a k l u s k o o j a t s a a i r d n e l a k l e m o k ( d e m t h u j i s a a g d a v a t a t i h e a j d a v a t a d n a v a K B. l u s k o o j a t s a a i r d n e l a k e m o k l a d a d l a v r õ k t s e s u t u s a k e s k a t e s t a v a k a d m i , d e m t h u j i s a a G D. a g u s i e s i r a u n a a j. 1 a t s a a i r d n e l a k a v s k o o j i e m õ v e k s a l i b ä l v e l o s e s u t u s a k u g o K A 12/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 317 I E S S E T A L D O H I S A A G D U G N R E E T S E V N I I — 3 G D d a v a t a d l a v r õ k t s e s u t u s a K C d a v a t n a e s s u t u s a K B d a v a t n a e s s u t u s a K A s u v a t u h a M … l i r a u n a a j. 1 s i e S : k i i r s e m k i i L. 1. 2. 3. 4. 5 t h o k u s a e n i l i f a a r g o e G ) d n o k r i i p , n n i l ( ) 3 m d r a j l i m ( t h a m u g o K ) 3 m d r a j l i m ( t h a m k i l u s a K r n i t k e j o r p a d i k r ä m , v a t a a j n o s u t s a v i u K ) i e / h a j ( t k e j o r p N E T : d e s u k r ä m d u u M ) 3 m d r a j l i m ( s u l t o o t a v e ä p m i r u u S. ) d a v a t e õ v e l e s u t u s a k t s i m u d ö ö m a t s a a i r d n e l a k e m o k l t s a r ä p ( d e s i t a j a r d a v a t a t i h e a j d a v a t a d n a v a K C. l u s k o o j a t s a a i r d n e l a k e m o k l a d a d l a v r õ k t s e s u t u s a k e s k a t e s t a v a k a d m i , d e s i t a j a R D. ) d a v a t e õ v e l e s u t u s a k l u s k o o j a t s a a i r d n e l a k l e m o k ( d e s i t a j a r d a v a t a t i h e a j d a v a t a d n a v a K B. a g u s i e s i r a u n a a j. 1 a t s a a i r d n e l a k a v s k o o j s u s m õ v i v e l o s e s u t u s a k u g o K A 318 ET Euroopa Liidu Teataja 12/1. kd … l i r a u n a a j. 1 s i e S ) a t h o k a t s a a s e d i n n o t s e t e d n a h u t ( d e s u k r ä M C d a v a t a d l a v r õ k t s e s u t u s a K 2 B d a v a t n a e s s u t u s a K 1 B d a v a t n a e s s u t u s a K A d e s u s m õ v s i i m t o o T I D E S U S M Õ V S I M T O O T J E T S I T A A R S I M E L T Ö Ö T A T F A N i e n m i k k a r k o m r e t i õ v / a j i e n m i k k a r k g r e k i e n m a t s i s k o k u u m — — — l u h õ r i r ä ä f s o m t a n o o i s t a l l i t s e D n o o i s t a l l i t s e d m u k a a V i e n m i k k a r k o m r e T s i h i k v e e k i e n m i k k a r k e n i l i t ü ü l a t a k i e n m i k k a r k v i n e e g o r d ü h u u m — — — i e n m i k k a r k e n i l i t ü ü l a t a K e n m i i r e e m o s i i n i i o r g i L i g n m r o f e R : k i i r s e m k i i L i e n m a t s u t i l v ä ä V i l õ i s a a g O F H u u m — — — ) 4 C ( e n m i i r e e m o s I e n m i i r e e m ü o P l e n m i i l ü ü k l A E M A T , E B T M E B T E u u m — — — i e n m a d r e t e E ; l e b r a t s t o l u u m a d e s a d a t u s a k t e , s k e s i m d a e s r e b m ü i õ v s k e s i m a t u m m a l e s i t a j a r s a k a d a d l a v r õ k t s e s u t u s a k d u t a d n a v a k n o s i m , s u s m õ v s i i m t o o t e s i t a j a r : t l u k i l p õ l. a t t õ v e s s u t u s a k i t s e u u e s k a t e s t a v a k i t s a l d n i k i a d m d u k i , u t t õ t e s i m u k k a p e l ü a d a d l a v r õ k t s e s u t u s a k d u t a d n a v a k n o s i m , s u s m õ v s i i m t o o t e s i t a j a r : t l e s i t u j a ) a ) b l a t s a a i r d n e l a k l a v s k o o j a d a d l a v r õ k t s e s u t u s a k d u t a d n a v a k n o s i m , d e s u s m õ v s i i m t o o T C C. l a t s a a i r d n e l a k l a v e n g r ä j l e h a k a t t õ v e s s u t u s a k d u t a d n a v a k n o s i m , d e s u s m õ v s i i m t o o T 1 B : s i m , d e s u s m õ v s i i m t o o t e t s i t a j a r : d e s u s m õ v s i i m t o o t d u t e õ v e s s u t u s a k i t s e u u i õ v d e u U 2 B. u t t õ t l e s u d u õ n a s i l d u t e õ v e s s u t u s a k i t s e u u t s i m a d l a v r õ k t s e s u t u s a k t s a r ä p n o ; d u t a e s r e b m ü s k e s i m e l t ö ö t a t f a n t s e s u t u s a k t s u u m n o ; d u t a e s s i m l a v s i m a t ö ö t i t s e u u n o ) a ) b ) c. l a t s a a i r d n e l a k l a v s k o o j a t t õ v e s s u t u s a k d u t a d n a v a k n o s i m , d e s u s m õ v s i i m t o o T A 12/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 319 320 ET Euroopa Liidu Teataja 12/1. kd


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2384/96 of 16 December 1996 opening individual invitations to tender for the sale for export of vinous alcohol

eurovoc_concepts:
Caribbean Islands
Central America
alcohol
award of contract
distillation
sale


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 2391/96 of 16 December 1996 amending the import duties in the cereals sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing


title: 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/74/EB dėl tekstilės pavadinimų

eurovoc_concepts:
consumer information
labelling
product designation
product quality
textile fibre
textile product

formats: html pdf print

text: 226 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31996L0074 L 32/38 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 96/74/EB 1996 m. gruodžio 16 d. dėl tekstilės pavadinimų 13/18 t. 1997 2 3 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, poliamido ar nailono rūšių, todėl jiems taikomi sutarti- niai dydžiai turi būti suvienodinti; atsižvelgdami 100a straipsnį, į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos (3), (1) (2) (3) (4) kadangi 1971 m. liepos 26 d. Tarybos direktyva 71/307/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuo- jančių tekstilės pavadinimus, suderinimo (4) buvo dažnai ir iš esmės taisoma; kadangi, siekiant aiškumo ir racio- nalumo, minėtą direktyvą reikėtų konsoliduoti; jeigu kiekvienoje valstybėje narėje veiktų skir- kadangi, reglamentuojančios tekstilės produk- tingos nuostatos, tuose pluoštų pavadinimus, sudėtį ir ženklinimą, atsiras- tų kliūčių, trukdančių deramai veikti vidaus rinkai; to būtina suvienodinti šios kliūtys gali būti panaikintos pateikiant kadangi tekstilės produktus į Bendrijos rinką pagal unifikuotas taisykles; kadangi dėl tekstilės pluoštų pavadinimus ir duomenis, nurodomus ant etike- čių, žymenų ar kitokių dokumentų, lydinčių tekstilės produktus įvairiuose gamybos, perdirbimo ir platinimo etapuose; kadangi terminas„tekstilės pluoštas“ turi būti išplėstas įtraukiant juosteles arba vamzdelius, kurių ma- iš tomasis plotis neviršija 5 mm ir kurie yra išpjauti lakštų, pagamintų išspaudžiant I priedo 19–38 ir 41 pozicijose išvardytus polimerus, ir po to ištempti į ilgį; kadangi taip pat turėtų būti priimtos nuostatos, regla- mentuojančios tam tikrus produktus, kurie nėra paga- minti tik iš tekstilės medžiagų, bet tekstilė sudaro di- jį ypatingą dėmesį kreipia džiąją produkto dalį arba į gamintojas, perdirbėjas arba prekiautojas; kadangi II priedo 30 pozicijoje nepažymimas skirtumas tarp įvairių (1) OL C 96, 1994 4 6, p. 1. (2) OL C 195, 1994 7 18, p. 9. (3) 1995 m. vasario 15 d. Europos Parlamento nuomonė, (OL C 56, 1995 3 6, p. 53), 1996 m. vasario 26 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 196, 1996 7 6, p. 1), 1996 m. birželio 18 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 198, 1996 7 8, p. 25) ir 1996 m. spalio 7 d. Tarybos sprendimas. (4) OL L 185, 1971 8 16, p. 6. Direktyva, su paskutiniais, pakeitimais, padarytais Direktyva 87/140/EEB (OL L 56, 1987 2 26, p. 24). (5) (6) (7) (8) (9) leistini nuokrypiai dėl„kitų pluoštų“, kurie jau kadangi yra nustatyti gryniems produktams, turi būti taikomi ir mišiniams; įgyvendinti minėtus tikslus, kurių sie- kadangi, norint kiama šią sritį reglamentuojančių nacionalinių įstatymų nuostatomis, ženklinimas turėtų būti privalomas; kadangi tais atvejais, kai techniškai sudėtinga nurodyti produkto sudėtį jo gamybos metu, etiketėje gali būti pažymėti visi tuo metu žinomi pluoštai, jeigu jie sudaro tam tikrą gatavo produkto procentą; kadangi, norint išvengti šioje srityje Bendrijoje atsiradu- sių taikymo skirtumų, vertėtų nustatyti tikslius ženklini- mo metodus, taikytinus iš dviejų arba daugiau kompo- nentų susidedantiems tekstilės produktams, bei konkreti- tekstilės produktų komponentus, kurių zuoti nereikalaujama paisyti ženklinant ir atliekant analizę; tuos kadangi tekstilės produktai, kuriems taikomi tik ženkli- nimo bendrąja etikete reikalavimai ir kurie parduodami metrais arba atraižomis, į taip pateikiami prekybą, kad pirkėjas galėtų visapusiškai susipažinti su visos pakuotės ar rietimo duomenimis; kadangi pačios valstybės narės turi nuspręsti, kokiomis priemonėmis tai turėtų būti padaryta; turi būti (10) kadangi ypatingą prestižą tarp naudotojų ir vartotojų turintiems apibūdinimams arba pavadinimams turėtų būti taikomi tam tikri reikalavimai; (11) kadangi buvo būtina nustatyti tekstilės pavyzdžių atrin- kimo ir analizės metodus, kurie leistų išvengti prieštara- vimų dėl panaudotų metodų; kadangi toliau taikomi tuo metu valstybėje galiojantys metodai vis dėlto netrukdo taikyti unifikuotų taisyklių; laikinai 13/18 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 227 (12) kadangi šios direktyvos II priedo, nurodančio sutartinius dydžius, kurie turi būti taikomi kiekvieno pluošto nu- sausintai masei, analizės būdu nustatant tekstilės produk- tų pluošto sudėtį, 1, 2 ir 3 pozicijose pateikiami du skirtingi sutartiniai dydžiai, taikomi apskaičiuojant vilnos turinčių iškarštų ir šukuotų ir (arba) gyvūnų plaukų, pluoštų, sudėtį; kadangi laboratorijose negalima visada nustatyti, ar pluoštas yra iškarštas, ar šukuotas, todėl taikant šią nuostatą gali būti gaunami skirtingi rezultatai atliekant tekstilės produktų atitikties patikrinimą Bendri- joje; kadangi todėl, kilus abejonei, laboratorijoms turėtų būti leista taikyti tam tikrą sutartinį dydį; (13) kadangi nerekomenduojama sujungti visas tokiems pro- taikomas nuostatas atskiroje direktyvoje dėl duktams tekstilės produktų; (14) (15) kadangi III ir IV prieduose dėl ypatingos ten išvardytų produktų kilmės turėtų būti ir kiti produktai, kurių nereikia ženklinti, ypač„vienkartinio naudojimo“ produktai arba tokie produktai, kuriems reikalaujamas ženklinimas tik bendrąja etikete; įtraukti kadangi nuostatos, būtinos analizės metodams nustatyti ir jiems suderinti su technikos pažanga, apima griežtai techninio pobūdžio priemones; kadangi dėl to tokioms priemonėms, kaip ir šios direktyvos I ir II priedų derini- mo su technikos pažanga priemonėms, būtina taikyti komitetų procedūrą, nustatytą 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/73/EB dėl dviejų komponentų tekstilės pluoštų mišinių tam tikrų kiekybinės analizės metodų (1) 6 straipsnyje; (16) kadangi šios direktyvos nuostatos sutampa su Tekstilės pavadinimų ir ženklinimo direktyvų komiteto nuomone; (17) kadangi ši direktyva negali daryti įtakos valstybių narių įsipareigojimams dėl V priedo B dalyje nurodytų direk- tyvų perkėlimo į nacionalinės teisės sistemą terminų, 2 straipsnis Šioje direktyvoje „tekstilės produktais“ vadinami bet kokie 1. neapdoroti, pusiau apdoroti, apdoroti, pusiau pagaminti, paga- tik iš minti, pusiau pasiūti ar pasiūti produktai, tekstilės pluoštų, nepriklausomai nuo taikyto jų sumaišymo ar sujungimo būdo. sudaryti 2. Šioje direktyvoje „tekstilės pluoštais“ vadinama: — medžiaga, kuriai būdingas lankstumas, plonumas ir didelis santykis tarp ilgio ir maksimalaus skersinio matmens, lei- džiantys ją taikyti tekstilėje, juosteles, įskaitant — lanksčios juostelės arba vamzdeliai, kurių matomasis plotis išpjautas iš platesnių neviršija 5 mm, juostų arba plėvelių, pagamintų iš medžiagų, naudojamų I priedo 19–41 pozicijose išvardytiems pluoštams gaminti ir tinkamų taikyti tekstilėje; „matomasis plotis“ yra sulanksty- tos, suplotos, suspaustos arba susuktos juostelės ar vamzde- jų plotis nėra visur lio plotis, arba vidutinis plotis, kai vienodas. Šie produktai taip pat turi būti laikomi tekstilės produk- 3. tais ir turi būti reglamentuojami šia direktyva: — produktai, kuriuose tekstilės pluoštai sudaro ne mažiau kaip 80 % visos masės, — baldai, skėčiai, tentai nuo saulės, kuriuose tekstilės kompo- nentai sudaro ne mažiau kaip 80 % visos masės; taip pat daugiasluoksnių kiliminių dangų, čiužinių, turizmo reikme- nų tekstiliniai komponentai bei šilti avalynės, pirštuotų pirštinių, kumštinių pirštinių ir puspirštinių pamušalai, jeigu ir pamušalai sudaro ne mažiau kaip tokie komponentai 80 % gatavo produkto masės, — tekstilė, įeinanti į kitų produktų sudėtį ir sudaranti neatski- riamą jų dalį, kurios sudėtis nurodoma. 3 straipsnis PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 2 straipsnyje paminėtų pluoštų pavadinimai ir apibūdini- 1. mai išvardyti I priede. 1 straipsnis I priedo lentelėje nurodyti pavadinimai turi būti vartojami 2. tik toje pačioje lentelės eilutėje apibūdintiems pluoštams. Tekstilės produktus leidžiama pateikti Bendrijos rinkai prieš jų pramoninį perdirbimą, jo metu arba bet kuriame platinimo tokie produktai atitinka šios direktyvos etape tik tada, kai nuostatas. (1) OL L 38, 1997 2 3, p. 1. Nė vienas iš šių pavadinimų jokia kalba neleidžiamas įvardyti nei savarankišku žodžiu, nei 3. vartoti kitam pluoštui žodžio šaknimi, nei būdvardžiu. Terminas„šilkas“ neleidžiamas vartoti ištisinių gijų siūlų iš 4. tekstilės pluoštų išvaizdai ar išskirtinumui pažymėti. 228 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/18 t. 4 straipsnis 6 straipsnis Joks tekstilės produktas neleidžiamas įvardinti kaip„šim- 1. taprocentinis“,„grynas“ arba„visiškas“, nebent jis būtų sudarytas vien tiktai jokio panašaus termino. to paties pluošto; neleidžiama vartoti iš Tekstilės produkte leidžiama kitų pluoštų iki 2 % jo jeigu šis kiekis yra technologiškai pagrįstas, o ne pri- šis 2. masės, dedamas kaip įprasta. leistinas dydis gali būti padidintas iki 5 %. tekstilės produktams Iškarštiems Tekstilės produktas, iš dviejų arba daugiau 1. sudarytas pluoštų, kurių vieno yra ne mažiau kaip 85 % visos masės, turi būti žymimas: — vyraujančio pluošto pavadinimu, nurodant centą, arba jo masės pro- 5 straipsnis — vyraujančio pluošto pavadinimu, po kurio rašomi žodžiai„- mažiausiai 85 %“, arba 1. Vilnos produktą leidžiama apibūdinti kaip: — „lana virgen“ arba „lana de esquilado“, — „ren, ny uld“, — „Schurwolle“, — „πaξθενo μαλλι“, — „fleece wool“ arba „virgin wool“, — „laine vierge“ arba „laine de tonte“, — „lana vergine“ arba „lana di tosa“, — „scheerwol“, — „lã virgem“, — „uusi villa“, — „ren ull“, tada, jeigu jį sudaro pluoštas, kuris anksčiau nebuvo tiktai panaudotas baigtame produkte, kuris nebuvo verptas ir (arba) veltas kitaip, negu to reikalauja to produkto gamyba, ir kuris nebuvo kaip nors pažeistas jį apdorojant ar naudojant. Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatų, joje nurodyti pavadi- 2. nimai gali būti naudojami apibūdinti vilnai, esančiai pluošto mišinyje, kai: a) visa šiame mišinyje esanti vilna atitinka 1 dalyje nurodytus reikalavimus; b) tokia vilna sudaro ne mažiau kaip 25 % šio mišinio masės; c) naudojant vilnos maišymo prieš karšimą būdą, vilna yra sumaišyta tiktai su vienu kitokiu pluoštu. Šioje dalyje išvardytais atvejais turi būti procentais nurodoma visa mišinio sudėtis. 1 ir 2 dalyse minėtiems produktams, įskaitant iškarštos 3. vilnos produktus, leidžiamos technologiškai pagrįstos pluoštinės priemaišos turi neviršyti 0,3 %. — procentais nurodant viso produkto sudėtį. Tekstilės produktas, iš dviejų arba daugiau 2. sudarytas pluoštų, kurių nė vienas nesudaro 85 % visos masės, turi būti žymimas nurodant mažiausiai dviejų pagrindinių pluoštų pava- dinimus ir jų masės procentą, po kurių mažėjančio masės santykio seka išvardijami kiti produktą sudarantys pluoštai, nebūtinai nurodant jų masės procentą. Tačiau: a) pluoštus, kurių kiekvienas atskirai sudaro mažiau kaip 10 % visos produkto masės, leidžiama bendrai pažymėti terminu„- kiti pluoštai“, šalia nurodant jų visos masės procentą; b) nurodant pluošto, sudarančio mažiau kaip 10 % visos pro- turi būti procentais pateikiama dukto masės, pavadinimą, visa produkto sudėtis. Produktus, turinčius grynos medvilnės metmenis ir gry- 3. nojo lino ataudus, kuriuose linas sudaro ne mažiau kaip 40 % visos nešlichtuotos medžiagos masės, leidžiama pavadinti„med- vilnė ir linas“ ir kartu privalo būti pateikta sudėties charakte- ristika, kurioje būtų pažymėta:„grynos medvilnės metmenys – gryno lino ataudai“. Nurodant galutiniam vartotojui skirto produkto 1, 2, 3 ir 4. 5 dalyse apibrėžtą procentinę sudėtį: a) turi būti leidžiama, kad iki 2 % visos tekstilės produkto masės sudarytų pašaliniai pluoštai, jeigu šis kiekis yra tech- nologiškai pagrįstas, o ne pridedamas kaip įprasta; šį dydį leidžiama padidinti iki 5 % iškarštiems tekstilės produktams, nepažeidžiant 5 straipsnio 3 dalyje nurodyto leistino nuo- krypio; b) turi būti leidžiama 3 % paklaida tarp gamintojo nurodytų ir analizės metu nustatytų pluošto procentų visos etiketėje išvardytų pluoštų masės atžvilgiu; tokia leistina paklaida taip pat taikoma pluoštams, kurie, kaip nustatyta 2 dalyje, išvardijami mažėjančia masės seka, nenurodant procento. Tokia pat leistina paklaida taikoma ir 5 straipsnio 2 dalies b punktui. 13/18 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 229 leistini nuokrypiai apskaičiuojami atskirai; Atliekant analizę, į kurią turi būti atsižvelgiama, apskaičiuojant b visa mase, punkte nurodytą leistiną paklaidą, yra laikoma visa gatavo produkto pluoštų masė, atėmus kitų pluoštų masę, apskaičiuotą taikant a punkte nurodytą leistiną dydį. būti aiškiai nurodomi komerciniuose dokumentuose. Šis reikalavimas ypač draudžia vartoti santrumpas prekybos sutartyse, sąskaitose ir važtaraščiuose; tačiau galima nau- doti mechanizuoto duomenų apdorojimo kodą, jeigu šis kodas yra paaiškintas tame pačiame dokumente. tiktai tuo atveju, a ir b punktuose nurodytus leistinus nuokrypius leidžiama sudėti jeigu bet kokie pašaliniai pluoštai, nustatyti analizės, atliktos taikant a punkte nurodytą leistiną dydį, metu, pasirodo esą to paties cheminio tipo, kaip vienas ar keli etiketėje nurodyti pluoštai. Jeigu tam tikrų produktų gamybos procesas sąlygoja didesnius nuokrypius, negu nurodyta a ir b punktuose, tokie didesni nuokrypiai gali būti leidžiami tiktai išimtiniais atvejais, patikri- nus produkto atitiktį pagal 13 straipsnio 1 dalį ir kai gaminto- jas pateikia argumentuotą pateisinimą. Valstybės narės nedels- damos apie tai informuoja Komisiją. Terminai„maišyti pluoštai“ arba„neidentifikuota tekstilės 5. sudėtis“ gali būti taikomi tokiam produktui, kurio sudėtį ne- lengva nustatyti gaminant. 7 straipsnis Nepažeidžiant 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 3 dalyje ir 6 straipsnio 4 dalyje nustatytų leistinų nuokrypių, aiškiai mato- mų, išsiskiriančių pluoštų, kurie yra grynai dekoratyvūs ir neviršija 7 % gatavo produkto masės, nurodant pluošto sudėtį pagal 4 ir 6 straipsnio nuostatas, minėti nereikia; tas pats taikoma ir tokiems pluoštams (pvz. , metalizuotiems pluoštams), kurie vartojami gaminyje antistatiniam poveikiui suteikti ir kurie neviršija 2 % gatavo produkto masės. 6 straipsnio 3 dalyje minėtiems produktams tokie procentai turi būti skai- čiuojami ne nuo visos medžiagos masės, o atskirai nuo met- menų ir ataudų masės. 8 straipsnis jie teikiami tekstilės produktai Šioje direktyvoje aprašyti turi būti 1. į rinką pažymėti arba paženklinti etiketėmis, kai tokį ženklinimą arba perdirbimo arba komerciniais tikslais; žymėjimą leidžiama pakeisti arba papildyti pridedant komerci- nius dokumentus, kai produktai nėra tiesiogiai parduodami jie tiekiami vykdant užsakymą, galutiniam vartotojui arba kai pateiktą valstybės ar kito juridinio asmens, kuris yra viešosios teisės subjektas, arba kitos atitinkamos institucijos tose valsty- bėse narėse, kur ši sąvoka nežinoma. b) visi 3–6 straipsniuose ir I priede minėti pavadinimai, apibūdinimai ir tekstilės pluoštų sudėties duomenys turi būti nurodomi aiškiais, įskaitomais ir vienodais rašmeni- mis pateikiant tekstilės produktus prekybai arba parduo- dant juos kataloguose, komercinėje literatūroje, ant pakuotės, etiketėse ir žyme- nyse. juos vartotojui, ypač nurodant Duomenys ir informacija, kurie neaptarti šioje direktyvo- je, turi būti aiškiai atskirti. Ši nuostata neturi būti tai- koma prekės ženklams arba įmonės pavadinimui, kurie gali būti reikia nurodyti pagal šią direktyvą, arba po jų. rašomi prieš pat duomenis, kuriuos jei pateikiant tekstilės produktą prekybai arba Tačiau, parduodant jį vartotojui, kaip nurodyta pirmojoje pastrai- poje, nurodytas prekės ženklas arba įmonės pavadinimas, kuriuose atskiru žodžiu, būdvardžiu arba žodžio šaknimi yra pavartotas vienas iš I priede išvardytų pavadinimų arba pavadinimas, kuris gali būti su juo supainiotas, prieš tokį prekės ženklą ar įmonės pavadinimą arba po jų aiškiais ir įskaitomais rašmenimis turi būti užrašomi 3–6 straipsniuose ir I priede minėti pavadinimai, apibūdinimai ir tekstilės pluošto sudėties duomenys. c) Valstybės narės gali reikalauti, kad jų nacionalinės kalbos taip pat būtų vartojamos ženklinant arba žymint tekstilės produktus pagal šio straipsnio reikalavimus, kai tokie į prekybą arba parduodami galuti- produktai pateikiami niam vartotojui jų teritorijoje. Kai siuvimui, adymui ar siuvinėjimui skirti siūlai patei- kiami ritėmis, sruogomis, kamuoliais ar kitokiais nedide- liais kiekiais, valstybės narės gali naudotis pirmoje šio punkto pastraipoje nurodyta galimybe tiktai ženklinant bendrąja etikete arba eksponuojant produktą. Nepažei- IV priedo 18 pozicijos nurodymų, kai kurių džiant produktų etiketės gali būti rašomos bet kuria Bendrijos kalba. 2. a) Visi 3–6 straipsniuose ir I priede minėti pavadinimai, apibūdinimai ir tekstilės pluoštų sudėties duomenys turi d) Valstybės narės negali drausti vartoti kitokius, negu nu- rodyta 3, 4 ir 5 straipsniuose, apibūdinimus ar duomenis apie produkto savybes, jeigu tokie apibūdinimai ar duo- menys nepažeidžia sąžiningos prekybos reikalavimų. 230 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/18 t. 9 straipsnis dalys neužima daugiau kaip10 % produkto paviršiaus ploto, turi būti nurodyta tiktai medžiagos pagrindo sudėtis; Bet kuris tekstilės produktas, sudarytas iš dviejų arba 1. turėti daugiau skirtingos pluošto sudėties komponentų, etiketę, nurodančią kiekvieno komponento pluošto sudėtį. Toks ženklinimas neturi būti privalomas tiems komponentams, kurie sudaro mažiau kaip 30 % visos produkto masės, išskyrus pagrindinį pamušalą. turi d) siūlų, kurių šerdis ir apvalkalas yra iš skirtingų pluoštų ir kurie pateikiami vartotojui, pluošto sudėtis turi būti nuro- dyta visam siūlui ir gali būti atskirai nurodyta šerdies ir apvalkalo sudėtis. Šie komponentai turi būti įvardyti; Jei du arba daugiau tekstilės produktų yra tos pačios 2. pluošto sudėties ir paprastai sudaro vieną vienetą, reikalinga tiktai viena etiketė. 3. Nepažeidžiant 12 straipsnio nuostatų: e) aksomo ir pliušo arba tekstilės, panašios į aksomą ir pliušą, jei iš skirtingų pluoštų suformuoti ir naudojamasis paviršius, gali būti nurodyta pluošto sudėtis turi būti nurodyta visam produktui produkte aiškiai atskiriami pagrindas pluošto sudėtis atskirai šioms dalims, jas įvardijant. ir, a) išvardytų korsetinių gaminių pluošto sudėtis turi būti nuro- dyta visam gaminiui arba atskiriems išvardytiems kompo- nentams bendrai arba atskirai: f) grindų dangos ir kilimų, kurių pagrindą ir naudojamąjį paviršių sudaro skirtingi pluoštai, sudėtis gali būti patei- kiama nurodant tiktai naudojamojo paviršiaus sudėtį, kuris turi būti įvardytas. — liemenėlėms: kaušelių vidaus ir išorės medžiagos ir nu- garinės dalies, 10 straipsnis — korsetams: priekio, užpakalinės dalies ir šonų standinan- tiesiems intarpams, 1. Nukrypstant nuo 8 ir 9 straipsnių nuostatų: — gracijoms: kaušelių išorės ir vidaus medžiagoms, priekio intarpams bei standinantiesiems ir užpakalinės dalies šoniniams intarpams. Kitų, pirmoje pastraipoje neišvardytų korsetinių gaminių pluošto sudėtis turi būti nurodyta visam gaminiui arba atskiriems gaminio komponentams bendrai arba atskirai; neprivaloma ženklinti tų komponentų, kurie sudaro mažiau kaip 10 % visos gaminio masės. a) jei III priede išvardytieji tekstilės produktai yra vienoje iš 2 straipsnio 1 dalyje paminėtų stadijų, valstybės narės gali jokio ženklinimo etiketėmis arba žymėjimo, nereikalauti nurodančio pavadinimą ar sudėtį. Tačiau 8 ir 9 straipsnių nuostatos turi būti turi taikomos, sudėtį, etiketę arba žymenį, nurodančius pavadinimą ar prekės ženklą ar įmonės pavadinimą, kur atskiru žodžiu, būdvardžiu arba žodžio šaknimi yra pavartotas vienas iš I priede išvardytų pavadinimų arba pavadinimas, kuris gali būti su juo supainiotas; jeigu tokie produktai Atskiras korsetinių gaminių įvairių dalių (komponentų) žen- klinimas etiketėmis turi būti toks, kad vartotojas galėtų lengvai suprasti, kurią gaminio dalį apibūdina duomenys etiketėje; b) jeigu IV priede išvardyti tekstilės produktai yra vienodos rūšies ir sudėties, juos galima pateikti prekybai kartu vienoje pakuotėje su bendra etikete, kurioje nurodyti šioje direkty- voje apibrėžti sudėties duomenys; b) tekstilės, margintos ėsdinimo būdu, pluošto sudėtis turi būti ir gali būti atskirai nurodyta nurodyta visam produktui medžiagos pagrindo ir ėsdintos dalies sudėtis. Šie kompo- nentai turi būti įvardyti; c) metrais parduodamų tekstilės produktų sudėtį reikia nuro- dyti tiktai ant pateikiamos prekybai atraižos arba ritinio. c) siuvinėto tekstilės produkto pluošto sudėtis turi būti patei- ir gali būti atskirai siuvinėjimo siūlų jeigu siuvinėtos kiama nurodant viso produkto sudėtį pateikiama ir medžiagos pagrindo bei sudėtis; šie komponentai turi būti įvardyti; Valstybės narės turi imtis visų būtinų priemonių užtikrin- 2. ti, kad 1 dalies b ir c punktuose nurodyti produktai būtų pateikti prekybai taip, kad galutinis vartotojas galėtų išsamiai susipažinti su šių produktų sudėtimi. 13/18 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 231 11 straipsnis mos, sustandinamos arba pastorinamos tam tikros konkrečios tekstilės produkto vietos. Valstybės narės turi imtis visų būtinų priemonių užtikrinti, kad bet kokia nurodyta informacija apie teikiamus į rinką tekstilės produktus nebūtų painiojama su šioje direktyvoje nurodytais pavadinimais ir duomenimis. 12 straipsnis Taikant 8 straipsnio 1 dalį ir kitas šios direktyvos nuostatas dėl tekstilės produktų ženklinimo, 4, 5 ir 6 straipsniuose minima pluošto sudėtis procentais turi būti nustatoma neatsižvelgiant į: 1) visuose tekstilės produktuose: ne tekstilines dalis, kraštus, etiketes ir ženklelius, apvadus ir papuošimus, kurie nėra šio produkto neatskiriama dalis, tekstilės medžiaga aptrauktas sagas ir sagtis, aksesuarus, papuošimus, neelastinius kaspinus, elastinius siūlus ir juos- teles, pridedamus tam tikrose konkrečiose produkto vietose ir, pagal 7 straipsnyje nustatytas sąlygas, matomus ir išskir- tinius tik dekoratyvinės paskirties pluoštus ir antistatinius pluoštus; 3) riebalingas, rišamąsias, sunkinančiąsias, šlichto ir apretavimo impregnuojančius produktus, papildomus dažy- medžiagas, mo ir marginimo produktus ir kitas tekstilės apdorojimo medžiagas. Jeigu nėra atitinkamų Bendrijų nuostatų, valsty- bės narės turi imtis visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šių priedų nebūtų tiek, kad jie galėtų suklaidinti vartotoją. 13 straipsnis Patikrinimai, ar tekstilės produkto sudėtis atitinka tą 1. informaciją, kuri yra apie jį pateikiama pagal šios direktyvos reikalavimus, turi būti atliekami analizės metodais, apibūdintais direktyvose, nurodytose 2 dalyje. Tam 4, 5 ir 6 straipsniuose minėta pluošto sudėtis procentais turi būti nustatoma taikant kiekvieno pluošto nusausintai masei II priede nustatytus sutartinius dydžius, pašalinus 12 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse išvardytus komponentus. Pavyzdžių atrinkimo ir analizės metodus, kuriuos turės šioje direktyvoje minimų produktų 2. taikyti valstybės narės pluošto sudėčiai nustatyti, reglamentuoja atskiros direktyvos. 2) a) grindų dangose ir kilimuose: visus komponentus, rus naudojamąjį paviršių; išsky- 14 straipsnis b) apmušalinėse medžiagose: rišamuosius ir užpildančiuo- sius metmenis ir ataudus, kurie nesudaro naudojamojo paviršiaus; Valstybei narei negalima drausti arba kliudyti šios direkty- 1. vos nuostatas atitinkančių tekstilės produktų pateikimui į rinką dėl priežasčių, susijusių su pavadinimų arba sudėties detalėmis. portjerose ir užuolaidose: rišamuosius ir užpildančiuosius metmenis ir ataudus, kurie nepatenka į gerąją medžiagos pusę; Šios direktyvos nuostatos neturi trukdyti taikyti nuostatų 2. dėl pramoninės ir komercinės nuosavybės apsaugos, kilmės vietos pavadinimo, kilmės žymėjimo bei nesąžiningos konku- rencijos prevencijos, kurios galioja valstybėse narėse. c) kituose tekstilės produktuose: pagrindą ir apatines me- džiagas, sustandinimus ir sutvirtinimus, vidinius pamuša- lus ir grubios drobės pamušalus, dygsniavimo ir siuvimo siūlus, jeigu jie neatstoja medžiagos metmenų ir (arba) ataudų, užpildus, neskirtus izoliacijai, ir, pagal 9 straips- nio 1 dalį, pamušalus. 15 straipsnis Šios direktyvos nuostatos neturi būti taikomos tekstilės pro- duktams, kurie: Šioje nuostatoje: 1) skirti eksportui į trečiąsias šalis; — tekstilės produkto pagrindu arba apatine medžiaga laikoma ta, kuri tarnauja kaip naudojamo paviršiaus pagrindas, ypač antklodėse ir dvisluoksnėse medžia- gose, aksome ar pliuše arba į juos panašiuose pro- duktuose ir negali būti lengvai atskiriama nuo nau- dojamo paviršiaus; — „sustandinimai reiškia siūlus arba sutvirtinimai“ medžiagas, kuriuos papildomai pridėjus sustiprina- ir 2) įvežami į valstybių narių teritoriją tranzitu ir patiekiami muitinės kontrolei; 3) importuojami iš trečiųjų šalių perdirbti šalies viduje; 4) gaminami namudininkų arba nepriklausomų firmų pagal sutartis iš medžiagų, kurių savybės lydinčiuose dokumen- tuose nenurodomos. 232 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/18 t. 16 straipsnis Šios direktyvos I priedo papildymai bei II priedo papildy- 1. ir pakeitimai, kurie būtini šiems priedams suderinti su mai technikos pažanga, turi būti priimami Direktyvos 96/73/EB 6 straipsnyje nustatyta tvarka. Ta pačia tvarka turi būti nustatomas ir naujas kiekybinės 2. analizės metodas kitiems dviejų ir trijų komponentų mišiniams, negu išvardyti Direktyvoje 96/73/EB ir 1973 m. vasario 26 d. Tarybos direktyvoje 73/44/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su trijų komponentų pluoštų mišinių kiekybine anali- ze, suderinimo (1). 3. Direktyvos 96/73/EB 5 straipsnyje nurodytas komitetas yra vadinamas„Tekstilės pavadinimų ir ženklinimo direktyvų komitetu“. 18 straipsnis Nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų dėl V priedo B dalyje nustatytų perkėlimo į nacionalinės teisės sistemą termi- nų, panaikinamos V priedo A dalyje nurodytos direktyvos. Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir turėtų būti suprantamos pagal VI priede nurodytą koreliacinę lentelę. 19 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje, 1996 m. gruodžio 16 d. 17 straipsnis Valstybės narės turi pateikti Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus. Europos Parlamento vardu Pirmininkas K. HÄNSCH Tarybos vardu Pirmininkas I. YATES (1) OL L 83, 1973 3 30, p. 1. 13/18 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 233 I PRIEDAS TEKSTILĖS PLUOŠTŲ LENTELĖ Nr. Pavadinimas Pluošto apibūdinimas 1 2 3 4 5 6 7 8 9 vilna (1) avių ar ėriukų (Ovis aries) kailio pluoštas lamos, kupranugario, alpakos, kašmyro, moherio, angoros, vikū- nijės, bebro, ūdros. Gali būti vartojama su ter- minu „vilna“, arba „plaukai“ (1) guanako, jako, šių gyvūnų plaukai: alpakos, lamos, kupranugario, kašmyro ožkos, ang- oros ožkos, angoros triušio, vikūnijės, jako, guanako, bebro, ūdros gyvūnų plaukai arba ašutai, nebū- tinai įvardinant gyvūno rūšį (pvz. , galvijų plaukai, paprastosios ož- kos plaukai, ašutai) 1 ir 2 pozicijoje nepaminėtų įvairių gyvūnų plaukai šilkas medvilnės kapoko lino pluoštas, išskiriamas tiktai šilkaverpių vabzdžių pluoštas, gaunamas iš medvilnės augalo (Gossypium) sėklų dėžučių pluoštas, gaunamas nuo kapoko medžio (Ceiba pentandra) sėklų pluoštas, gaunamas iš lino (Linum usitatissimum) luobo tikrosios kanapės pluoštas, gaunamas iš kanapės (Cannabis sativa) luobo džiuto pluoštas, gaunamas iš Corchorus olitorius ir Corchorus capsularis luobo. Šioje direktyvoje džiutu yra laikomi iš šių rūšių: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata luobiniai pluoštai, gaunami 10 abakos (Manilos kanapė) pluoštas, gaunamas iš Musa textilis lapamakščių 11 alfos pluoštas, gaunamas iš Stipa tenacissima lapų 12 koiro (kokoso riešuto) pluoštas, gaunamas nuo Cocos nucifera vaisių 13 karklo 14 ramės 15 sizalio 16 sunos 17 henekeno 18 magėjaus 19 acetatinis pluoštas, gaunamas iš Cytisus scoparius ar Spartium Junceum luobo pluoštas, gaunamas iš Boehmeria nivea ir Boehmeria tenacissima luobo pluoštas, gaunamas iš Agave sisalana lapų pluoštas, gaunamas iš Crotalaria juncea luobo pluoštas, gaunamas iš Agave Fourcroydes lapų pluoštas, gaunamas iš Agave Cantala lapų celiuliozės acetato pluoštas, kuriame yra nuo 74 % iki 92 % acetilintų hidroksilo grupių 20 alginatinis pluoštas, gaunamas iš algino rūgšties metalų druskų 234 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/18 t. Nr. 21 Pavadinimas Pluošto apibūdinimas vario amoniakinis pluoštas regeneruotos celiuliozės pluoštas (cupramonium rayon), gaunamas vario amoniakinimo procesu 22 modalinis 23 baltyminis (1) 24 triacetatinis 25 viskozės 26 akrilinis (1) 27 chloropluoštas 28 fluoropluoštas 29 modakrilinis (2) regeneruotos celiuliozės pluoštas, turintis didelę trūkimo jėgą ir dideliu moduliu šlapiame būvyje. Kondicionuoto pluošto trūkimo jėga (BC) ir jėga (BM), kurios reikia pailginti drėgną pluoštą 5 % yra: BC (CN) > 1,3 BM (CN) > 0,5 kur T yra deciteksais išreikštas vidutinis ilginis tankis ﬃﬃﬃ T p ﬃﬃﬃ T + 2 T p pluoštas, gaunamas iš chemikalais regeneruotų ir stabilizuotų natūralių baltyminių medžiagų celiuliozės acetato pluoštas, hidroksilo grupių turintis ne mažiau kaip 92 % acetilintų Regeneruotos celiuliozės pluoštas, gaunamas elementaraus ir štapelio pluošto viskozės gamybos procese pluoštas, sudarytas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinėje yra mažiausiai 85 % masės akrilnitrilinių segmentų pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinėje dau- giau negu 50 % masės sudaro vinilchlorido arba vinilidenchlorido mo- nomerinės grandys pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, sudarytų iš alifatinių anglies fluorido monomerų pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinėje yra nuo 50 % iki 85 % (masės) akrilnitrilo segmentų 30 poliamidinis arba nailonas (2) pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, pasikartojančią funkcinę amido grupę turinčių grandinėje 31 poliesterinis 32 polietileninis (2) 33 polipropileninis (2) pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinėje ne mažiau kaip 85 % (masės) sudaro diolio esteris ir tereftalio rūgštis pluoštas, suformuotas iš nepakeisto prisotinto alifatinio angliavandenilio linijinių makromolekulių pluoštas, suformuotas iš prisotinto alifatinio angliavandenilio linijinių makromolekulių, kuriose vienas anglies atomas turi izoterinėje padėtyje esančią šoninę metilo grupę ir neturi jokių kitų pakaitų 34 polikarbamidinis (2) pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinėje yra pasikartojančių funkcinių ureileno (NH-CO-NH) grupių 35 poliuretano (2) 36 vinilalinis 37 trivinilinis (2) pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, sudarytų iš pasikarto- jančių funkcinių uretano grupių pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinės yra sudarytos iš skirtingu laipsniu acetalinto poli(vinilo alkoholio) pluoštas, suformuotas iš akrilnitrilo terpolimero, chlorinto vinilo mono- mero ir tretinio vinilo monomero, kurių nė vienas nesudaro 50 % visos masės 13/18 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 235 Nr. 38 Pavadinimas elastodieninis (2) 39 elastano Pluošto apibūdinimas elastinis pluoštas iš natūralaus arba sintetinio poliizopreno arba sudarytas iš vieno ar daugiau diolefinų, polimerizuotų su vienu ar daugiau vinilo monomerų, arba be jų ir kuris, ištempus jį iki ilgio, trigubai viršijančio jo pradinį ilgį, paleistas greitai ir visiškai susitraukia iki savo pradinio ilgio elastinis pluoštas, kurį sudaro ne mažiau kaip 85 % (masės) poliuretano segmentų ir kuris, ištempus jį iki ilgio, trigubai viršijančio jo pradinį ilgį, paleistas greitai ir visiškai susitraukia iki savo pradinio ilgio 40 41 stiklo pluoštas pluoštas, pagamintas iš stiklo pluoštai, gaunami iš įvairių arba ankščiau neminėtų medžiagų pavadinimas, atitinkantis pluoštus sudarančios medžiagos pavadi- nimą, pvz. , metalo, (metalinis, metalizuotas), asbesto, popieriaus, vartojamas atskirai ar kartu su žodžiais„siūlas“ arba„pluoštas“ (1) Šio priedo 1 pozicijoje nurodytas pavadinimas„vilna“ taip pat gali būti vartojamas žymėti avies arba ėriukų vilnų pluoštų mišiniams ir 2 pozicijos trečioje skiltyje nurodytų plaukų mišiniams. Ši nuostata yra taikoma 4 ir 5 straipsniuose išvardytiems bei 6 straipsnyje nurodytiems tekstilės produktams, jeigu jie yra iš dalies sudaryti iš 1 ir 2 pozicijoje išvardytų pluoštų. (2) Suprantama kaip žodis„pluoštas“. 236 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/18 t. II PRIEDAS SUTARTOS LEIDŽIAMOS PAKLAIDOS, NAUDOJAMOS APSKAIČIUOJANT TEKSTILĖS PRODUKTO SUDĖ- TYJE ESANČIO PLUOŠTO MASĘ Pluošto Nr. Pluoštas Procentinės dalys 1–2 Vilna ir gyvūnų plaukai: šukuoti pluoštai iškaršti pluoštai 3 Gyvūnų plaukai: šukuoti pluoštai iškaršti pluoštai Ašutai: šukuoti pluoštai iškaršti pluoštai Šilko Medvilnės: normalus pluoštas merserizuotas pluoštas Kapokos Lino Tikrosios kanapės Džiuto Abakos (Manilos kanapės) Alfos Koiro (kokoso riešutas) Karklo Ramės Sizalio Sunos Henekeno Magėjaus Acetatinis Alginatinis Vario amoniakinis Modalinis Baltyminis Triacetatinis Viskozės Akrilinis Chloropuoštas Fluoropluoštas Modakrilinis Poliamidinis arba nailonas: negijinis pluoštas gijos 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 18,25 17,00 (1) 18,25 17,00 (1) 16,00 15,00 11,00 8,50 10,50 10,90 12,00 12,00 17,00 14,00 14,00 13,00 14,00 8,50 14,00 12,00 14,00 14,00 19,00 20,00 13,00 13,00 17,00 7,00 13,00 2,00 2,00 0,00 2,00 6,25 5,75 13/18 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 237 Pluošto Nr. Pluoštas Procentinės dalys 31 Poliesterinis: negijinis pluoštas gijos Polietileninis Polipropileninis Polikarbamidinis Poliuretano: negijinis pluoštas gijos Vinilanilinis Trivinilinis Elastodieninis Elastano Stiklo puoštas: 32 33 34 35 36 37 38 39 40 kurio vidutinis diametras didesnis nei 5μm kurio vidutinis diametras 5μm arba didesnis 41 Metalo Metalizuotas Asbesto Popieriaus 1,50 1,50 1,50 2,00 2,00 3,50 3,00 5,00 3,00 1,00 1,50 2,00 3,00 2,00 2,00 2,00 13,75 (1) Taip pat taikomos 17 % sutartos leidžiamos paklaidos, iškarštos vilnos ir (arba) gyvūnų plaukų. jei neįmanoma nustatyti, ar tekstilės produkto sudėtyje yra šukuotos ar 238 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/18 t. III PRIEDAS PRODUKTAI, KURIEMS ŽEKLINIMAS AR ŽYMĖJIMAS NEPRIVALOMAS (10 straipsnio 1 dalies a punktas) 1. Rankoves prilaikančios juostos 2. Tekstiliniai laikrodžių dirželiai 3. Etiketės ir emblemos 4. Kimšti prikaistuvių laikikliai iš tekstilės medžiagos 5. Kavinukų apdangalai 6. Arbatinukų apdangalai 7. Antrankoviai 8. Movos iš nepūkinės medžiagos 9. Dirbtinės gėlės 10. Pagalvėlės adatoms 11. Tapybiniais raštais dekoruota drobė 12. Tekstilės produktai pagrindo ir pamušalo medžiagoms bei sutvirtinimams 13. Veltiniai 14. Seni gatavi tekstilės produktai, patiekiami kaip seni 15. Getrai 16. Naudotos pakavimo priemonės, parduodamos kaip naudotos 17. Fetrinės skrybėlės 18. Minkštos, be sukietinto pagrindo talpos iš tekstilės medžiagų 19. Kelionės reikmenys iš tekstilės 20. Rankomis siuvinėti gobelenai, baigti arba nebaigti, ir jų gamybai reikalingos medžiagos, įskaitant siuvinėjimo siūlus, parduodamus atskirai nuo drobės ir specialiai pritaikytus tokiam siuvinėjimui 21. Užtrauktukai 22. Tekstile aptrauktos sagos ir sagtys 23. Knygų aplankai iš tekstilės medžiagos 24. Žaislai 25. Avalynės tekstilinės dalys, išskyrus šiltą pamušalą 26. Iš kelių komponentų sudaryti stalo patiesalai, kurių paviršiaus plotas ne didesnis kaip 500 cm2 27. Orkaitės pirštinės ir šluostės 28. Kiaušinių gaubtai 29. Kosmetinės 30. Tekstilės tabokinės 31. Akinių, cigarečių ir cigarų, žiebtuvėlių ir šukų dėklai iš tekstilės medžiagos 32. Sporto saugos reikmenys, išskyrus pirštines 33. Tualeto reikmeninės 34. Batų valymo reikmeninės 35. Laidotuvių reikmenys 13/18 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 239 36. Vienkartinio naudojimo produktai, išskyrus vatą Šioje direktyvoje vienkartinio naudojimo produktais yra laikomi tokie tekstilės produktai, kurie gali būti panaudoti tiktai vieną kartą arba ribotą laiką ir kurių, ir dar kartą panaudoti tam pačiam arba panašiam tikslui. įprastai, neįmanoma restauruoti jie buvo vartojami jei 37. Tekstilės produktai, kuriuos reglamentuoja Europos farmakopėjos taisyklės, nevienkartinė tvarsliava, naudojama medicinos ir ortopedijos tikslams, bei apskritai ortopediniai tekstilės produktai 38. Tekstilės produktai, įskaitant virves, lynus ir virveles, išvardyti IV priedo 12 pozicijoje, paprastai naudojami: a) kaip įrenginių komponentai gaminant ir apdorojant prekes; b) kaip sudedamoji mechaninių įrenginių ir instaliacijų (pvz. , šildymo, oro kondicionavimo ar apšvietimo), namų jų veikimui, išskyrus brezento apklotus ir tekstilinius automobilių priedus, parduodamus atskirai apyvokos ir kitokių įrenginių, automobilių ir kitų transporto priemonių dalis arba reikalingi priežiūrai ar įrengimui, nuo transporto priemonių 39. Saugos reikmėms skirti ugniagesių reikmenys, kulkoms atsparios liemenės ir specialūs saugos drabužiai chemikalų ar kitokių pavojingų poveikių) tekstilės gaminiai: saugos diržai, parašiutai, gelbėjimo liemenės, avariniai nuleidikliai, (pvz. , apsisaugoti nuo ugnies, 40. Pripučiamos konstrukcijos (pvz. , sporto salės, parodų paviljonai ar sandėliai), naudojimo instrukcijos ir techninės charakteristikos jeigu yra pateiktos šių įrenginių 41. Burės 42. Gyvūnų apranga 43. Vėliavos ir vėliavėlės 240 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/18 t. IV PRIEDAS PRODUKTAI, KURIEMS PRIVALOMAS ŽENKLINIMAS AR ŽYMĖJIMAS TIK BENDRĄJA ETIKETE (10 straipsnio 1 dalies b punktas) 1. Grindų šluostės 2. Valymo šluostės 3. Apsiuvai ir papuošimai 4. Pozumentai 5. Diržai 6. Petnešos 7. Keliaraiščiai 8. Batų raišteliai 9. Kaspinai 10. Guma 11. Nauji pakavimo reikmenys, parduodami kaip nauji 12. Špagatas, žemės ūkyje naudojamos virvės, virvelės, lynai ir trosai, kurie neįtraukti į III priedo 38 poziciją (1) 13. Stalo užtiesalai 14. Nosinės 15. Plaukų tinkleliai 16. Kaklaraiščiai ir peteliškės vaikams 17. Seilinukai, vonios pirštinės ir servetėlės veidui plauti 18. Siuvimo, adymo ir siuvinėjimo siūlai, pateikiami mažmeninei prekybai mažais kiekiais ir kurių gryna masė neviršija 1 g. 19. Užuolaidų, portjerų ir štorų juostelės (1) Produktams, kuriuos apima šis punktas ir kurie parduodami atkarpomis, pakuotės ženklinimas bendrąja etikete turi būti toks, kaip ir ritės. Šiame punkte nurodytos virvės bei lynai yra ir kalnų ar vandens sportui naudojamos virvės bei lynai. 13/18 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 241 V PRIEDAS A DALIS PANAIKINTOS DIREKTYVOS (nurodytos 18 straipsnyje) — Tarybos direktyva 71/307/EEB (OL L 185, 1971 08 16, p. 16) ir jos vėlesni daliniai pakeitimai: — Tarybos direktyva 75/36/EEB (OL L 14, 1975 1 20, p. 15), — Tarybos direktyva 83/623/EEB (OL L 353, 1983 12 15, p. 8), — Komisijos direktyva 87/140/EEB (OL L 56, 1987 2 26, p. 24). B DALIS DIREKTYVŲ PERKĖLIMO Į NACIONALINĖS TEISĖS SISTEMĄ TERMINAI Direktyva Leisti prekiauti šią direktyvą atitinkančiais ga- miniais Uždrausti prekiauti šios direktyvos neatitinkan- čiais gaminiais Terminai 71/307/EEB 75/36/EEB 83/623/EEB 87/140/EEB 1973 m. sausio 29 d. 1975 m. sausio 29 d. 1985 m. lapkričio 29 d. 1988 m. rugsėjo 1 d. 1987 m. gegužės 29 d. 242 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/18 t. VI PRIEDAS KORELIACIJOS LENTELĖ Ši direktyva Direktyva 71/307/EEB Ši direktyva Direktyva 71/307/EEB 1 straipsnis 2 straipsnis 3 straipsnis 4 straipsnis 5 straipsnis 6 straipsnis 7 straipsnis 8 straipsnis 9 straipsnis 10 straipsnis 11 straipsnis 12 straipsnis 13 straipsnis 14 straipsnis 15 straipsnis 16 straipsnis 17 straipsnis 18 straipsnis 19 straipsnis I priedo Nr. 1 I priedo Nr. 2 I priedo Nr. 3 I priedo Nr. 4 I priedo Nr. 5 I priedo Nr. 6 I priedo Nr. 7 I priedo Nr. 8 I priedo Nr. 9 I priedo Nr. 10 I priedo Nr. 11 I priedo Nr. 12 I priedo Nr. 13 I priedo Nr. 14 I priedo Nr. 15 I priedo Nr. 16 I priedo Nr. 17 I priedo Nr. 18 I priedo Nr. 19 I priedo Nr. 20 I priedo Nr. 21 I priedo Nr. 22 I priedo Nr. 23 I priedo Nr. 24 I priedo Nr. 25 I priedo Nr. 26 I priedo Nr. 27 I priedo Nr. 28 I priedo Nr. 29 I priedo Nr. 30 I priedo Nr. 31 I priedo Nr. 32 I priedo Nr. 33 I priedo Nr. 34 I priedo Nr. 35 I priedo Nr. 36 I priedo Nr. 37 I priedo Nr. 38 I priedo Nr. 39 I priedo Nr. 40 I priedo Nr. 41 II priedo Nr. 1–2 II priedo Nr. 3 1 straipsnis 2 straipsnis 3 straipsnis 4 straipsnis 5 straipsnis 6 straipsnis 7 straipsnis 8 straipsnis 9 straipsnis 10 straipsnis 11 straipsnis 12 straipsnis 13 straipsnis 14 straipsnis 15 straipsnis 15 straipsnio a punktas 16 straipsnio 3 dalis — 17 straipsnis I priedo Nr. 1 I priedo Nr. 2 I priedo Nr. 3. I priedo Nr. 4 I priedo Nr. 5 I priedo Nr. 6 I priedo Nr. 7 I priedo Nr. 8 I priedo Nr. 9 I priedo Nr. 10 I priedo Nr. 11 I priedo Nr. 12 I priedo Nr. 13 I priedo Nr. 15 I priedo Nr. 16 I priedo Nr. 16 a punktas I priedo Nr. 16 b punktas I priedo Nr. 16 c punktas I priedo Nr. 17 I priedo Nr. 18 I priedo Nr. 19 I priedo Nr. 20 I priedo Nr. 21 I priedo Nr. 22 I priedo Nr. 23 I priedo Nr. 24 I priedo Nr. 25 I priedo Nr. 26 I priedo Nr. 27 I priedo Nr. 28 I priedo Nr. 29 I priedo Nr. 30 I priedo Nr. 31 I priedo Nr. 32 I priedo Nr. 33 I priedo Nr. 34 I priedo Nr. 35 I priedo Nr. 36 I priedo Nr. 37 I priedo Nr. 38 I priedo Nr. 39 II priedo Nr. 1–2 II priedo Nr. 3 II priedo Nr. 4 II priedo Nr. 5 II priedo Nr. 6 II priedo Nr. 7 II priedo Nr. 8 II priedo Nr. 9 II priedo Nr. 10 II priedo Nr. 11 II priedo Nr. 12 II priedo Nr. 13 II priedo Nr. 14 II priedo Nr. 15 II priedo Nr. 16 II priedo Nr. 17 II priedo Nr. 18 II priedo Nr. 19 II priedo Nr. 20 II priedo Nr. 21 II priedo Nr. 22 II priedo Nr. 23 II priedo Nr. 24 II priedo Nr. 25 II priedo Nr. 26 II priedo Nr. 27 II priedo Nr. 28 II priedo Nr. 29 II priedo Nr. 30 II priedo Nr. 31 II priedo Nr. 32 II priedo Nr. 33 II priedo Nr. 34 II priedo Nr. 35 II priedo Nr. 36 II priedo Nr. 37 II priedo Nr. 38 II priedo Nr. 39 II priedo Nr. 40 II priedo Nr. 41 III priedo Nr. 1 III priedo Nr. 2 III priedo Nr. 3 III priedo Nr. 4 III priedo Nr. 5 III priedo Nr. 6 III priedo Nr. 7 III priedo Nr. 8 III priedo Nr. 9 III priedo Nr. 10 III priedo Nr. 11 III priedo Nr. 12 III priedo Nr. 13 III priedo Nr. 14 III priedo Nr. 15 III priedo Nr. 16 III priedo Nr. 17 III priedo Nr. 18 III priedo Nr. 19 III priedo Nr. 20 III priedo Nr. 21 III priedo Nr. 22 III priedo Nr. 23 III priedo Nr. 24 II priedo Nr. 4 II priedo Nr. 5 II priedo Nr. 6 II priedo Nr. 7 II priedo Nr. 8 II priedo Nr. 9 II priedo Nr. 10 II priedo Nr. 11 II priedo Nr. 12 II priedo Nr. 13 II priedo Nr. 15 II priedo Nr. 16 II priedo Nr. 16 a punktas II priedo Nr. 16 b punktas II priedo Nr. 16 c punktas II priedo Nr. 17 II priedo Nr. 18 II priedo Nr. 19 II priedo Nr. 20 II priedo Nr. 21 II priedo Nr. 22 II priedo Nr. 23 II priedo Nr. 24 II priedo Nr. 25 II priedo Nr. 26 II priedo Nr. 27 II priedo Nr. 28 II priedo Nr. 29 II priedo Nr. 30 II priedo Nr. 31 II priedo Nr. 32 II priedo Nr. 33 II priedo Nr. 34 II priedo Nr. 35 II priedo Nr. 36 II priedo Nr. 37 II priedo Nr. 38 II priedo Nr. 39 III priedo Nr. 1 III priedo Nr. 2 III priedo Nr. 3 III priedo Nr. 4 III priedo Nr. 5 III priedo Nr. 6 III priedo Nr. 7 III priedo Nr. 8 III priedo Nr. 9 III priedo Nr. 10 III priedo Nr. 11 III priedo Nr. 12 III priedo Nr. 13 III priedo Nr. 14 III priedo Nr. 15 III priedo Nr. 17 III priedo Nr. 18 III priedo Nr. 19 III priedo Nr. 20 III priedo Nr. 21 III priedo Nr. 22 III priedo Nr. 23 III priedo Nr. 24 III priedo Nr. 25 13/18 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 243 Ši direktyva Direktyva 71/307/EEB Ši direktyva Direktyva 71/307/EEB III priedo Nr. 25 III priedo Nr. 26 III priedo Nr. 27 III priedo Nr. 28 III priedo Nr. 29 III priedo Nr. 30 III priedo Nr. 31 III priedo Nr. 32 III priedo Nr. 33 III priedo Nr. 34 III priedo Nr. 35 III priedo Nr. 26 III priedo Nr. 27 III priedo Nr. 28 III priedo Nr. 29 III priedo Nr. 30 III priedo Nr. 31 III priedo Nr. 32 III priedo Nr. 33 III priedo Nr. 34 III priedo Nr. 35 III priedo Nr. 36 III priedo Nr. 36 III priedo Nr. 37 III priedo Nr. 38 III priedo Nr. 39 III priedo Nr. 40 III priedo Nr. 41 III priedo Nr. 42 III priedo Nr. 43 IV priedas V priedas VI priedas III priedo Nr. 37 III priedo Nr. 38 III priedo Nr. 39 III priedo Nr. 40 III priedo Nr. 41 III priedo Nr. 42 III priedo Nr. 43 III priedo Nr. 44 IV priedas — —


eurovoc_concepts:
Italy
Structural Funds
fishing net
indemnification
redevelopment aid

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 16 12 1996 COM(96) 682 final 96/0308 (CNS) Proposta de DECISÃO DO CONSELHO relativa a uma medida específica destinada a promover a reconversão de certas actividades de pesca praticadas por pescadores italianos (apresentada pela Comissão) EXPOSIÇÃO PE MOTIVOS Proposta de decisão relativa a uma medida específica destinada a promover a reconversão de certas actividades de pesca praticadas por pescadores italianos (redes de emalhar de deriva - "Spadare") 1. CONTEXTO O Conselho adoptou por unanimidade, em finais de 1991, um regulamento que proíbe a utilização de redes de emalhar de deriva de comprimento superior a 2,5 km (Reg. (CEE) n° 345/92). Contudo, em Itália, esta actividade de pesca tradicional revela-se insuficientemente produtiva com redes de menos de 2,5 km, colocando problemas de rendibilidade. As infracções frequentes da legislação comunitária registadas neste país levantaram vários protestos e causaram pressões por parte de associações de ecologistas. 2- O PLANO PE RECONVERSÃO CONSIPERACÔES PE ORPEM GERAL ITALIANO: OBJECTIVOS E Após ampla consulta dos sindicatos e das organizações profissionais, as autoridades italianas apresentaram em 25 de Julho último um "Plano de racionalização e reconversão dos Spadare", com carácter voluntário, em que estão previstas várias medidas de acção de reconversão para os armadores e os marinheiros em causa. O objectivo do Plano de racionalização e de reconversão dos Spadare consiste na supressão das licenças para a pesca com redes de emalhar de deriva, bem como na apreensão e destruição das redes. Esta operação, cujo objectivo é suprimir este tipo de actividade, foi concebida de forma a reduzir ao mínimo os efeitos no emprego. De facto, está prevista a reconversão dos pescadores para que passem a utilizar sistemas de pesca mais selectivos, bem como a concessão de ajudas para amortecer, a curto prazo, a perda de rendimentos consequente à supressão da prática de pesca com Spadare. O Plano, apresentado pela autoridades italianas tem um carácter de incentivo pronunciado, dado que a actividade de pesca com redes de emalhar de deriva é quase exclusivamente exercida nas zonas do Objectivo 1, muito sensíveis do ponto de vista socioeconómico (elevada taxa de desemprego, dificuldade em encontrar empregos alternativos). A apresentação do plano pelas autoridades italianas permitiu evitar a ameaça de embargo lançada pelos Estados Unidos. Contudo, se o plano não for aprovado, as autoridades americanas poderão voltar a iniciar o processo. 3. ENOUAPRAMENTO JURÍPICO E ORÇAMENTAL Dado que, nos termos do artigo 14° do Regulamento (CE) 3699/93 ("ajudas estruturais pesca"), os armadores beneficiam de uma intervenção comunitária por intermédio do IFOP, propõe-se o financiamento de indemnizações complementares para as tripulações, com base numa medida específica a título do artigo 3o do Regulamento (CEE) 2080/93. O montante da ajuda comunitária (em três anos) cifra-se, no máximo, em 100 milhões de ecus, a disponibilizar através da reprogramação das ajudas estruturais já atribuídas no contexto do QCA Itália Objectivo 1. A. c^ Proposta de Decisão do Conselho de relativa a uma medida específica destinada a promover a reconversão de certas actividades de pesca praticadas por pescadores italianos O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, nomeadamente o seu artigo 43°, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n° 2080/93 ' do Conselho, de 20 de Julho de 1993, que estabelece as regras de execução do Regulamento (CEE) n° 2052/882 no que respeita ao instrumento financeiro de orientação das pescas, nomeadamente o seu artigo 6o, Tendo em conta a proposta da Comissão, Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu, Considerando que um certo número de navios de pesca que arvoram pavilhão italiano pratica a pesca do atum e do espadarte no Mediterrâneo com redes de emalhar de deriva; que esta pesca tem um carácter tradicional e constitui uma fonte significativa de rendimentos para os pescadores e também para as populações das zonas de pesca dependentes dessa actividade; Considerando que tendo em conta as condições particulares da pesca e das características das espécies em causa no mediterrâneo, a pesca dos grandes peixes pelágicos com redes de emalhar de deriva até 2,5 kilometros de comprimento não é rentável para estes pescadores; que se verificou que estes pescadores utilizam muitas vezes, por razões de rendibilidade, redes de emalhar de deriva de comprimento superior a 2,5 quilómetros; Considerando que o artigo 9°-A do Regulamento (CEE) n° 3094/86 do Conselho que prevê determinadas medidas técnicas de conservação dos recursos da pesca3, com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n° 3071/954, proíbe a qualquer navio deter a bordo ou realizar actividades de pesca com uma ou várias redes de emalhar de deriva cujo comprimento individual ou acumulado seja superior a 2,5 quilómetros; Considerando que as práticas dos pescadores que utilizam redes de comprimento superior a 2,5 quilómetros são ilegais à luz do direito comunitário e que a Comissão iniciou os procedimentos previstos para esses casos; que o Governo italiano adoptou novas disposições com vista a reforçar as medidas de controlo das actividades de pesca e a sancionar severamente os pescadores nos casos de infracção da regulamentação nacional e comunitária; JOn° L 193/1 de 31. 07. 1993, p. 1 JO n° L 185 de 15. 07. 1988, p. 9 J O n ° L 2 8 8 de 11. 10. 1986, p. 1. 10 n°L 329 de 30. 12. 1995, p. 14. A. é> Considerando que, atendendo aos problemas de natu T,a económica e social verificados nas zonas dependentes dessa actividade de pesca, na maior parte situadas em regiões que pertencem ao objectivo 1 para efeitos de intervenção dos fundos estruturais, a eliminação dessa prática de pesca só poderá ser eficaz e rápida se for enquadrada num plano de reconversão apoiado por medidas de acompanhamento; Considerando que o Governo italiano elaborou um plano global destinado a solucionar de forma definitiva o problema descrito; que o êxito de tal plano depende do carácter realmente atractivo das ajudas oferecidas aos interessados com vista à adesão ao plano de reconversão; que a maior parte das medidas possíveis se enquadram no domínio de intervenção do instrumento financeiro de orientação das pescas (IFOP) e serão adoptadas nesse âmbito e de acordo com os procedimentos previstos; Considerando no entanto que, em certos casos, o limite admissível para as ajudas não permitirá alcançar os resultados pretendidos; que, por outro lado, determinadas medidas consideradas pelo Governo italiano não se enquadram nas medidas de intervenção do IFOP já previstas; que é, portanto, conveniente adoptar determinadas medidas e disposições específicas, Considerando que afim de assegurar que as indemnisações previstas para os pescadores, só são concedidas àqueles cujo rendimento estava dependente das actividades da pesca no âmbito da presente decisão, é conveniente notar que estes deverão ter embarcado numa data anterior à comunicação do plano italiano à Comissão; ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo Io No âmbito do plano elaborado pelas autoridades italianas com vista à reestruturação e reconversão da actividade de pesca de grandes peixes pelágicos com redes de emalhar de deriva, comunicado à Comissão em 25 de Julho de 1996, é instituída uma medida específica que permite a concessão de uma ajuda: a) b) c) aos pescadores com a nacionalidade de um Estado-membro, embarcados em 22 de Julho de 1996 num navio de pesca de pavilhão italiano, praticando o dito tipo de pesca ou que tenham embarcado em 1995, ao abrigo de uma indemnisação de espera. O montante desta ajuda não pode ultrapassar 918,23 ecus por pescador e por mês ate o máximo de seis meses e so pode ser pago para os anosl996, 1997 e 1998. Para beneficiar desta indemnisação os pescadores devem subscrever um compromisso para cessar essa actividade de pesca ou para se reconverter noutra actividade em 1997, 1998 ou 1999, em conformidade com o plano italiano; tenham assumido o compromisso de cessar aos armadores que definitivamente qualquer actividade de pesca. O montante da ajuda consta do quadro A em anexo; aos armadores que subscrevam um compromisso de reconversão definitiva para outra actividade de pesca; o montante do prémio de reconversão está indicado no quadro B em anexo. Os pescadores abrangidos pelo disposto na alinéa a) do artigo 1 ° podem beneficiar : Artigo 2o de uma ajuda Max. de 50. 000 ecus desde que cessem qualquer actividade económica. Esta ajuda é cumulável com as vantagens do regime de pré-reforma previsto no artigo 14° bis do Regulamento (CE) n° 3699/935, mas substitui a ajuda prevista na alínea b) do mesmo artigo; de um prémio de reconversão de 20. 000 ecus no Max. no caso de reconversão noutra actividade de pesca ou noutro sector. Este prémio subsitui a ajuda prevista na alinéa b) do artigo 14° do Regulamento (CE) n° 3699/93. Artigo 3o A participação financeira incluindo a participação comunitária para projectos financiados no âmbito do IFOP permitindo a reconversão dos armadores que beneficiaram das medidas instituídas pela presente decisão podem atingir no max. 75% dos custos eligíveis do investimento nas regiões objectivo 1 e 50% dos custos eligíveis do investimento nas regiões fora do objectivo 1. Artigo 4o A participação financeira comunitária é a prevista para as intervenções do IFOP, e manter-se-a no limite das disponibilidades financeiras atribuídas à Itália no âmbito da programação 1994-1999 relativa aos Fundos Estruturais. Ela poderá atingir no máximo 50% dos custos eligíveis expostos pelo Estado membro. Artigo 5o Sem prejuízo das restantes disposições aplicáveis, nomeadamente das previstas no Regulamento (CEE) n° 2847/936, as autoridades italianas transmitirão anualmente à Comissão um relatório sobre a execução do plano referido no artigo Io. A Republica italiana é destinatária da presente Decisão. Artigo 6° Feito em Pelo Conselho, J. O. L346 de 31. 12. 1993, p. 1 JO L261 de 20. 10. 1993, p. 1 ANEXO Quadro A Navios por classe de arqueação TAB Ajuda por cessação 1997 Ajuda por cessação 1998 Ajuda por cessação 1999 0 <5 5 < 20 2 0 < 40 > 40 26 000 ecus 23 000 ecus 20 000 ecus 104 000 ecus 92 000 ecus 80 000 ecus 120 000 ecus 105 000 ecus 93 000 ecus 156 000 ecus 138 000 ecus 120 000 ecus Quadro B Navios por classe de arqueação TAB Prémio de reconversão 1997 Prémio de reconversão 1998 Prémio de reconversão 1999 0 <5 5 < 20 20 < 40 > 40 16. 000 ecus 13. 000 ecus 94. 000 ecus 82. 000 ecus 10. 000 ecus 70. 000 ecus 110. 000 ecus 95. 000 ecus 83. 000 ecus 146. 000 ecus 128. 000 ecus 110. 000 ecus FICHA FINANCEIRA t. DESIGNAÇÃO DA ACCÀO Decisão do Conselho relativa a uma medida específica destinada a promover a reconversão de certas actividades de pesca (redes de emalhar de deriva - Spadare) praticadas por pescadores italianos. 2. RUBRICA(S) ORCAMENTALQS) IMPLICADAS B 2 1100 3. BASE JURÍDICA Artigo 43° do Tratado. 4. DESCRIÇÃO DA ACCÀO: 4. 1 Objectivo geral da acção O objectivo do plano de racionalização e de reconversão das Spadare é a retirada das licenças para a pesca com redes de emalhar de deriva e a retirada e destruição dessas redes. 4. 2 Período coberto pela acção e modalidades previstas para a sua renovação e prorrogação 1997 - 1999. Não está prevista a renovação da acção. 5. CLASSIFICAÇÃO DA DESPESA OU DA RECEITA 5. 1 DNO 5. 2 DD 5. 3 Tipo de receitas: nenhuma. 6. NATUREZA DA DESPESA OU DA RECEITA Subvenção para co-fínanciamento com outras fontes do sector público e/ou do sector privado. S~ 7. INCIDÊNCIA FINANCEIRA 7. 1 Modo de cálculo do custo total da acção (relação entre os custos unitários e o custo total) O cálculo do montante global da ajuda comunitária baseia-se na aplicação da medida ao prémio de 1997, considerando que todos os pescadores abandonam o sector das pescas e que todos os navios do sector "redes de emalhar de deriva" são retirados, ou seja: N° de navios TAB PREMIO Total Contribuição comunitária (50%) 124 354 147 52 677 0 >5 5 >20 20>40 26 000 3 224 000 104 000 30 816 000 120 000 17 640 000 >40 156 000 8 112 000 1 612 000 15 408 000 8 820 000 4 056 000 59 792 000 29 869 000 N° de pescadores que abandonarão o sector 2 658 PREMIO Total Contribuição comunitária (50%) 50 000 132 900 000 66 450 000 Dado que o Estado-membro em causa está actualmente a aprofundar a sua análise da situação, os montantes indicados deverão vir a ser corrigidos no sentido de uma diminuição, uma vez que dependem do ano de execução da acção, do prémio em vigor e da realização da medida. 7. 2 Discriminação dos diversos elementos da acção Discriminação Medida "Redes de emalhar de deriva" 1) Prémios para os navios 2) Prémios para os pescadores Total DA em MECU (preços correntes) Ano n 1997 n+1 1998 n +2 1999 Total 11 23 34 11 22 33 11 22 33 33 67 100 c 7. 3 Calendário indicativo das dotações de autorização/dotações de pagamento Dotações de autorização Dotações de pagamento ano n - 4 997 n + 1 - 1998 n + 2- 1999 n + 3 - 2000 n + 4 - 2001 Ano n 1997 n+1 1998 n +2 1999 DA em MECU n +3 2000 n +4 2001 34 33 33 12 11 + 11 Total 100 11+11+11 11 + 11 12 22 33 22 11 11 100 8. DISPOSIÇÕES ANTI-FRAUDE PREVISTAS Medidas específicas de controlo previstas Atendendo ao carácter voluntário do plano de reconversão e à possibilidade de continuar a pescar com redes de 2 500 metros de comprimento, prevê-se a aplicação de um sistema de controlo que incluirá, para os casos de infracção, sanções financeiras e penais; as autoridades italianas, designadamente, adoptarão disposições muito estritas no que respeita à retirada e destruição das redes de deriva. Serão igualmente aplicáveis as regras dos fundos estruturais. 9. ELEMENTOS DE ANÁLISE CUSTO-EFICÁCIA 9. 1. Objectivos específicos e quantificáveis, população abrangida Objectivos específicos : relações com o objectivo geral O objectivo do plano de racionalização e de reconversão das Spadare é SL retirada das licenças para a pesca com redes de emalhar de deriva e a retirada e destruição dessas redes. A operação não pretende suprimir empregos, mas sim erradicar este tipo de actividade. Na verdade, prevê-se a reconversão dos pescadores noutros sistemas de pesca mais selectivos, bem como a concessão de ajudas para amortizar, a curto prazo, a perda de rendimentos resultante da cesação da pesca com Spadare. População abrangida: distinguir eventualmente por objectivo; especificar os beneficiários finais da intervenção orçamental da Comunidade e os intermediários utilizados A população abrangida é composta por 2 658 pessoas, armadores e pescadores, que são também os beneficiários finais da acção. Os barcos a reconverter são 677, dos quais 40 em regiões fora do objectivo 1 e os restantes em regiões do objectivo 1. O 9. 2. Justificação da acção Necessidade da intervenção orçamental comunitária, tendo especialmente em conta o princípio de subsidiariedade A Comissão considera que a importância da reestruturação da frota no Mediterrâneo, tendo em conta os objectivos da política comum da pesca, justifica uma intervenção da Comunidade e uma ajuda financeira à acção proposta pelas autoridades italianas. Escolha das modalidades de intervenção Os Fundos estruturais, com as suas regras de intervenção, constituem o instrumento adequado para a reestruturação prevista. * vantagens em relação às medidas alternativas (vantagens comparativas) Protecção dos recursos haliêuticos; medida sem impacto financeiro suplementar, porque integrada nos fundos estruturais, com limites fixos. Principais factores de incerteza susceptíveis de afectar os resultados específicos da acção A medida baseia-se no princípio do voluntariado. 9. 3 Acompanhamento e avaliação da acção Indicadores de desempenho Kw, TAB/GT e número de pescadores. Modalidades e periodicidade da avaliação prevista As autoridades italianas devem transmitir anualmente à Comissão um relatório sobre a execução do plano de reconversão. A avaliação da medida integra-se igualmente na avaliação dos programas comunitários. Avaliação dos resultados alcançados (em caso de prossecução ou de renovação de uma acção existente). Não está prevista a renovação da acção. P ISSN 0257-9553 COM(96) 682 final DOCUMENTOS PT 03 13 N. ° de catálogo : CB-CO-96-693-PT-C ISBN 92-78-13632-8 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo 9


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā

eurovoc_concepts:
labour mobility
services company
transnational corporation
worker information
working conditions

text: 05/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31996L0071 21. 1. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 431 L 18/1 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, pakalpojumi paredzēti, vai arī tā darbaspēka izīrēšana, kuru uzņēmums izmanto saistībā ar valsts vai privāttiesis- ku līgumu; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 57. panta 2. punktu un 66. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), saskaņā ar Līguma 189. b pantu (3), (1) (2) (3) tā kā, ievērojot Līguma 3. c pantu, šķēršļu atcelšana starp dalībvalstīm brīvai personu kustībai un pakalpojumu apri- tei ir viens no Kopienas mērķiem; tā kā attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu jebkuri ierobe- žojumi pilsonības vai dzīvesvietas dēļ saskaņā ar Līgumu no pārejas laika beigām ir aizliegti; tā kā iekšējā tirgus izveide nodrošina dinamisku vidi starp- tautiskai pakalpojumu sniegšanai, mudinot arvien vairāk uzņēmumu īslaicīgi norīkot darbiniekus darbā ārvalstīs, lai veiktu darbus dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā tos nodarbina parasti; (4) tā kā pakalpojumu sniegšana var būt vai nu uzņēmuma veikts darbs uz tā atbildību un tā vadībā saskaņā ar līgumu, starp šo uzņēmumu un pusi, kurai kas noslēgts (1) OV C 225, 30. 8. 1991. , 6. lpp. un OV C 187, 9. 7. 1993. , 5. lpp. (2) OV C 49, 24. 2. 1992. , 41. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1993. gada 10. februāra atzinums (OV C 72, 15. 3. 1993. , 78. lpp. ), Padomes 1996. gada kopējā nostāja (OV C 220, 29. 7. 1996. , 1. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1996. gada 18. septem- (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Padomes bra lēmums 1996. gada 24. septembra lēmums. (5) (6) (7) (8) tā kā šādas starptautiskas pakalpojumu sniegšanas veicinā- šanai vajadzīgi godīgas konkurences apstākļi un pasākumi, kas nodrošina darba ņēmēju tiesību ievērošanu; tā kā tas, ka darba attiecības kļūst starptautiskas, rada prob- lēmas attiecībā uz darba attiecībām piemērojamajiem liku- miem; tā kā darba attiecību transnacionalizācija rada prob- lēmu saistībā ar tiesību aktiem, kas piemērojami darba attiecībām; tā kā pušu interesēs ir izstrādāt noteikumus, kas reglamentētu paredzētās darba attiecības; tā kā 1980. gada 19. jūnija Romas Konvencija par līgum- saistībām piemērojamiem tiesību aktiem (4), ko parakstīju- šas 12 dalībvalstis, vairākumā dalībvalstu ir stājusies spēkā 1991. gada 1. aprīlī; ja šādas izvēles nav, tā kā minētās konvencijas 3. pants kā vispārīgu noteikumu paredz, ka pusēm ir iespēja brīvi izvēlēties tiesību aktu; tā līgumu saskaņā ar 6. panta kā, 2. punktu jāreglamentē ar tās valsts tiesību aktiem, kurā darbinieks, izpildot līgumu, parasti veic savu darbu, pat ja viņš uz laiku ir nodarbināts citā valstī, vai, ja darbinieks parasti neveic darbu nevienā valstī, ar tās valsts tiesību aktiem, kurā viņš ir iesaistīts darbā, ja vien no apstākļu kopuma neizriet, ka līgums ir ciešāk saistīts ar citu valsti, tādā gadījumā līgums jāreglamentē ar tās valsts tiesību aktiem; tā kā, ja izvēle netiek izdarīta, līgumu saskaņā ar 6. panta 2. punktu regulē tās valsts likums, kurā darbinieks parasti veic savus pienākumus līgumsaistību izpildē, pat ja tas ir īslaicīgi nodarbināts citā valstī, vai ja darbinieks paras- ti neveic savus pienākumus kādā vienā valstī, tās valsts (4) OV L 266, 9. 10. 1980. , 1. lpp. 432 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 05/2. sēj. likums, kurā atrodas tā uzņēmējdarbības vieta, ar kuras starpniecību darbinieks ir iesaistīts, ja vien neizrādās, ka kopējos apstākļos līgums ir ciešāk saistīts ar citu valsti, un šādā gadījumā līgumu regulē tās valsts likums; tā kā saskaņā ar minētās konvencijas 6. panta 1. punktu tiesību akta izvēle, ko puses izdarījušas, nedrīkst novest pie tā, ka darbiniekam tiek atņemta aizsardzība, ko tam nodro- šina obligātās tiesību normas, kuras saskaņā ar šā panta 2. punktu būtu jāpiemēro, ja izvēles tiesības nepastāv; tā kā, ievērojot konkrētus nosacījumus, minētās konvenci- jas 7. pants nosaka, ka vienlaikus ar tiesību aktiem, kas pasludināti par piemērojamiem, var piemērot citas valsts, jo īpaši tās dalībvalsts, kuras teritorijā darba ņēmējs īslai- cīgi norīkots darbā, obligātās tiesību normas; tā kā saskaņā ar Kopienas tiesību priekšrokas principu, kas noteikts minētās konvencijas 20. pantā, minētā konvencija neietekmē to noteikumu piemērošanu, kuros saistībā ar kādu konkrētu jautājumu noteikti tiesību aktu izvēles noteikumi, kas attiecas uz līgumsaistībām un kas ir vai būs ietverti Eiropas Kopienu institūciju tiesību aktos vai valstu likumos, kuri ir saskaņoti šo aktu īstenošanā; tā kā Kopienas tiesības neizslēdz iespēju dalībvalstīs piemē- rot to tiesību aktus vai kolektīvos līgumus, ko ir parakstī- juši darba devēji un darba ņēmēji, jebkurai personai, kuru, kaut vai īslaicīgi, nodarbina to teritorijā, lai gan šīs perso- nas darba devējs ir reģistrēts citā dalībvalstī; tā kā Kopienas tiesības neaizliedz dalībvalstīm nodrošināt šo tiesību normu ievērošanu ar piemērotiem līdzekļiem; (9) (10) (11) (12) atvaļinājuma minimālo ilgumu; tā kā tad, kad norīkojums nav ilgāks par vienu mēnesi, dalībvalstis noteiktos apstāk- ļos var atkāpties no noteikumiem attiecībā uz minimāla- jām algu likmēm vai kolektīvajos līgumos paredzēt iespēju atkāpties; tā kā, ja veicamā darba apjoms nav ievērojams, dalībvalstis var atkāpties no noteikumiem attiecībā uz minimālajām algu likmēm un apmaksātā ikgadējā atvaļi- nājuma minimālo ilgumu; (17) tā kā obligātās tiesību normas par minimālo aizsardzību, kas ir spēkā uzņēmējā valstī, nedrīkst kavēt tādu darba noteikumu un nosacījumu piemērošanu, kas būtu labvēlī- gāki darba ņēmējiem; (18) tā kā būtu jāuztur spēkā princips, ka pret uzņēmumiem, kas reģistrēti ārpus Kopienas, nedrīkst izturēties labvēlīgāk nekā pret uzņēmumiem, kas reģistrēti dalībvalstī; (19) (20) tā kā neierobežojot citus Kopienas tiesību aktus, šī direk- tīva nerada saistības juridiski atzīt pagaidu darbavietas un nekavē dalībvalstis piemērot to tiesību aktus attiecībā uz darba ņēmēju un pagaidu darbā nodarbināto izīrēšanu uzņēmumiem, kas nav reģistrēti to teritorijā, bet tajā dar- bojas saistībā ar pakalpojumu sniegšanu; tā kā šī direktīva neietekmē ne līgumus, ko Kopiena noslē- gusi ar trešām valstīm, ne dalībvalstu likumus attiecībā uz trešo valstu pakalpojumu sniedzēju iekļūšanu to teritorijā; tā kā šī direktīva neierobežo arī valstu likumus attiecībā uz trešo valstu darba ņēmēju ieceļošanu, uzturēšanos un darba iespējām; (13) tā kā ir jākoordinē dalībvalstu tiesību akti, lai noteiktu obli- gātos pamatnoteikumus minimālajai aizsardzībai, kas uzņēmējvalstī jāievēro darba devējiem, kuri norīko darbā darba ņēmējus veikt īslaicīgu darbu tajā dalībvalstī, kur sniedz pakalpojumus; tā kā šo koordināciju var panākt tikai ar Kopienas tiesību aktiem; (21) tā kā Padomes 1971. gada 14. jūnija Regula (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmas piemēro- šanu darbiniekiem un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā (1), paredz noteikumus, kuri piemērojami attiecībā uz sociālā nodrošinājuma pabalstiem un iemaksām; (14) tā kā, neņemot vērā darba ņēmēja norīkojuma ilgumu, pakalpojumu sniedzējam būtu jāievēro skaidri definēti pamatnoteikumi; (22) tā kā šī direktīva neierobežo dalībvalstu tiesību aktus attie- cībā uz kolektīvu rīcību, lai aizsargātu amatu un profesiju intereses; (15) tā kā būtu jānosaka, ka konkrētos skaidri noteiktos preču salikšanas un/vai uzstādīšanas gadījumos nepiemēro notei- kumus par minimālajām algu likmēm un minimālo apmak- sāto ikgadējo atvaļinājumu; (23) tā kā dalībvalstu kompetentām iestādēm savstarpēji jāsa- darbojas šīs direktīvas piemērošanā; tā kā dalībvalstīm jānodrošina pienācīgi tiesiskās aizsardzības līdzekļi gadīju- mos, kad neievēro šīs direktīvas prasības; (16) tā kā būtu jāpastāv zināmai elastībai, piemērojot noteiku- mus par minimālajām algu likmēm un apmaksātā ikgadējā (1) OV L 149, 5. 7. 1971. , 2. lpp. ; 1971. gada speciālizdevums (II), 416. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3096/95 (OV L 335, 30. 12. 1995, 10. lpp. ). 05/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 433 (24) tā kā jānodrošina šīs direktīvas pareiza piemērošana un tādēļ jāparedz cieša sadarbība starp Komisiju un dalībval- stīm; 2. Šajā direktīvā jēdziena “darba ņēmējs” definīcija atbilst tai defi- nīcijai, ko piemēro tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā darba ņēmējs ir norīkots darbā. (25) tā kā vēlākais piecus gadus pēc šīs direktīvas pieņemšanas Komisijai jāpārskata sīki izstrādātas normas šīs direktīvas īstenošanai, lai, ja vajadzīgs, ierosinātu vajadzīgos grozīju- mus, 3. pants Darba noteikumi un nosacījumi IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Darbības joma 1. Šo direktīvu piemēro dalībvalstī reģistrētiem uzņēmumiem, kuri saistībā ar starptautisku pakalpojumu sniegšanu norīko darba ņēmējus darbā kādā dalībvalstī saskaņā ar 3. punktu. 2. Šo direktīvu nepiemēro tirdzniecības flotes uzņēmumiem attiecībā uz kuģa apkalpi. 3. Šo direktīvu piemēro, ciktāl 1. punktā minētie uzņēmumi veic vienu no šādiem starptautiskiem pasākumiem: a) norīko darbā darba ņēmējus dalībvalstī uz to atbildību un to vadībā saskaņā ar līgumu, kas noslēgts starp uzņēmumu, kas veic norīkojumu, un pusi, kam pakalpojumi domāti un kas darbojas minētajā dalībvalstī, ar noteikumu, ka starp uzņē- mumu, kas veic norīkojumu, un darba ņēmējiem norīkojuma laikā ir darba attiecības, vai b) norīko darba ņēmējus darbā iestādē vai uzņēmumā, kas pie- der kādai asociācijai dalībvalstī, ar noteikumu, ka starp uzņē- mumu, kas veic norīkojumu, un darba ņēmējiem norīkojuma laikā ir darba attiecības, vai c) kā pagaidu darbavieta vai darbā iekārtošanas aģentūra izīrē darba ņēmēju uzņēmumam, kas ir reģistrēts vai darbojas dalīb- valstī, ar noteikumu, ka starp pagaidu darbavietu vai darbā iekārtošanas aģentūru un darba ņēmēju norīkojuma laikā ir darba attiecības. 4. Attieksme pret uzņēmumiem, kas reģistrēti valstī, kura nav dalībvalsts, nedrīkst būt labvēlīgāka, nekā pret dalībvalstī reģistrētiem uzņēmumiem. 2. pants Definīcijas 1. Šajā direktīvā “darbā norīkots darba ņēmējs” nozīmē darba ņēmēju, kurš uz ierobežotu laiku veic darbu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā viņš parasti strādā. 1. Dalībvalstis nodrošina, lai neatkarīgi no tiesību akta, ko pie- mēro darba attiecībām, 1. panta 1. punktā minētie uzņēmumi nodrošinātu to teritorijā darbā norīkotajiem darba ņēmējiem darba noteikumus, kas attiecas uz šādiem jautājumiem, kurus tajā dalībvalstī, kurā darbu veic, nosaka — ar normatīviem vai administratīviem aktiem un/vai — ar kolektīviem līgumiem vai šķīrējtiesas nolēmumiem, kas ir pasludināti par vispārēji piemērojamiem 8. punkta nozīmē, ciktāl tie attiecas uz pielikumā minētajām darbībām: a) maksimālo darba un minimālo atpūtas laiku; b) minimālo apmaksāto ikgadējo atvaļinājumu; c) minimālajām algas likmēm, to skaitā likmes par virsstun- dām; šo apakšpunktu nepiemēro darba pensiju papildu sis- tēmām; d) darba ņēmēju izīrēšanas nosacījumiem, jo īpaši darba ņēmēju piegādi, ko veic pagaidu darbavietas; e) veselības aizsardzību, drošību un higiēnu darbā; f) aizsardzības pasākumiem attiecībā uz grūtnieču vai sie- viešu pēcdzemdību periodā, bērnu un jauniešu darba noteikumiem; g) vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm un citus diskrimināciju izslēdzošus noteikumus. Šīs direktīvas 1. punkta c) apakšpunktā minēto minimālās algas likmes jēdzienu definē valsts tiesību aktos un/vai tās dalībvalsts praksē, kurā darba ņēmējs ir norīkots darbā. 2. Ja norīkojums darbā nepārsniedz 8 dienas, attiecībā uz preču sākotnēju salikšanu un/vai pirmo uzstādīšanu, ja tā ir līguma par preču piegādi neatņemama daļa un ir vajadzīga piegādāto preču nodošanai ekspluatācijā, un to veic piegādājošā uzņēmuma kva- lificēti darba ņēmēji, 1. punkta b) un c) apakšpunkta pirmo daļu nepiemēro. 434 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 05/2. sēj. Šo noteikumu nepiemēro pielikumā uzskaitītajām darbībām būv- niecības jomā. 3. Dalībvalstis pēc apspriešanās ar darba devējiem un darba ņēmējiem saskaņā ar katras dalībvalsts tradīcijām un praksi var nolemt nepiemērot 1. punkta c) apakšpunkta pirmo daļu 1. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos, ja norīko- jums darbā nepārsniedz vienu mēnesi. 4. Dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem un/vai praksi var paredzēt atbrīvojumus no 1. punkta c) apakšpunkta pirmās daļas 1. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos un no dalībvalsts lēmuma šā panta 3. punkta nozīmē ar kolektīviem līgumiem šā panta 8. punkta nozīmē attiecībā uz vienu vai vairā- kām darbības jomām, ja norīkojums darbā nepārsniedz vienu mēnesi. — kolektīviem līgumiem vai šķīrējtiesas nolēmumiem, kas ir vis- pārēji piemērojami visiem līdzīgiem uzņēmumiem attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā un attiecīgajā profesijā vai rūpniecības nozarē, un/vai — kolektīviem līgumiem, ko ir noslēgušas plašāk pārstāvētās darba devēju un darba ņēmēju organizācijas valsts līmenī un ko piemēro visā valstī, ar noteikumu, ka to piemērošana 1. panta 1. punktā minētajiem uzņēmumiem šā panta 1. punkta pirmajā daļā uzskaitītajos jau- tājumos nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret šiem uzņēmumiem un pārējiem šajā daļā minētajiem uzņēmumiem, kas ir līdzīgā stā- voklī. Uzskata, ka vienlīdzīga attieksme šā panta nozīmē pastāv, ja valsts uzņēmumiem, kas ir līdzīgā stāvoklī, 5. Dalībvalstis var paredzēt atbrīvojumus no 1. punkta c) apakš- punkta pirmās daļas 1. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos, pamatojoties uz to, ka veicamā darba apjoms nav ievērojams. — attiecīgajā vietā un jomā ir uzliktas tādas pašas saistības kā darbā norīkojošajiem uzņēmumiem attiecībā uz 1. punkta pir- majā daļā minētajiem jautājumiem un Dalībvalstis, kas izmanto pirmajā daļā minēto iespēju, nosaka kri- tērijus, kuriem veicamajam darbam jāatbilst, lai varētu uzskatīt, ka tas nav ievērojams. 6. Norīkojuma darbā ilgumu aprēķina, pamatojoties uz bāzes laikposmu, kas ir viens gads kopš norīkojuma darbā sākuma. Lai veiktu šos aprēķinus, ņem vērā visus iepriekšējos laikposmus, kuros attiecīgo darbu veicis norīkots darba ņēmējs. 7. Panta 1. līdz 6. punkta noteikumi nekavē tādu darba notei- kumu un nosacījumu piemērošanu, kas ir labvēlīgāki darba ņēmē- jiem. Komandējuma naudu, kas saistīta ar attiecīgo norīkojumu, uzskata par minimālās algas daļu, ja vien to neizmaksā, atlīdzinot tādus faktiskos izdevumus saistībā ar norīkojumu darbā kā ceļa, dzīvokļa un uzturēšanās izdevumi. 8. “Kolektīvi līgumi vai šķīrējtiesas nolēmumi, kas ir pasludināti par vispārēji piemērojamiem” nozīmē kolektīvus līgumus vai šķī- rējtiesas nolēmumus, kas jāievēro visiem uzņēmumiem attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā un attiecīgajā profesijā vai rūpniecības nozarē. — jāizpilda šīs saistības ar tādām pašām sekām. 9. Dalībvalstis var paredzēt, ka 1. panta 1. punktā minētajiem uzņēmumiem jānodrošina 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajiem darba ņēmējiem noteikumi, ko piemēro pagaidu darba ņēmējiem tajā dalībvalstī, kurā darbu veic. 10. Šī direktīva, pamatojoties uz vienlīdzīgu attieksmi, nekavē dalībvalstis saskaņā ar Līgumu piemērot valstu uzņēmumiem un citu valstu uzņēmumiem — darba noteikumus un nosacījumus jautājumos, kas nav minēti 1. punkta pirmajā daļā, attiecībā uz sabiedriskās kārtības noteikumiem, — darba noteikumu un nosacījumus, kas noteikti kolektīvajos līgumos vai šķīrējtiesas nolēmumos 8. punkta nozīmē un attiecas uz darbībām, kuras nav minētas pielikumā. 4. pants Sadarbība informācijas jomā 1. Nolūkā īstenot šo direktīvu dalībvalstis saskaņā ar valsts tie- sību aktiem un/vai praksi izraugās vienu vai vairākus sakaru biro- jus vai vienu vai vairākas kompetentas valsts iestādes. Ja nav sistēmas kolektīvu līgumu vai šķīrējtiesas nolēmumu paslu- dināšanai par vispārēji piemērojamiem pirmās daļas nozīmē, dalībvalstis, ja tās vēlas, var balstīties uz 2. Dalībvalstis paredz sadarbību starp valsts iestādēm, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par 3. pantā minēto 05/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 435 darba noteikumu uzraudzību. Šī sadarbība jo īpaši ir saistīta ar atbildēm uz pamatotām šo iestāžu prasībām pēc informācijas par darbaspēka starptautisko izīrēšanu, to skaitā pēc informācijas par acīmredzamiem pārkāpumiem vai iespējamām nelikumīgām starptautiskām darbībām. Komisija un pirmajā daļā minētās valsts iestādes cieši sadarbojas, lai analizētu grūtības, kas varētu rasties, piemērojot 3. panta 10. punktu. Savstarpēju administratīvu palīdzību sniedz bez maksas. 3. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai 3. pantā minēto informāciju par darba noteikumiem un nosacījumiem darītu vispārēji pieejamu. 4. Katra dalībvalsts paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai par 1. punktā minētajiem sakaru birojiem un/vai kompetentām iestā- dēm. ņēmējs ir vai ir bijis norīkots darbā, neierobežojot, ja vajadzīgs, tiesības sākt tiesvedību citā valstī saskaņā ar starptautiskajām konvencijām par jurisdikciju. 7. pants Izpilde Dalībvalstīs vēlākais līdz 1999. gada 16. decembrim stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces. 8. pants Pārskatīšana, ko veic Komisija 5. pants Pasākumi Vēlākais līdz 2001. gada 16. decembrim Komisija pārskata šīs direktīvas darbību, lai vajadzības gadījumā ierosinātu Padomei vajadzīgos grozījumus. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus gadījumā, ja neizpilda šīs direktīvas prasības. Tās jo īpaši nodrošina, lai darba ņēmējiem un/vai to pārstāvjiem būtu pieejamas atbilstīgas procedūras šīs direktīvas noteikto saistību izpildei. Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. 9. pants Briselē, 1996. gada 16. decembrī 6. pants Jurisdikcija Lai īstenotu tiesības uz darba noteikumiem un nosacījumiem, ko nodrošina ar 3. pantu, var sākt tiesvedību dalībvalstī, kurā darba Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs K. HÄNSCH priekšsēdētājs I. YATES 436 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 05/2. sēj. PIELIKUMS Pie 3. panta 1. punkta otrajā ievilkumā minētajām darbībām pieder visi būvdarbi, kas saistīti ar ēku celtniecību, remontēšanu, apkopi, pārveidošanu vai nojaukšanu, un jo īpaši šādi darbi: 1) ekskavācija, 2) rakšana, 3) faktiskie celtniecības darbi, 4) gatavo daļu montāža un demontāža, 5) labiekārtošana vai uzstādīšana, 6) pārveidošana, 7) rekonstrukcija, 8) remonts, 9) demontāža, 10) nojaukšana, 11) uzturēšana, 12) apkope, krāsošana un tīrīšana, 13) uzlabojumi


title: Rådets och Europaparlamentets beslut nr 102/97/EG av den 16 december 1996 om antagande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att förebygga narkotikamissbruk inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (1996-2000)

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

formats: html pdfa1b print


title: VERORDENING (EG) Nr. 2384/96 VAN DE COMMISSIE van 16 december 1996 tot opening van gewone openbare inschrijvingen voor de verkoop, met het oog op uitvoer, van alcohol uit wijnbouwprodukten


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 2392/96 DER KOMMISSION vom 16. Dezember 1996 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit


title: Europaparlamentets och rådets direktiv 96/74/EG av den 16 december 1996 om benämningar på textilier