title: Reglamento (CE) nº 2385/96 de la Comisión de 16 de diciembre de 1996 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 3046/92 por el que se fijan disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) nº 3330/91 del Consejo relativo a las estadísticas de intercambios de bienes entre Estados miembros y por el que se modifica el mismo, en lo que concierne a la simplificación de la indicación de la masa neta

eurovoc_concepts:
EU statistics
consumer goods
intra-EU trade
trading operation
weights and measures

formats: html pdfa1b print


title: 97/11/JI: Gemeinsame Maßnahme vom 16. Dezember 1996 - vom Rat aufgrund von Artikel K.3 des Vertrags über die Europäische Union angenommen - zur einheitlichen Gestaltung der Aufenthaltstitel

eurovoc_concepts:
EU Member State
European standard
foreign national
identity document
joint action
residence permit


title: Direktiva 96/74/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o tekstilnih imenih

eurovoc_concepts:
consumer information
labelling
product designation
product quality
textile fibre
textile product

formats: html pdf print

text: 226 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 18 31996L0074 L 32/38 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 3. 2. 1997 DIREKTIVA 96/74/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 16. decembra 1996 o tekstilnih imenih EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA poliamida ali najlona in je zato treba uskladiti dovoljene količine teh materialov; ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zlasti člena 100a Pogodbe, in ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), v skladu s postopkom, določenim v členu 189b Pogodbe (3), (1) (2) (3) (4) ker je bila Direktiva Sveta 71/307/EGS z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic o tekstil- nih imenih (4) večkrat znatno spremenjena in ker bi bilo treba zaradi večje jasnosti in preglednosti pripraviti pre- čiščeno besedilo navedene direktive; ker bi določbe držav članic v zvezi z imeni, sestavo in označevanjem tekstilnih izdelkov, če bi se v državah članicah razlikovale, ovirale pravilno delovanje skupnega trga; ker se lahko te ovire odpravi, če za dajanje tekstilnih izdelkov na trg v okviru Skupnosti veljajo enotni pred- pisi; ker je zato treba uskladiti imena za tekstilna vlakna in podrobne podatke na etiketah, oznakah in spremni dokumentaciji tekstilnih izdelkov na različnih stopnjah njihove izdelave, predelave in prodaje; ker je pomen izraza „tekstilno vlakno“ treba razširiti na trakove ali tulce, katerih vidna širina ne presega 5 mm in ki so izrezani iz plošč, izdelanih z ekstrudiranjem polimerov, naštetih v točkah od 19 do 38 in v točki 41 Priloge I, ter nato, raztegnjeni v vzdolžni smeri; izdelki, ki niso izdelani ker bi bilo treba vključiti tudi določbe v zvezi z ne- samo iz tekstilnih katerimi je najvažnejša materialov, vendar vsebujejo tekstil, ki sestavina izdelka oziroma na katerega proizvajalec, pred- elovalec ali prodajalec opozarja; ker skladno s točko 30 treba razlikovati med različnimi vrstami Priloge II ni (1) UL C 96, 6. 4. 1994, str. 1. (2) UL C 195, 18. 7. 1994, str. 9. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 1995 (UL C 56, 6. 3. 1995, str. 53), Skupno stališče Sveta z dne 26. februarja 1996 (UL C 196, 6. 7. 1996, str. 1), Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. junija 1996 (UL C 198, 8. 7. 1996, str. 25) in Sklep Sveta z dne 7. oktobra 1996. (4) UL L 185, 16. 8. 1971, str. 16. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 87/140/EGS (UL L 56, 26. 2. 1987, str. 24). (5) (6) (7) (8) (9) ker je treba toleranco glede „drugih vlaken“, ki določena za čiste izdelke, uporabiti tudi za mešanice; je že je za doseganje cilja, ki ker predpisom na tem področju, označevanje obvezno; je podlaga nacionalnim ker se lahko v primerih, ko je med izdelavo tehnično težko podrobno navesti sestavo izdelka, katera koli tedaj znana vlakna navedejo na oznaki, če predstavljajo dolo- čen odstotek končnega izdelka; ker je priporočljivo podrobno navesti točen način ozna- čevanja nekaterih tekstilnih izdelkov iz dveh ali več komponent in način označevanja komponent tekstilnih jih je treba upoštevati pri označevanju in izdelkov, ki analiziranju, da bi preprečili različno uporabo, ki so s tem v zvezi postale očitne v Skupnosti; ker se za tekstilne izdelke zahteva samo označevanja in ker se morajo tekstilni izdelki, ki se prodajajo na meter ali po narezani dolžini, prodajati tako, da se lahko kupec popolnoma seznani s podrobnimi podatki, ki so pritrjeni na celoten navitek ali balo; ker se morajo države članice odločiti o ukrepih, ki jih je v ta namen treba sprejeti; (10) ker morajo biti določeni nekateri pogoji za uporabo in opisov ali potrošniki; imen, ki so zelo cenjeni med uporabniki (11) je bilo treba določiti metode za razvrščanje in ker analiziranje tekstila, da bi se izognili kakršnikoli mož- nosti nasprotovanja uporabljenim metodam; ker začasno zadrževanje uporabe trenutno veljavnih državnih metod ne preprečuje uporabe enotnih predpisov; 13/Zv. 18 SL Uradni list Evropske unije 227 (12) (13) (14) (15) ker Priloga II te direktive, ki določa dogovorjene koli- čine, uporabljene za suho maso vsakega vlakna med določanjem vsebnosti vlaken v tekstilnih izdelkih z analizo, vsebuje v točkah 1, 2 in 3 dve različni dogovo- rjeni količini za izračunavanje sestave mikanih ali česa- nih vlaken, ki vsebujejo volno in/ali živalske dlake; ker laboratorijske analize ne morejo vedno pokazati, ali je lahko pri uporabi te določbe izdelek mikan ali česan, med pregledi ustreznosti tekstilnih izdelkov, ki se iz- vajajo v Skupnosti, pride do neskladnih rezultatov; ker imeti bi zato v negotovih primerih laboratoriji morali pravico uporabljati enotno dovoljeno količino; ker ni priporočljivo v posamični direktivi o tekstilnih izdelkih uskladiti vseh določb, ki se uporabljajo za take izdelke; ker bi morali Prilogi III in IV zaradi izjemnih lastnosti izdelkov, ki so navedeni v teh prilogah, obravnavati tudi druge izdelke, ki jih ni treba označevati, še zlasti izdelke za enkratno uporabo ali izdelke, za katere se zahteva le vključeno označevanje; ker se z določbami, potrebnimi za določitev in prilago- ditev tehničnemu napredku pri metodah analiziranja, izvajajo ukrepi strogo tehnične narave; ker se je zato treba prilagoditi tem ukrepom in ukrepom za prilagodi- tev tehničnemu napredku iz Prilog I in II te direktive, je postopek v odboru že določen v členu 6 Direktive 96/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o nekaterih metodah za kvantitativno analizo dvokomponentnih mešanic tekstilnih vlaken (1); (16) ker so določbe te direktive v skladu z mnenjem Odbora za direktive o tekstilnih imenih in označevanju; (17) ker ta direktiva ne vpliva na obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv, določenimi v delu B Priloge V, Člen 2 in končni Za namene te direktive so „tekstilni izdelki izdelki“ surovine, 1. industrijske ali ročne izdelave ter polizdelki delno ali v celoti izdelani konfekcijski izdelki, katerih surovin- ska sestava so samo tekstilna vlakna ne glede na način mešanja in sestavljanja v procesu izdelave. 2. Za namen te direktive je „tekstilno vlakno“: — enota, značilna po gibkosti, prožnosti, finosti, visokim razmerjem med dolžino in največjim premerom, zaradi česar je primerna za tekstilno uporabo, — upogljivi trakovi ali izdelki cevaste oblike, katerih vidna širina ne presega 5 mm, skupaj s trakovi, iz širših trakov ali filmov, ki so izdelani iz snovi, uporabljenih pri izdelavi vlaken, naštetih v točkah od 19 do 41 Priloge I, in primerne za tekstilno uporabo; vidna širina je širina nagubanega, zravnanega, stisnjenega ali zvitega traku ali izdelka cevaste oblike, ali povprečna širina, če širina ni enakomerna. izrezanimi Enako kot za tekstilne izdelke določbe te direktive veljajo 3. za: — izdelke, ki vsebujejo vsaj 80 ut. % tekstilnih vlaken, — tekstilne materiale, ki se uporabljajo za oblazinjeno pohi- štvo, za dežnike in sončnike, ki vsebujejo vsaj 80 ut. % tekstilnih komponent, tekstilne materiale za večplastne talne obloge, posteljne vložke in opremo za šotorjenje in tople podloge za obutev, rokavice, rokavice palčnike in dolge rokavice brez prstov/športne rokavice, če taki deli izdelka ali podloge predstavljajo vsaj 80 ut. % celotnega izdelka, — tekstilne materiale, ki so sestavni deli drugih izdelkov in tvorijo njihov bistveni del, kadar je njihova sestava na- tančno določena. Člen 3 SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Priloga I vsebuje seznam imen in opisov vlaken iz člena 1. 2. Člen 1 Tekstilni izdelki se lahko prodajajo v Skupnosti pred ali med industrijsko predelavo ali med katero koli fazo prodaje, samo kadar taki izdelki ustrezajo določbam te direktive. (1) UL L 32, 3. 2. 1997, str. 1. Uporaba imen iz tabele v Prilogi I je določena za vlakna, 2. katerih lastnosti so podrobno opisane v isti točki te tabele. Nobeno teh imen se ne sme uporabljati za kakšno drugo 3. vlakno, niti kot celotno ime niti kot korenska osnova ali pridevnik, v nobenem jeziku. Beseda „svila“ se pri filamentni preji ne sme uporabljati 4. kot oznaka za njeno obliko ali predstavitev. 228 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 18 Člen 4 izdelkih, iz odstavka 1 in 2, ter pri volnenih izdelkih, ki so bili v procesu mikanja. Noben tekstilni izdelek se ne sme opisati kot „100 %“, 1. „čist“ ali „ves“, če ni sestavljen samo iz ene same vrste vlaken. Ne sme se uporabiti noben podoben izraz. 2. Tekstilni izdelek lahko vsebuje do 2 ut. % drugih vlaken, če je ta količina iz tehničnih razlogov upravičena in ni redno dodana. Ta toleranca se poveča na 5 ut. % pri tekstilnih izdelkih, ki so vključeni v postopek mikanja. Člen 6 Tekstilni izdelek iz dvo- ali večkomponentne mešanice 1. vlaken, od katerih ena predstavlja najmanj 85 % skupne teže, se označi: Člen 5 — z imenom vlakna in utežnim deležem tega vlakna, ali 1. Volnen izdelek se lahko označi kot: — „lana virgen“ ali „lana esquilado“, — „ren, ny uld“, — „Schurwolle“, — „παρθέυο μαλλί“, — „fleece wool“ ali „virgin wool“, — „laine vierge“ ali „laine de tonte“, — „lana vergine“ ali „lana di tosa“, — „scheerwol“, — „la virgem“, — „uusi villa“, — „ren ull“ le, če je sestavljen samo iz vlaken, ki prej niso bila sestavni del drugega končnega izdelka, ki ni bil v nobenem postopku predenja in/ali polstenja razen tistih, ki so potrebni za izdelavo tega izdelka, in ki niso bila poškodovana med obdelovanjem ali med uporabo. Z odstopanjem od določb odstavka 1 se lahko imena, 2. navedena v tem odstavku, uporabijo za opis volne v mešanici vlaken, če: (a) vsa volna, vsebovana v tej mešanici, ustreza zahtevam, ki so določene v odstavku 1, (b) ta volna ne predstavlja manj kot 25 % skupne teže meša- nice, (c) je poleg volne v mešanici iz česanih vlaken le še ena vrsta vlaken, ki so prav tako česana. V primeru iz tega odstavka mora biti podana celotna odstot- kovna sestava. Toleranca, ki je iz tehničnih razlogov v zvezi s proizvod- 3. njo upravičena, se omeji na 0,3 % vlakenskih nečistih snovi pri — z imenom vlakna in izrazom „najmanj 85 %“, ali — s celotno sestavo v odstotkih. Tekstilni izdelek iz dvo- ali večkomponentne mešanice 2. vlaken, od katerih nobena ne predstavlja vsaj 85 % skupne teže, se označi z imenom in utežnim deležem vsaj dveh glavnih vrst vlaken, katerim sledijo imena drugih vrst vlaken v zaporedju po padajočih utežnih deležih, z navedbo njihovega utežnega deleža ali brez nje, vendar: (a) vlakna, ki posamezno predstavljajo manj kot 10 % skupne teže izdelka, se lahko označijo skupaj z izrazom „druga vlakna“, čemur sledi skupni utežni delež; (b) kadar je določeno ime vlakna, ki predstavlja manj kot 10 % skupne teže izdelka, se navede celotna odstotkovna sestava izdelka. Izdelki, ki imajo čisto bombažno osnovo ali čisti 3. laneni votek, pri katerih odstotek lana predstavlja najmanj 40 % skupne teže neškrobljene tkanine, lahko dobijo ime „bom- bažno-lanena tkanina“, temu pa je treba dodati podroben opis surovinske sestave „čista bombažna osnova - čisti laneni votek“. Pri odstotkovni sestavi za tekstilne izdelke, namenjene je podrobno določena v odstavkih 4. končnemu potrošniku, ki 1,2,3 in 5: (a) se dopušča količina nepomembnih vlaken do 2 % skupne teže tekstilnega izdelka, če je ta količina utemeljena iz tehničnih razlogov in ni redno dodana; ta toleranca se pri izdelkih, ki so vključeni v postopek mikanja, poveča na 5 % ne glede na toleranco iz člena 5(3); (b) je zaradi proizvodnega procesa dovoljena 3 % toleranca med navedenimi odstotki vlaken in odstotki, pridobljenimi z analizo, glede na skupno težo vlaken, navedeno na oznaki; taka toleranca velja tudi za vlakna, ki so v skladu odstavkom 2 navedeni v vrstnem redu po teži navzdol brez navedbe odstotkov teh vlaken. Ta toleranca velja tudi za člen 5(2)(b). 13/Zv. 18 SL Uradni list Evropske unije 229 izračunavanju tolerance, Pri analizi se te tolerance izračunajo posebej. Skupna teža, ki se upošteva pri je teža vlaken končnega izdelka, od katere se odšteje teža katerih koli tujih vlaken, ugotovljenih z uporabo tolerance iz pod- odstavka (a). iz pododstavka (b), izključuje uporabo okrajšav v prodajnih pogodbah, raču- nih in fakturah. Lahko pa se uporabi mehanizirana procesna šifra, če je v istem dokumentu obrazložena. Dodatek toleranc, iz pododstavkov (a) in (b), je dovoljen samo, če se pokaže, da imajo katera koli tuja vlakna, ki so ugotov- ljena z uporabo tolerance, iz pododstavka (a), kemično enake vrste kot eno ali več vlaken, navedenih na oznaki. (b) Kadar so tekstilni izdelki na prodaj ali so že prodani uporabniku, se morajo imena, opisi in podrobni podatki v zvezi z vsebnostjo tekstilnih vlaken, iz členov od 3 do 6 in Priloge I, navesti v jasnem, čitljivem in enakem tisku, še zlasti v katalogih in prodajni literaturi, na embalaži, etiketah in oznakah. Pri posebnih izdelkih, za katere proizvodni proces zahteva tolerance, ki so višje od tistih, iz pododstavkov (a) in (b), se višje tolerance lahko dovolijo samo v izjemnih primerih in kadar proizvajalec to ustrezno upraviči, če je ustreznost izdelka pregledana v skladu s členom 13(1). Države članice o tem takoj obvestijo Komisijo. Izraz „mešanica vlaken“ ali izraz „nedoločena tekstilna 5. surovinska sestava“ se lahko uporabi za katerikoli izdelek, pri katerem sestave med izdelavo ni mogoče enostavno določiti. Člen 7 je določena v členih 4(2), 5(3) Ne glede na toleranco, ki in 6(4), vidnih posameznih vlaken, ki so le dekorativna in ne presegajo 7 % teže končnega izdelka, ni treba navesti v sestavi vlaken, kot to določata člena 4 in 6. Enako velja za vlakna (npr. kovinska vlakna), ki so dodana izdelku zaradi antistatič- nega učinka in ki ne presegajo 2 % teže končnega izdelka. Pri iz člena 6(3), se ti odstotki ne izračunajo glede na izdelkih, težo tkanine, temveč glede na težo osnove in votka posebej. Člen 8 1. Tekstilni izdelki, ki so v skladu s to direktivo, se etiketi- rajo ali označijo kadar so dani na trg za proizvodne ali trgovske namene. Tako etiketiranje ali označevanje se lahko zamenja s spremnimi trgovskimi dokumenti ali se mu lahko le- ti dodajo, če izdelki niso namenjeni prodaji končnemu uporab- niku ali če so dobavljeni po naročilu države ali kake druge jo določa javno pravo ali v tistih državah pravne osebe, ki članicah, kjer ta oblika ni znana, pa ustrezna ustanova. in informacije, ki niso določeni s to Podrobni podatki direktivo, se navedejo posebej. Ta določba ne velja za imena podjetij/proizvajalcev, ki se blagovne znamke ali lahko navedejo takoj pred ali za podrobnimi podatki, določenimi s to direktivo. Vendar če se navede blagovna znamka ali ime proiz- vajalca v celoti ali kot koren besede ali kot pridevnik, tvorjen iz enega od imen, iz Priloge I, ali ime, ki bi se lahko pomotoma zamenjalo z blagovno znamko ali imenom proizvajalca, ko je izdelek na prodaj ali se proda uporabniku, iz prvega pododstavka, morajo v jasnem in čitljivem tisku takoj pred ali za blagovno znamko ali imenom proizvajalca slediti imena, opisi in podrobni podatki v zvezi z vsebnostjo tekstilnih vlaken, iz členov od 3 do 6 in Priloge I. (c) Države članice lahko zahtevajo, kadar so tekstilni izdelki na prodaj ali so prodani končnemu uporabniku na njihovem ozemlju, da se pri etiketiranju in označevanju, določenem v tem členu, uporabijo tudi njihovi nacio- nalni jeziki. Pri navitkih, vretencih za sukanec, predenih, klobčičih ali katerih koli drugih malih količinah sukanca za šivanje, krpanje in prej za vezenje, lahko države članice zahteva- jo izrabo možnosti, določene v prvem pododstavku, le za skupno označevanje na embalaži pri pakiranju ali prikazovalnikih. Ne glede na primere, iz točke 18 Prilo- izdelki označeni v katerem ge IV, so lahko posamezni koli jeziku Skupnosti. 2. (a) V trgovinskih dokumentih se jasno navedejo imena, opisi in podrobni podatki v zvezi z vsebnostjo tekstilnih iz členov od 3 do 6 in Priloge I. Ta zahteva vlaken, (d) Države članice ne smejo prepovedati uporabe opisov ali podrobnih podatkov, ki niso navedeni v členih 3, 4 in 5 in ki so v zvezi z lastnostmi izdelka, kadar so taki opisi ali podrobni podatki skladni z njihovimi postopki po- štenega trgovanja. 230 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 18 Člen 9 Katerikoli tekstilni izdelek, ki je sestavljen iz dveh ali več 1. sestavnih delov z različno vsebnostjo posameznih vlaken, mora je navedena vsebnost vlaken vsakega imeti oznako, na kateri sestavnega dela. Taka oznaka ni obvezna za tiste sestavne dele, ki predstavljajo manj kot 30 % skupne teže izdelka, razen glavnih podlog. Kadar imata dva ali več izdelkov enako vsebnost vlaken 2. in običajno tvorijo enoto, je potrebna le ena oznaka. 3. Brez poseganja v določbe člena 12: (d) za preje, katerih jedro in plašč sta sestavljena iz različnih vrst vlaken in se kot take prodajajo porabniku, se surovin- ska sestava preje opiše za celotni izdelek, posebej pa se lahko navede surovinska sestava jedra in plašča preje, pri čemer se navede, na kateri del (jedro ali plašč) izdelka se surovinska sestava nanaša; (e) za žamet in pliš ali blago, podobno žametu ali plišu, se surovinska sestava navede za celotni in kadar je izdelek narejen iz različnega osnovnega materiala in spred- nje uporabne površine, se lahko surovinska sestava za ta dva dela navede ločeno, pri čemer se pri navedbi surovin- ske sestave navede, na kateri del se sestava nanaša; izdelek, (a) se pri surovinski sestavi naslednjih vrst steznikov navede sestava celotnega izdelka ali pa se skupaj ali posebej navede sestava spodaj navedenih delov izdelka: (f) za talne obloge in preproge, pri katerih sta podlaga in uporabna površina sestavljena iz različnih vrst vlaken, se lahko surovinska sestava navede le za uporabno površino, pri čemer se navede, da se surovinska sestava nanaša na to površino; — za nedrčke: zunanja in notranja tkanina ali pletenina košaric in zadnjega dela, — za steznike: sprednji, zadnji in bočni vložki za učvrsti- tev, — za nedrčke s steznikom: zunanja in notranja tkanina ali pletenina košaric, sprednji in zadnji vložki za učvrstitev in bočni vložki. Pri drugih vrstah steznikov, ki niso navedeni v prvem pododstavku, se navede surovinska sestava celotnega iz- delka ali pa se skupaj ali posebej navede surovinska sestava posameznih sestavnih delov. Za sestavne dele, ki predstav- ljajo manj kot 10 % celotne teže izdelka, tako označevanje ni potrebno. Posamezno označevanje različnih delov navedenih vrst ste- tako, da končni porabnik z lahkoto znikov se opravi ugotovi, na kateri del izdelka se podatki na oznaki nanaša- jo; Člen 10 1. Z odstopanjem od določb členov 8 in 9: (a) za tekstilne izdelke, naštete v Prilogi III, ki niso na eni od lahko države članice ne stopenj obdelave iz člena 2(1), zahtevajo nobene etikete ali oznake z navedbo imena ali surovinske sestave. Vendar določbe členov 8 in 9 veljajo, izdelki etiketo ali oznako z navedbo kadar imena ali sestave oziroma blagovne znamke ali imena proizvajalca ter to ime vsebuje eno od imen, naštetih v Prilogi I, v celoti, kot koren ali pridevnik, saj bi v nasprot- nem primeru lahko prišlo do zmede; imajo taki (b) kadar so tekstilni izdelki imajo enako sestavo, se lahko prodajajo skupaj s skupno oznako, ki vsebuje podrobne podatke o surovinski sestavi, določeni v tej direktivi; iz Priloge IV iste vrste ali (b) za tekstilije, potiskane po postopku jedkega tiska, se suro- vinska sestava nevede za celoten izdelek, posebej pa se lahko navede sestava osnovnega blaga in jedkanih delov. Za te sestavne dele je treba navesti ime; (c) surovinska sestava tekstilnih izdelkov, ki se prodajajo na meter, mora biti prikazana le na dolžini ali navitku, ki je v prodaji. (c) za vezene izdelke se surovinska sestava navede za celotni izdelek, posebej pa se lahko navede sestava osnovnega blaga in preje, uporabljene za vezenje. Za te sestavne dele ime. Če izvezeni deli zajemajo manj kot je treba navesti 10 % površine izdelka, se navede le sestava osnovnega blaga; Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi 2. zagotovile, da se izdelki iz točk (a) in (b) odstavka 1, prodajajo na način, ki omogoča, da se končni porabnik v celoti seznani s surovinsko sestavo teh izdelkov. 13/Zv. 18 SL Uradni list Evropske unije 231 Člen 11 Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se podatki, ki so navedeni ob dajanju izdelkov na trg, ne morejo pomotoma zamenjati z imeni in podrobnimi podatki, določenimi v tej direktivi. Člen 12 Za namene uporabe člena 8(1) in drugih določb te direktive v zvezi z označevanjem tekstilnih izdelkov, se surovinska sestava iz členov 4, 5 in 6 ne ugotavlja za naslednje dele izdelkov: 1. za vse tekstilne izdelke: deli, ki niso iz tekstila, trakovi za robljenje, etikete in oznake, obrobe in našitki, ki ne tvorijo bistvenega dela izdelka, gumbi in zaponke, prevlečeni s tekstilnim materia- in lom, dodatki trakovi, ki so dodani na nekaterih delih izdelka, ter v skladu s pogoji, določenimi v členu 7, vidna posamezna vlakna, ki so le okrasna in antistatična vlakna; in okrasi, neelastični trakovi, elastične niti izdelki, ki se uporabljajo v proiz- nje in tiskanje ter drugi vodnem procesu tekstilij. Kadar predpisov Skupnosti ni, države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovi- tev, da to blago ni prisotno v količinah, ki bi lahko zavedle potrošnika. Člen 13 1. Preverjanje skladnosti surovinske sestave tekstilnih izdel- kov s podatki v tej direktivi, se izvaja po metodi analize, ki je določena v direktivah iz odstavka 2. V ta namen se določi odstotkovna sestava v členih 4, 5 in 6 z uporabo ustreznega dogovorjenega dodatka, določenega v Pri- logi II, na suho snov posamezne vrste vlaken, potem ko se odstranijo sestavine, iz člena 12(1), (2) in (3). V posamičnih direktivah bodo natančno določene metode 2. za razvrščanje in analizo, ki se bodo uporabljale v državah članicah za določitev surovinske sestave izdelkov, ki jih zajema ta direktiva. 2. (a) za talne obloge in preproge: vsi sestavni deli razen uporabne površine; Člen 14 (b) blago za oblazinjeno pohištvo: povezovalna in polnilna osnova in votek, ki ne tvorita dela uporabne površine; za zastore in zavese: povezovalna in polnilna osnova in votek, ki ne tvorita lice blaga; (c) za druge tekstilne izdelke: tkanine, ki služijo kot osnova ali podloga, dodatki za povečanje trdnosti ali ojačanje, medvloge in platnene podloge, niti za šivanje in sestav- ljanje, razen če nadomestijo osnovo in/ali votek tkanine, polnila, ki nimajo izolacijske funkcije ter, podloge iz člena 9(1). Nobena država članica ne sme zaradi razlogov, povezanih 1. z imeni ali določitvami surovinske sestave, prepovedati ali ovirati dajanje tekstilnih izdelkov, ki ustrezajo določbam te direktive, na trg. Določbe te direktive ne smejo izključevati 2. izvajanja do- ločb o varstvu industrijske in poslovne lastnine, o navedbi in oznakah porekla blaga in preprečevanju nelojalne konkurence, ki so v veljavi v vsaki državi članici. Člen 15 Za namene zgornje določbe: Določbe te direktive ne veljajo za tekstilne izdelke, ki: — osnovni materiali ali materiali za podloge tekstilnih izdelkov, ki služijo kot opora uporabnim površinam, zlasti v odejah in dvojnih tkaninah, žametnih ali plišastih tkaninah in podobnih izdelkih, niso mišljeni kot podloge, ki se odstranijo, — „dodatki za povečanje trdnosti in ojačitev“ so niti ali materiali, dodani na določene dele tekstilnih izdel- kov, da bi jih ojačali, utrdili ali odebelili; 1. so namenjeni izvozu v tretje države, 2. vstopijo v države članice pod carinskim nadzorom za tranzitne namene, 3. so uvoženi iz tretjih držav za aktivno dodelavo, 3. maščobe, vezivna sredstva, obtežilna sredstva, škrobila in apreture, izdelki za impregniranje, dodatni izdelki za barva- 4. so oddani v delo osebam, ki delajo doma, ali samostojnim podjetjem, ki opravijo delo iz dobavljenih materialov za plačilo brez prenosa lastninske pravice. 232 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 18 Člen 16 Dopolnila k Prilogi 1. in dopolnila ter spremembe k Prilogi II te direktive, ki so potrebni za prilagoditev teh prilog tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 6 Direktive 96/73/ES. I Zgoraj navedeni postopek določa tudi novo metodo 2. kvantitativne analize za dvokomponentne ali trikomponentne mešanice razen tistih iz Direktive 96/73/ES in Direktive Sveta 73/44/EGS z dne 26. februarja 1973 o približevanju zakono- daje držav članic o kvantitativni analizi trikomponentnih vla- kenskih mešanic (1). Odbor iz člena 5 Direktive 96/73/EC se imenuje „Odbor 3. za direktive o tekstilnih imenih in označevanju“. Člen 18 Direktive, naštete v delu A Priloge V, se razveljavijo brez poseganja držav članic glede rokov za prenos, ki so določeni v delu B Priloge V. Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo ter se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge VI. Člen 19 Ta direktiva je naslovljena na države članice. Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 17 V Bruslju, 16. decembra 1996 Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Za Evropski parlament Predsednik K. HÄNSCH Za Svet Predsednik I. YATES (1) UL L 83, 30. 3. 1973, str. 1. 13/Zv. 18 SL Uradni list Evropske unije 233 PRILOGA I PREGLEDNICA TEKSTILNIH VLAKEN Štev. Standardizirano ime Definicija 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Volna (1) Vlakno runa ovce ali jagnjeta (Ovis aries) Alpaka, lama, kama, kašmir, mo- jak, kašgora, her, angora vikunja, bober, vidra, skupaj z imenom ‚ „volna“ ali ‚ „dlaka“ ali brez nje- ga (1) Živalska ali konjska dlaka, z ali brez navedbe vrste živali (npr. kravja kozja dlaka, dlaka, konjska dlaka) navadna Dlake navedenih živali: alpaka, koza, angora kunec, vikunja, jak, kašgorska koza, bober, vidra lama, kamela, kašmirska koza, angora Dlaka različnih živali, ki niso navedene pod št. 1 ali št. 2 Svila Bombaž Kapok Lan Vlakno, dobljeno samo od insektov, ki izločajo svilo, Vlakno, pridobljeno iz semenskih mešičkov bombaževca (Gossypium) Vlakno, pridobljeno iz notranjosti kapokovega sadeža (Ceiba pentandra) Vlakno, pridobljeno iz ličja lanu (Linum usitatissimum) Prava konoplja Vlakno, pridobljeno iz ličja konoplje (Cannabis sativa) Juta Vlakno, pridobljeno iz ličja Corchorus olitorius in Corchorus capsularis. Za namene te direktive morajo biti vlakna iz ličja pridobljena iz naslednjih rastlin: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata, obdelana na enak način kot juta 10 Abaka (manilska konoplja) Vlakno, pridobljeno iz listov Musa textilis 11 Alfa Vlakno, pridobljeno iz listov Stipa tenacissima 12 Kokosovo vlakno (kokos) Vlakno, pridobljeno iz sadeža Cocos nucifera 13 Žuka ali brnistra Vlakno, pridobljeno iz ličja Cytisus scoparius in/ali Spartium Junceum 14 Kitajska kopriva ali ramija Vlakno, pridobljeno iz ličja Boehmeria nivea in Boehmeria tenacissima 15 Sisal Vlakno, pridobljeno iz listov Agave sisalana 16 Bengaljska ali bombajska konop- lja Vlakno iz ličja Crotalaria juncea 17 Heneken Vlakno iz listov Agave Fourcroydes 18 Mehiška agava ali kantala Vlakno iz listov Agave Cantala 19 Acetat Celulozno acetatno vlakno, v katerem je zaestrenih manj kot 92 %, vendar najmanj 74 % hidroksilnih skupin 20 Alginat Vlakno, pridobljeno iz kovinskih, soli alginske kisline 234 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 18 Štev. Standardizirano ime Definicija 21 Bakrova vlakna (kuoksamska vlakna) 22 Modal 23 Protein (1) 24 Triacetat 25 Viskoza 26 Akril (1) 27 Klorovlakna 28 Fluorovlakna 29 Modakril (2) Regenerirana celulozna vlakna, pridobljena po bakrovem amoniakalnem postopku Regenerirano celulozno vlakno, izdelano po modificiranem viskoznem postopku z visoko pretržno trdnostjo in visokim modulom elastičnosti v mokrem. Pretržna sila (Bc) v kondicioniranem stanju in sila (Bm), potrebna za 5 % podaljšek vlakna v mokrem stanju, sta: BC (CN) ≥ 1,3 BM (CN) ≥ 0,5 pri čemer T pomeni povprečno dolžinsko maso v dtex ﬃﬃﬃ T p ﬃﬃﬃ T + 2 T p ; Vlakno, pridobljeno iz naravnih proteinov, regeneriranih in stabiliziranih s kemičnimi reagenti Celulozno acetatno vlakno, v katerem je zaestrenih najmanj 92 % hidroksilnih skupin Regenerirano celulozno vlakno, pridobljeno po viskoznem postopku Vlakno, oblikovano iz linearnih makromolekul, ki vključujejo vsaj 85ut. % akrilonitrilnih ponavljajočih se enot Vlakno, oblikovano iz linearnih makromolekul, ki več kot 50 ut. % vinilkloridnih ali vinildenkloridnih monomernih enot imajo v svoji verigi Vlakno, oblikovano iz linearnih makromolekul, ki so sestavljene iz alifatskih fluoriranih ogljikovodikovih monomerov Vlakno oblikovano iz linearnih makromolekul, ki imajo v svoji verigi več kot 50 ut. % in manj kot 85 ut. % akrilonitrilnih ponavljajočih se enot 30 Poliamid ali najlon (2) Vlakno, oblikovano iz linearnih makromolekul, ki imajo v svoji molekuli ponavljajoče se amidne vezi, od katerih je najmanj 85 ut. % vezanih na alifatske ali aliciklične enote 31 Poliester 32 Polietilen (2) 33 Polipropilen (2) Vlakno, oblikovano iz linearnih makromolekul, ki v verigi vsebujejo najmanj 85 ut. % estrskih skupin, nastalih v reakciji diola s teraftalno kislino Vlakno, oblikovano iz linearnih makromolekul, nesubstituiranih nasiče- nih alifatskih ogljikovodikov iz nasičenih alifatskih Vlakno, oblikovano iz linearnih makromolekul ogljikovodikovih enot, v katerih je na vsakem drugem atomu vezana metilna stranska skupina, običajno v izotaktični konfiguraciji in brez dodatne substitucije 34 Polikarbamid (2) Vlakno, oblikovano iz linearnih makromolekul, ki ponavljajočo/periodično ureilensko (NH-CO-NH) funkcionalno skupino imajo v svoji verigi 35 Poliuretan (2) 36 Vinilal 37 Trivinil (2) Vlakno, oblikovano iz linearnih makromolekul, ki ponavljajočo se uretansko funkcionalno skupino imajo v molekuli Vlakno, oblikovano iz linearnih makromolekul, polivinilalkohola z raz- ličnimi stopnjami acetiliranja Vlakno, oblikovano iz trojnega polimera poliakrilonitrila, kloriranega vinil monomera in tretjega vinil monomera, od katerih nobeden ne predstavlja več kot 50 % skupne mase 13/Zv. 18 SL Uradni list Evropske unije 235 Štev. Standardizirano ime Definicija 38 Elastodien (2) 39 Elastan Elastično vlakno, sestavljeno iz naravnih ali sintetičnih poliizoprenov ali sestavljeno iz enega ali več dienov polimeriziranih z ali brez enega ali več vinilnih monomerov, ki se hitro in v veliki meri povrne v prvotno dolžino, kadar je raztegnjeno do trikratne prvotne dolžine in sproščeno Elastomerno vlakno, sestavljeno vsaj iz 85 ut. % segmentiranega poliure- tana, ki se hitro in v veliki meri povrne v prvotno dolžino, kadar je raztegnjeno do trikratne prvotne dolžine in sproščeno 40 41 Steklena vlakna Vlakna, narejena iz staljenega stekla Ime, ki ustreza materialu, iz ka- terega so narejena vlakna, npr. kovina (kovinski, metaliziran), az- best, papir, kateremu sledi beseda „preja“ ali „vlakno“ Vlakna, pridobljena iz mešanih ali novih materialov, ki zgoraj niso navedeni (1) Naziv „volna“ pod št. 1 te priloge se lahko uporablja za oznako mešanice vlaken iz ovčjega ali jagnjetovega runa in dlak, ki so naštete v tretjem stolpcu št. 2. Ta določba velja za tekstilne izdelke, naštete v členih 4 in 5, in za tiste, iz člena 6, če so delno sestavljeni iz vlaken, naštetih v št. 1 in 2. (2) Gre za besedo „vlakno“. 236 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 18 DOGOVORJENI DODATKI, KI SE UPORABLJAJO ZA IZRAČUN MASE VLAKEN V TEKSTILNEM IZDELKU PRILOGA II Vlakno št. Vlakna 1–2 Volna in živalske dlake: 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 česana vlakna mikana vlakna Živalske dlake: česana vlakna mikana vlakna Konjska dlaka: česana vlakna mikana vlakna Svila Bombaž: nemercerizirana vlakna mercerizirana vlakna Kapok Lan Čista konoplja Juta Abaka (manilska konoplja) Alfa Kokos Žuka ali brnistra Ramija (beljena vlakna) Sisal Bengaljska konoplja Heneken Mehiška agava ali kantala Acetat Alginat Bakrova vlakna Modal Protein Triacetat Viskoza Akril Klorovlakna Fluorovlakna Modakril Poliamid ali najlon -rezana vlakna - filament Odstotki 18,25 17,00 (1) 18,25 17,00 (1) 16,00 15,00 11,00 8,50 10,50 10,90 12,00 12,00 17,00 14,00 14,00 13,00 14,00 8,50 14,00 12,00 14,00 14,00 19,00 20,00 13,00 13,00 17,00 7,00 13,00 2,00 2,00 0,00 2,00 6,25 5,75 13/Zv. 18 SL Uradni list Evropske unije 237 Vlakna Odstotki Vlakno št. 31 Poliester - rezana vlakna - filament Polietilen Polipropilen Polikarbamid poliuretan - rezana vlakna - filament Vinilal trivinil Elastodien Elastan Steklena vlakna: 32 33 34 35 36 37 38 39 40 s povprečnim premerom nad 5 μm s povprečnim premerom 5 μm ali manj 41 Kovinska vlakna Metalizirana vlakna Azbest Papirnata preja 1,50 1,50 1,50 2,00 2,00 3,50 3,00 5,00 3,00 1,00 1,50 2,00 3,00 2,00 2,00 2,00 13,75 (1) Dovoljena toleranca 17 % velja tudi kadar ni mogoče dognati ali je tekstilni izdelek z vsebino volne in/ali živalske dlake česan ali mikan. 238 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 18 PRILOGA III IZDELKI, KI NE MOREJO BITI PREDMET OBVEZNEGA ETIKETIRANJA ALI OZNAČEVANJA (Člen 10(1)(a)) 1. Zapolnilni, podporni trakovi za rokavni šiv 2. Pasovi za ure iz tekstilnih materialov 3. Nalepke in oznake 4. Tekstilne prijemalke s polnilom za delo v kuhinji 5. Ogrevače (grelne kape) za kavne posode 6. Ogrevače (grelne kape) za čajnike 7. Ščitniki za rokave pri pisanju 8. Mufi, ki niso iz plišastega materiala 9. Umetne rože 10. Blazinice za bucike/igle, 11. Poslikana platna 12. Dodatki za povečanje trdnosti in ojačanje, medvloge in platnene podlage 13. Klobučevina 14. Stari konfekcionirani izdelki, ki so kot taki tudi označeni 15. Gamaše 16. Embalaža, ki ni nova in ki se kot taka prodaja 17. Klobučevinasti klobuki (klobučni tulci) 18. Škatle, ki so mehke in brez trdega dna, sedlarske potrebščine iz tekstilnih materialov 19. Potovalni izdelki iz tekstilnih materialov 20. Izdelane ali neizdelane ročno vezene tapiserije in materiali, potrebni za izdelavo le-te skupaj s sukancem za vezenje, ki se ne prodaja skupaj s platnom in je posebej namenjeno uporabi za takšne tapiserije 21. Patentne zadrge 22. Gumbi in zaponke, prevlečeni s tekstilnimi materiali 23. Knjižne platnice iz tekstilnih materialov 24. Igrače 25. Tekstilni deli obuval razen toplih vložkov 26. Namizni pogrinjki, ki imajo več sestavnih delov in katerih površina ne presega 500 cm2 27. Kuhinjske rokavice in krpe za prijemanje vročih predmetov 28. Ogrevače (grelne kape) za jajca 29. Torbice za ličila 30. Mošnje za tobak iz tekstilnega blaga 31. Toki za očala, cigarete, cigare, vžigalnike in glavnike iz tekstilnega blaga 32. Zaščitne potrebščine za šport razen rokavic 33. Toaletne torbice 34. Torbice za predmete za čiščenje čevljev 35. Pogrebni predmeti 13/Zv. 18 SL Uradni list Evropske unije 239 36. Predmeti za enkratno uporabo razen vate le enkratni uporabi ali uporabi v omejenem času in katerih Za namene te direktive tekstilni običajna uporaba onemogoča ponovno uporabo za enak ali podoben namen, veljajo za izdelke za enkratno uporabo. izdelki, namenjeni 37. Tekstilni izdelki, za katere veljajo pravila Evropske farmakopeje, in ki so obdelani v sklicevanju na ta pravila, medicinske in ortopedske obveze, ki niso za enkratno uporabo, ter ortopedski tekstilni izdelki na splošno 38. Tekstilni izdelki, ki zajemajo vrvi, motvoz in vrvice, skladno s točko 12 Priloge IV, ki se običajno uporabljajo: (a) kot sestavni deli opreme v proizvodnji in predelavi blaga; (b) za vključek v strojih, napeljavah (za ogrevanje, klimatizacijo ali osvetlitev), gospodinjskih aparatih, vozilih in drugih sredstvih za prevoz ali za njihovo delovanje, vzdrževanje ali opremo razen nepremočljivih pokrival in dodatne opreme za motorna vozila iz tekstila, ki se ne prodaja skupaj z vozilom 39. Tekstilni izdelki, namenjeni zaščiti spust, oprema za gašenje požara, neprebojni kemičnimi snovmi in drugimi nevarnostmi) in varnosti, kot so varnostni pasovi, padala, rešilni jopiči, drsalnica za zasilni in posebna zaščitna oblačila (npr. zaščita pred ognjem, jopiči 40. Zračne strukture na prostem (npr. športne dvorane, razstavne stojnice in prostori za skladiščenje), če ustrezajo lastnostim in tehničnim zahtevam, ki se jih od njih pričakuje 41. Jadra 42. Oblačila za živali 43. Zastave in prapori 240 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 18 PRILOGA IV IZDELKI, ZA KATERE JE OBVEZNO SAMO SKUPNO ETIKETIRANJE ALI OZNAČEVANJE (Člen 10 (1) (b)) 1. Krpe za čiščenje tal 2. Krpe za čiščenje 3. Našitki in dekorativne obrobe, čipke, vezenine ter trakovi za robljenje 4. Pozamenterija 5. Pasovi 6. Naramnice 7. Podveze in pasovi za nogavice 8. Vezalke za čevlje in škornje 9. Trakovi 10. Elastika 11. Nova embalaža, ki je v prodaji kot tak 12. Pakirna vrvica in kmetijska vrvica; niti, vrvi in konopci razen tistih, ki spadajo k št. 38 Priloge III (1) 13. Namizni podstavki 14. Robčki 15. Mrežice za fige iz las in za lase 16. Kravate in metuljčki za otroke 17. Slinčki, rokavice za umivanje in krpice za umivanje obraza 18. Sukanec za šivanje, krpanje in vezenje, ki se v maloprodaji prodajajo v majhnih količinah z neto težo 1 gram ali manj, 19. Trak za zavese ter rolete in zastore. (1) Pri izdelkih, ki spadajo pod to št. in se prodajajo v rezanih dolžinah, je skupna oznaka na motku. Med vrvi in konopce, ki spadajo pod to št. , se štejejo tudi tisti, ki se uporabljajo v gorskih in vodnih športih. 13/Zv. 18 SL Uradni list Evropske unije 241 PRILOGA V DEL A RAZVELJAVLJENE DIREKTIVE (iz člena 18) — Direktiva Sveta 71/307/EGS (UL L 185, 16. 8. 1971, 16. str. ), in njene naknadne spremembe: — Direktiva Sveta 75/36/EGS (UL L 14, 20. 1. 1975, str. 15), — Direktiva Sveta 83/623/EGS (UL L 353, 15. 12. 1983, str. 8), — Direktiva Komisije 87/140/EGS (UL L 56, 26. 2. 1987, str. 24). DEL B ROKI ZA PRENOS Direktiva Roki 71/307/EGS 75/36/EGS 83/623/EGS 87/140/EGS Za odobritev trgovanja s tistimi proizvodi, ki izpolnjujejo to direktivo Za prepoved trgovanja s tistimi proizvodi, ki ne izpolnjujejo zahteve te direktive 29. januar 1973 29. januar 1975 29. november 1985 1. september 1988 29. maj 1987 242 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 18 PRILOGA VI KORELACIJSKA TABELA Ta direktiva Direktiva 71/307/EGS Ta direktiva Direktiva 71/307/EGS Člen 1 Člen 2 Člen 3 Člen 4 Člen 5 Člen 6 Člen 7 Člen 8 Člen 9 Člen 10 Člen 11 Člen 12 Člen 13 Člen 14 Člen 15 Člen 16 Člen 17 Člen 18 Člen 19 Priloga I št. 1 Priloga I št. 2 Priloga I č 3 Priloga I č 4 Priloga I št. 5 Priloga I št. 6 Priloga I št. 7 Priloga I št. 8 Priloga I št. 9 Priloga I št. 10 Priloga I št. 11 Priloga I št. 12 Priloga I št. 13 Priloga I št. 14 Priloga I št. 15 Priloga I št. 16 Priloga I št. 17 Priloga I št. 18 Priloga I št. 19 Priloga I št. 20 Priloga I št. 21 Priloga I št. 22 Priloga I št. 23 Priloga I št. 24 Priloga I št. 25 Priloga I št. 26 Priloga I št. 27 Priloga I št. 28 Priloga I št. 29 Priloga I št. 30 Priloga I št. 31 Priloga I št. 32 Priloga I št. 33 Priloga I št. 34 Priloga I št. 35 Priloga I št. 36 Priloga I št. 37 Priloga I št. 38 Priloga I št. 39 Priloga I št. 40 Priloga I št. 41 Priloga II št. 1-2 Priloga II št. 3 Člen 1 Člen 2 Člen 3 Člen 4 Člen 5 Člen 6 Člen 7 Člen 8 Člen 9 Člen 10 Člen 11 Člen 12 Člen 13 Člen 14 Člen 15 Čl. 15 písm. (a) Čl. 16 odst. (3) — Člen 17 Priloga I št. 1 Priloga I št. 2 Priloga I št. 3 Priloga I št. 4 Priloga I št. 5 Priloga I št. 6 Priloga I št. 7 Priloga I št. 8 Priloga I št. 9 Priloga I št. 10 Priloga I št. 11 Priloga I št. 12 Priloga I št. 13 Priloga I št. 15 Priloga I št. 16 Priloga I št. 16 (a) Priloga I št. 16 (b) Priloga I št. 16 (c) Priloga I št. 17 Priloga I št. 18 Priloga I št. 19 Priloga I št. 20 Priloga I št. 21 Priloga I št. 22 Priloga I št. 23 Priloga I št. 24 Priloga I št. 25 Priloga I št. 26 Priloga I št. 27 Priloga I št. 28 Priloga I št. 29 Priloga I št. 30 Priloga I št. 31 Priloga I št. 32 Priloga I št. 33 Priloga I št. 34 Priloga I št. 35 Priloga I št. 36 Priloga I št. 37 Priloga I št. 38 Priloga I št. 39 Priloga II št. 1-2 Priloga II št. 3 Priloga II št. 4 Priloga II št. 5 Priloga II št. 6 Priloga II št. 7 Priloga II št. 8 Priloga II št. 9 Priloga II št. 10 Priloga II št. 11 Priloga II št. 12 Priloga II št. 13 Priloga II št. 14 Priloga II št. 15 Priloga II št. 16 Priloga II št. 17 Priloga II št. 18 Priloga II št. 19 Priloga II št. 20 Priloga II št. 21 Priloga II št. 22 Priloga II št. 23 Priloga II št. 24 Priloga II št. 25 Priloga II št. 26 Priloga II št. 27 Priloga II št. 28 Priloga II št. 29 Priloga II št. 30 Priloga II št. 31 Priloga II št. 32 Priloga II št. 33 Priloga II št. 34 Priloga II št. 35 Priloga II št. 36 Priloga II št. 37 Priloga II št. 38 Priloga II št. 39 Priloga II št. 40 Priloga II št. 41 Priloga III št. 1 Priloga III št. 2 Priloga III št. 3 Priloga III št. 4 Priloga III št. 5 Priloga III št. 6 Priloga III št. 7 Priloga III št. 8 Priloga III št. 9 Priloga III št. 10 Priloga III št. 11 Priloga III št. 12 Priloga III št. 13 Priloga III št. 14 Priloga III št. 15 Priloga III št. 16 Priloga III št. 17 Priloga III št. 18 Priloga III št. 19 Priloga III št. 20 Priloga III št. 21 Priloga III št. 22 Priloga III št. 23 Priloga III št. 24 Priloga II št. 4 Priloga II št. 5 Priloga II št. 6 Priloga II št. 7 Priloga II št. 8 Priloga II št. 9 Priloga II št. 10 Priloga II št. 11 Priloga II št. 12 Priloga II št. 13 Priloga II št. 15 Priloga II št. 16 Priloga II št. 16 (a) Priloga II št. 16 (b) Priloga II št. 16 (c) Priloga II št. 17 Priloga II št. 18 Priloga II št. 19 Priloga II št. 20 Priloga II št. 21 Priloga II št. 22 Priloga II št. 23 Priloga II št. 24 Priloga II št. 25 Priloga II št. 26 Priloga II št. 27 Priloga II št. 28 Priloga II št. 29 Priloga II št. 30 Priloga II št. 31 Priloga II št. 32 Priloga II št. 33 Priloga II št. 34 Priloga II št. 35 Priloga II št. 36 Priloga II št. 37 Priloga II št. 38 Priloga II št. 39 Priloga III št. 1 Priloga III št. 2 Priloga III št. 3 Priloga III št. 4 Priloga III št. 5 Priloga III št. 6 Priloga III št. 7 Priloga III št. 8 Priloga III št. 9 Priloga III št. 10 Priloga III št. 11 Priloga III št. 12 Priloga III št. 13 Priloga III št. 14 Priloga III št. 15 Priloga III št. 17 Priloga III št. 18 Priloga III št. 19 Priloga III št. 20 Priloga III št. 21 Priloga III št. 22 Priloga III št. 23 Priloga III č 24 Priloga III št. 25 13/Zv. 18 SL Uradni list Evropske unije 243 Ta direktiva Direktiva 71/307/EGS Ta direktiva Direktiva 71/307/EGS Priloga III št. 25 Priloga III št. 26 Priloga III št. 27 Priloga III št. 28 Priloga III št. 29 Priloga III št. 30 Priloga III št. 31 Priloga III št. 32 Priloga III št. 33 Priloga III št. 34 Priloga III št. 35 Priloga III št. 26 Priloga III št. 27 Priloga III št. 28 Priloga III št. 29 Priloga III št. 30 Priloga III št. 31 Priloga III št. 32 Priloga III št. 33 Priloga III št. 34 Priloga III št. 35 Priloga III št. 36 Priloga III št. 36 Priloga III št. 37 Priloga III št. 38 Priloga III št. 39 Priloga III št. 40 Priloga III št. 41 Priloga III št. 42 Priloga III št. 43 Priloga IV Priloga V Priloga VI Priloga III št. 37 Priloga III št. 38 Priloga III št. 39 Priloga III št. 40 Priloga III št. 41 Priloga III št. 42 Priloga III št. 43 Priloga III št. 44 Priloga IV — —


title: 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje

eurovoc_concepts:
labour mobility
services company
transnational corporation
worker information
working conditions

text: 05/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31996L0071 1997 1 21 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 431 L 18/1 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 96/71/EB 1996 m. gruodžio 16 d. dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atlikti darbų ne tos, kurioje jie nuolatos dirba pagal darbo sutartį, valstybės narės teritorijoje; atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 57 straipsnio 2 dalį ir 66 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), (4) kadangi paslaugos gali būti teikiamos atliekant darbus įmonės vardu pagal jos nurodymus bei laikantis tos įmonės ir šalies, kuriai paslaugos bus teikiamos, pasirašytos sutar- ties arba įmonei samdant darbuotojus pagal valstybinę arba privačią sutartį; atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), (5) kadangi, siekiant skatinti bet kokias tarpvalstybines paslau- gas, reikia sudaryti sąžiningos konkurencijos sąlygas ir tai- kyti priemones, garantuojančias darbuotojų teises; laikydamiesi Sutarties 189b straipsnyje nustatytos tvarkos (3), (1) (2) kadangi pagal Sutarties 3 straipsnio c punktą viena iš Bend- rijos užduočių yra panaikinti laisvą asmenų ir paslaugų judėjimą stabdančias kliūtis tarp valstybių narių; kadangi pagal Sutartį, pasibaigus pereinamajam laikotar- piui, teikiant paslaugas draudžiama taikyti bet kokius apri- bojimus, siejamus su pilietybe ar gyvenamosios vietos rei- kalavimais; (3) kadangi sukūrus vidaus rinką sudaroma dinamiška aplinka teikti tarpvalstybines paslaugas skatinant vis daugiau įmo- nių siųsti darbuotojus į laikinas komandiruotes į užsienį (1) OL C 225, 1991 8 30, p. 6 ir OL C 187, 1993 7 9, p. 5. (2) OL C 49, 1992 2 24, p. 41. (3) 1993 m. vasario 10 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 72, 1993 3 15, p. 78), 1996 m. birželio 3 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 220, 1996 7 29, p. 1) ir 1996 m. rugsėjo 18 d. Europos Par- lamento sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje). 1996 m. rugsėjo 24 d. Tarybos sprendimas. (6) (7) (8) kadangi dėl tarpvalstybinio pobūdžio suteikimo darbo san- tykiams kyla problemų, susijusių su darbo santykiams tai- komais teisės aktais; kadangi pačioms šalims turi rūpėti nustatyti numatytus darbo santykius reglamentuojančias sąlygas; kadangi 1980 m. birželio 19 d. Romos konvencija dėl sutartinėms prievolėms taikomos teisės (4), kurią pasirašė 12 valstybių narių, daugumoje valstybių narių įsigaliojo 1991 m. balandžio 1 d. ; kadangi minėtosios Konvencijos 3 straipsnyje numatyta, kad paprastai šalys gali laisvai pasirinkti taikytiną teisę; kadangi, kai pasirinkimo nėra, pagal 6 straipsnio 2 dalį sutartį turi reglamentuoti tos valstybės, kurioje darbuoto- jas nuolatos dirba pagal sutartį, teisė, net jei jis laikinai dirba kitoje valstybėje, arba jei darbuotojas nuolatos nedirba jokioje valstybėje – tos valstybės, kurioje yra (4) OL L 266, 1980 10 9, p. 1. 432 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 05/2 t. įsikūrusi jį įdarbinusi įmonė, teisė, nebent tam tikromis aplinkybėmis minėtoji sutartis yra labiau susijusi su kita valstybe, ir tokiu atveju sutartį turi reglamentuoti tos valstybės teisė; kadangi pagal minėtosios Konvencijos 6 straipsnio 1 dalį darbuotojas dėl šalių pasirinktos teisės neturėtų netekti apsaugos, kuri pagal privalomas teisės normas būtų tai- koma tais atvejais, kai nėra pasirinkimo pagal minėtojo straipsnio 2 dalį; kadangi minėtosios Konvencijos 7 straipsnyje nustatyta, kad, esant tam tikroms sąlygoms, kartu su paskelbta taiky- tina teise gali būti taikomos kitos valstybės privalomos teisės normos, pirmiausia tos valstybės narės, į kurios teri- toriją darbuotojas yra laikinai komandiruotas, teisė; kadangi pagal minėtosios Konvencijos 20 straipsnyje nustatytą Bendrijos teisės viršenybės principą ši Konven- cija neturi įtakos taikant nuostatas, pagal kurias konkre- čiam atvejui yra nustatomi teisės pasirinkimo principai, susiję su sutartinėmis prievolėmis ir kurios yra ar bus įtrauktos į Europos Bendrijų institucijų aktus arba į nacio- nalinius įstatymus, suderintus įgyvendinant tokius aktus; kadangi Bendrijos teisė netrukdo valstybėms narėms bet kuriam, net ir laikinai jų teritorijoje pagal darbo sutartį dir- bančiam asmeniui taikyti savo teisės aktus arba darbdavių ir darbininkų pasirašytas kolektyvines sutartis net ir tuo atveju, kai darbdavys yra įsisteigęs kitoje valstybėje narėje; kadangi Bendrijos teisė nedraudžia valstybėms narėms tin- kamomis priemonėmis garantuoti, kad būtų laikomasi šių normų; kadangi, siekiant nustatyti pagrindines minimalią apsaugą užtikrinančias privalomas teisės normas, kurių priimančio- joje valstybėje turi laikytis darbdaviai, komandiruojantys darbuotojus laikiniems darbams į kitos valstybės narės, kurioje paslaugos yra teikiamos, teritoriją, būtina derinti valstybių narių įstatymus; kadangi tokį derinimą galima atlikti tik Bendrijos teisės priemonėmis; (9) (10) (11) (12) (13) atostogų trukmės; kadangi, kai komandiruotė trunka ne ilgiau kaip mėnesį, valstybės narės, laikydamosi tam tikrų sąlygų, gali daryti išlygas nuostatoms dėl minimalių užmo- kesčio normų arba numatyti tokios išlygos galimybę kolektyvinėmis sutartimis; kadangi tais atvejais, kai atlik- tini darbai yra nedideli, valstybės narės gali daryti išlygas nuostatoms dėl minimalių užmokesčio normų ir minima- lios mokamų metinių atostogų trukmės; (17) kadangi priimančiojoje valstybėje galiojančios minimalią apsaugą užtikrinančios privalomos teisės normos neturi trukdyti tų darbo sutarties sąlygų, kurios yra taikyti palankesnės darbuotojams; (18) (19) kadangi reikėtų laikytis principo, kad už Bendrijos ribų įsis- sąlygos teigusioms palankesnės už tas, kurios taikomos kurios nors valstybės narės teritorijoje įsisteigusioms įmonėms; įmonėms neturi būti taikomos kadangi, nepažeidžiant kitų Bendrijos teisės nuostatų, ši direktyva neįpareigoja suteikti teisinį pripažinimą laikino įdarbinimo įmonėms ir netrukdo valstybėms narėms tai- kyti savo įstatymų dėl darbuotojų samdos ir dėl laikino įdarbinimo įmonių ne jų teritorijoje įsisteigusioms, tačiau jų teritorijoje paslaugų teikimo sistemoje veikiančioms įmonėms; (20) kadangi ši direktyva nedaro įtakos nei Bendrijos su trečio- siomis šalimis pasirašytoms sutartims, nei valstybių narių įstatymams dėl trečiųjų šalių paslaugų teikėjų patekimo į jų teritorijas; kadangi ši direktyva taip pat nepažeidžia nacio- nalinių įstatymų dėl trečiųjų šalių darbuotojų atvykimo, gyvenamosios vietos ir galimybės dirbti pagal darbo sutartį; (21) kadangi 1971 m. birželio 14 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje (1), yra pateiktos nuostatos, taiko- mos socialinės apsaugos pašalpoms ir įmokoms; (14) kadangi, nepriklausomai nuo darbuotojo komandiruotės trukmės paslaugų, teikėjas turėtų laikytis pagrindinių aiš- kiai apibrėžtų apsaugos taisyklių; (22) kadangi ši direktyva nepažeidžia valstybių narių teisės, reglamentuojančios kolektyvinius veiksmus, skirtus verslo ir profesinių sluoksnių interesams ginti; (15) kadangi reikėtų nustatyti, kad tam tikrais aiškiai apibrėžtais gaminių surinkimo ir (arba) instaliavimo atvejais nebūtų taikomos nuostatos dėl minimalių užmokesčio normų ir minimalių mokamų metinių atostogų; (23) kadangi taikydamos šią direktyvą įvairių valstybių narių kompetentingos institucijos privalo bendradarbiauti; kadangi valstybės narės privalo numatyti tinkamas teisių gynimo priemones, kurių būtų imtasi tais atvejais, kai šios direktyvos nesilaikoma; (16) kadangi reikėtų lanksčiau taikyti nuostatas dėl minimalių užmokesčio normų ir minimalios mokamų metinių (1) OL L 149, 1971 7 5, p. 2; Specialus leidinys 1971(II), p. 416. Regla- mentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3096/95 (OL L 335, 1995 12 30, p. 10). 05/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 433 (24) kadangi būtina garantuoti tinkamą šios direktyvos taikymą ir dėl to imtis priemonių, užtikrinančių glaudų Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą; 2. Šioje direktyvoje darbuotojo apibrėžimas yra nustatomas pagal valstybės narės, į kurios teritoriją darbuotojas yra koman- diruotas, teisę. (25) kadangi, norėdama pasiūlyti, jei reikia, būtinus dalinius pakeitimus, per penkerius metus po šios direktyvos priėmimo Komisija privalo peržiūrėti išsamias šios direk- tyvos įgyvendinimo taisykles, 3 straipsnis Darbo sutarties sąlygos PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Taikymo sritis 1. Ši direktyva taikoma valstybėje narėje įsisteigusioms įmonėms, kurios pagal tarpvalstybinio paslaugų teikimo sistemą komandi- ruoja darbuotojus į kitos valstybės narės teritoriją pagal šio straipsnio 3 dalį. 2. Ši direktyva netaikoma prekybinės laivininkystės įmonių per- sonalui, dirbančiam jūroje. 3. Ši direktyva taikoma tada, kai šio straipsnio 1 dalyje paminėtos įmonės imasi vienos iš šių tarpvalstybinių priemonių: a) savo sąskaita komandiruoja darbuotojus į kitos valstybės narės teritoriją ir duoda jiems nurodymus, vadovaudamosi sutartimi , sudaryta tarp darbuotojus komandiruojančios įmonės ir toje valstybėje narėje veikiančios šalies, kuriai bus teikiamos paslaugos, su sąlyga, kad komandiruotės metu komandiruo- jančioji įmonė ir darbuotojas saistomi darbo santykiais; arba b) komandiruoja darbuotojus į įstaigą arba grupės valdomą įmonę kitos valstybės narės teritorijoje, su sąlyga, kad komandiruotės metu komandiruojančioji įmonė ir darbuoto- jas saistomi darbo santykiais; arba c) kaip laikino įdarbinimo įmonė ar įdarbinimo agentūra samdo darbuotoją įmonei, kuri yra įsisteigusi ar veikia valstybės narės teritorijoje, su sąlyga, kad komandiruotės metu laikino įdarbi- nimo įmonė ar įdarbinimo agentūra ir darbuotojas saistomi darbo santykiais. 4. Ne Bendrijoje įsisteigusioms įmonėms negali būti taikomos palankesnės sąlygos už tas, kurios taikomos valstybės narės teri- torijoje įsisteigusioms įmonėms. 2 straipsnis Apibrėžimas 1. Šioje direktyvoje „komandiruotasis darbuotojas“ — tai darbuo- tojas, kuris ribotą laiką dirba kitos valstybės narės nei tos, kurioje jis paprastai dirba, teritorijoje. 1. Valstybės narės užtikrina, kad, nepriklausomai nuo to, kokia teisė yra taikoma darbo santykiams, 1 straipsnio 1 dalyje paminėtos įmonės garantuoja į jų teritoriją komandiruotiems dar- buotojams darbo sutarties sąlygas dėl toliau nurodytų dalykų, kuriuos toje valstybėje narėje, kurioje darbas yra atliekamas, regla- mentuoja: — įstatymai ir kiti teisės aktai ir (arba) — kolektyvinės sutartys ar arbitražo sprendimai, kurie buvo paskelbti visuotinai taikytinais, kaip numatyta šio straipsnio 8 dalyje, jeigu jie yra susiję su priede išvardyta veikla: a) dėl maksimalaus darbo ir minimalaus poilsio laiko; b) dėl minimalių mokamų metinių atostogų trukmės; c) dėl minimalių užmokesčio normų, įskaitant viršvalandžių apmokėjimo normas; šis punktas netaikomas papildomo pensinio draudimo sistemoms; d) dėl darbuotojų, ypač laikino įdarbinimo įmonių siūlomų, samdos sąlygų; e) dėl darbuotojų sveikatos, higienos ir darbo saugos; f) dėl apsaugos priemonių, skirtų nėščių ar neseniai pagim- džiusių moterų, vaikų ir jaunimo darbo sutarties sąlygoms vykdyti; g) dėl vienodų sąlygų taikymo vyrams ir moterims bei kitų nediskriminavimo nuostatų. Šioje direktyvoje šio straipsnio 1 dalies c punkte paminėtų mini- į malių užmokesčio normų sąvoką apibrėžia valstybės narės, kurios teritoriją darbuotojas yra komandiruojamas, nacionalinės teisės aktai ir (arba) praktika. 2. Šio straipsnio 1 dalies pirmosios pastraipos b ir c punktai netaikomi, jei gaminio pradinį surinkimą ir (arba) pirmąjį insta- liavimą atlieka gaminį tiekiančios įmonės kvalifikuoti darbuotojai ir (arba) specialistai, kai tai yra numatyta prekių tiekimo sutartyje jų ir yra būtina, norint naudotis patiektu gaminiu ir kai komandiruotės laikas neviršija aštuonių dienų. 434 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 05/2 t. Ši nuostata netaikoma priede išvardytiems statybos darbams. — darbdavių ir darbuotojų tipiškiausių organizacijų nacionaliniu lygiu pasirašytomis kolektyvinėmis sutartimis, kurios yra tai- komos visoje nacionalinėje teritorijoje, 3. 1 straipsnio 3 dalies a ir b punktuose nurodytais atvejais valstybės narės, pasikonsultavusios su darbdaviais ir darbuotojais bei laikydamosi savo tradicijų ir praktikos, gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 1 dalies pirmosios pastraipos c punkto, jei komandiruotės trukmė neviršija vieno mėnesio. 4. Laikydamosi nacionalinių įstatymų ir (arba) praktikos, šio straipsnio 8 dalyje apibrėžtomis kolektyvinėmis sutartimis, regla- mentuojančiomis vieną ar kelis veiklos sektorius, valstybės narės gali numatyti galimybę 1 straipsnio 3 dalies a ir b punktuose nurodytais atvejais netaikyti šio straipsnio 1 dalies pirmosios pastraipos c punkto ir valstybės narės sprendimo, priimto pagal šio straipsnio 3 dalį, jei komandiruotės trukmė neviršija vieno mėnesio. 5. 1 straipsnio 3 dalies a ir b punktuose nurodytais atvejais valstybės narės gali leisti netaikyti šio straipsnio 1 dalies pirmo- sios pastraipos b ir c punktų, remdamosi tuo, kad bus atliekami nedideli darbai. Valstybės narės, kurios pasinaudoja šios dalies pirmojoje pastrai- poje minėta galimybe, nustato kriterijus, kuriuos turi atitikti atlik- tinas darbas, kad jis būtų laikomas „nedideliu“. 6. Komandiruotės trukmė apskaičiuojama imant vienerių metų pamatinį laikotarpį nuo komandiruotės pradžios. Apskaičiuojant trukmę atsižvelgiama į visus ankstesnius laikotar- pius, kai komandiruotasis darbuotojas atliko tam tikras pareigas. su sąlyga, kad 1 straipsnio 1 dalyje paminėtoms įmonėms šios sutartys ir sprendimai užtikrina vienodų sąlygų taikymą spren- džiant šio straipsnio 1 dalies pirmojoje pastraipoje išvardytus klausimus tarp minėtųjų įmonių ir kitų šioje pastraipoje paminėtų įmonių, kurių padėtis yra vienoda. Tariama, kad vienodos sąlygos, kaip apibrėžta šiame straipsnyje, yra taikomos tada, kai nacionalinėms įmonėms, kurių padėtis yra vienoda: — konkrečioje vietoje arba tam tikrame sektoriuje taikomi tokie patys su šio straipsnio 1 dalies pirmojoje pastraipoje išvardy- tais dalykais susiję įpareigojimai, kokie yra taikomi darbuoto- jus komandiruojančioms įmonėms, ir — jos privalo vykdyti šiuos vienodą galią turinčius įpareigojimus. 9. Valstybės narės gali nustatyti, kad 1 straipsnio 1 dalyje paminėtos įmonės turi garantuoti 1 straipsnio 3 dalies c punkte paminėtiems darbuotojams tokias pat sąlygas, kokios yra taiko- mos laikinai įdarbintiems darbuotojams toje valstybėje narėje, kurioje darbas yra atliekamas. 10. Ši direktyva nedraudžia valstybėms narėms, laikantis Sutar- ties ir remiantis vienodų sąlygų taikymo principu, nacionalinėms įmonėms ir kitų valstybių įmonėms taikyti: 7. Šio straipsnio 1–6 dalys netrukdo taikyti darbuotojams palan- kesnių darbo sutarties sąlygų. — darbo sutarties sąlygų, reglamentuojančių kitokius nei išvar- dytieji 1 dalies pirmojoje pastraipoje klausimus tuo atveju, kai remiamasi valstybinės politikos nuostatomis, Komandiruotpinigiai laikomi minimalaus darbo užmokesčio dali- mi, nebent jie yra mokami kompensuojant su komandiruote susi- jusias faktiškąsias kelionės, buto ir maisto išlaidas. — darbo sutarties sąlygų, nustatytų kolektyvinėse sutartyse arba arbitražo sprendimuose, kaip numatyta 8 dalyje, ir reglamen- tuojančių kitokią veiklą nei nurodytoji priede. 8. „Kolektyvinės sutartys arba arbitražo sprendimai, kurie buvo paskelbti visuotinai taikytinais“ – tai kolektyvinės sutartys arba arbitražo sprendimai, kurių privalo laikytis visos tam tikros pro- fesijos ar pramonės šakos įmonės konkrečioje geografinėje zono- je. Jei nėra sistemos, pagal kurią kolektyvinės sutartys arba arbitražo sprendimai skelbiami visuotinai taikytinais, kaip apibrėžta pirmo- joje pastraipoje, valstybės narės gali nuspręsti remtis: — kolektyvinėmis sutartimis arba arbitražo sprendimais, kurie yra taikomi bendrai visoms panašioms tam tikros profesijos ar pramonės šakos įmonėms konkrečioje geografinėje zonoje, ir (arba) 4 straipsnis Bendradarbiavimas teikiant informaciją 1. Kad ši direktyva būtų įgyvendinta, valstybės narės, laikydamosi nacionalinės teisės aktų ir (arba) praktikos, paskiria vieną ar kelias ryšio palaikymo tarnybas arba vieną ar kelias kompetentingas nacionalines institucijas. 2. Valstybės narės sudaro sąlygas, kad valstybinės valdžios insti- teisės aktų, yra laikydamosi nacionalinės tucijos, kurios, 05/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 435 atsakingos už 3 straipsnyje nurodytų darbo sutarties sąlygų moni- toringą, bendradarbiautų. Šis bendradarbiavimas pirmiausia apima atsakymus į pagrįstus tų valdžios institucijų prašymus suteikti informaciją apie tarpvalstybinę darbuotojų samdą, įskai- tant neteisėtos tarpvalstybinės veiklos atvejus. akivaizdžius pažeidimus galimus arba Komisija ir pirmojoje pastraipoje paminėtos valdžios institucijos glaudžiai bendradarbiauja, kad būtų ištirti sunkumai, kurie gali kilti taikant 3 straipsnio 10 dalies nuostatas. Abipusė administracinė pagalba teikiama nemokamai. 3. Visos valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad informa- cija apie 3 straipsnyje nurodytas darbo sutarties sąlygas būtų pri- einama. 4. Visos valstybės narės praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai apie šio straipsnio 1 dalyje paminėtas ryšio palaikymo tarnybas ir (arba) kompetentingas institucijas. procedūros toje valstybėje narėje, į kurios teritoriją darbuotojas yra arba buvo komandiruotas, nepažeidžiant, kur taikoma, galiojančių tarptautinių susitarimų dėl jurisdikcijos pradėti procedūras kitoje valstybėje. 7 straipsnis Įgyvendinimas Iki 1999 m. gruodžio 16 d. valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 8 straipsnis Komisijos peržiūra 5 straipsnis Priemonės Ne vėliau kaip iki 2001 m. gruodžio 16 d. Komisija peržiūri šios direktyvos taikymą, kad prireikus Tarybai galėtų pasiūlyti reikiamus pakeitimus. Jei nesilaikoma šios direktyvos nuostatų, valstybės narės imasi reikiamų priemonių. Jos visų pirma užtikrina, kad darbuotojai ir (arba) jų atstovai galėtų pasinaudoti atitinkamomis procedūromis, kad būtų galima užtikrinti šia direktyva nustatytų pareigų vykdymą. Ši direktyva skirta valstybėms narėms. 9 straipsnis Priimta Briuselyje, 1996 m. gruodžio 16 d. 6 straipsnis Jurisdikcija Siekiant užtikrinti, kad būtų vykdoma 3 straipsnyje garantuota teisė į darbo sutarties sąlygas, gali būti pradėtos teisminės Europos Parlamento vardu Pirmininkas K. HÄNSCH Tarybos vardu Pirmininkas I. YATES 436 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 05/2 t. PRIEDAS 3 straipsnio 1 dalies antrojoje įtraukoje nurodyta veikla apima visus darbus, susijusius su statyba, remontu, priežiūra, pastatų rekonstravimu ar griovimu, visų pirma: 1) žemės kasimo darbus, 2) žemės stumdymo darbus, 3) faktinius statybos darbus, 4) surenkamųjų elementų surinkimą ir išmontavimą, 5) įrengimą arba instaliavimą, 6) perplanavimą, 7) atnaujinimą, 8) remontą, 9) išmontavimą, 10) griovimą, 11) aptarnavimą, 12) priežiūrą, dažymą ir valymą, 13) tobulinimą


title: Décision nº 2390/96/CECA de la Commission du 16 décembre 1996 abrogeant la décision nº 612/91/CECA

eurovoc_concepts:
ECSC
coal
energy market
energy supply
production statistics


title: Skupni ukrep z dne 16. decembra 1996 Sveta na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji o enotni obliki dovoljenj za bivanje

text: 56 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 1 31997F0011 10. 1. 1997 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 7/1 SKUPNI UKREP z dne 16. decembra 1996 Sveta na podlagi člena K. 3 Pogodbe o Evropski uniji o enotni obliki dovoljenj za bivanje (97/11/PNZ) SVET EVROPSKE UNIJE JE SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP: ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena K. 3(2)(b) te Pogodbe, Člen 1 ker člen K. l(3) Pogodbe določa, da sta imigracijska politika in poli- tika o državljanih tretjih držav zadevi v skupnem interesu; Dovoljenja za bivanje, ki jih države članice izdajo državljanom tretjih držav, se izdelajo v enotni obliki, na njih pa je prostor za vse podatke, ki so določeni v Prilogi tega skupnega ukrepa. ker je zaželeno, da se uskladi oblika dovoljenj za bivanje, ki jih izdajajo države članice državljanom tretjih držav; ker je pomembno, da enotna oblika dovoljenj za bivanje vsebuje vse potrebne podatke in izpolnjuje stroge tehnične standarde, zlasti glede zaščite pred prenarejanjem in ponarejanjem; ker mora biti tudi prilagojena za uporabo v vseh državah članicah in mora imeti splošno prepoznavne zaščite, jasno vidne s prostim očesom; ker ta skupni ukrep določa samo takšne zahteve, ki niso tajne; ker je treba te zahteve dopolniti z nadaljnjimi zahtevami, ki morajo ostati tajne, da se prepreči prenarejanje in ponarejanje, in ki ne smejo vsebovati osebnih podatkov ali napotil na takšne podatke; ker naj Svet določi te dodatne zahteve; ker je zato, da se zagotovi, da navedeni podatki niso na voljo več osebam, kot je to potrebno, tudi pomembno, da vsaka država čla- nica določi največ po en organ, odgovoren za tiskanje enotne oblike dovoljenj za bivanje, pri čemer lahko države članice, če je to potrebno zamenjajo pristojni organ; ker mora vsaka država čla- nica zaradi varnosti sporočiti ime pristojnega organa Svetu in Komisiji; Enotna oblika se lahko uporablja kot nalepka ali samostojna listina. Vsaka država članica lahko v ustrezni prostor enotne oblike doda podatke, ki so pomembni v zvezi z vrsto dovoljenja in osebo, vključno s podatki o tem, ali ima oseba dovoljenje za delo ali ne. Člen 2 1. Svet brez odlašanja določi tehnične zahteve za vključitev podatkov iz Priloge v enotno obliko dovoljenj za bivanje. Svet brez odlašanja določi tudi nadaljnje zahteve, zaradi katerih je dovoljenje za bivanje težko prenarediti ali ponarediti. Te zahteve so tajne in se ne objavijo. Na razpolago so samo organom, ki jih države članice določijo za odgovorne za tiskanje, in osebam, ki jih državačlanica ustrezno pooblasti. 2. Vsaka država članica določi en organ, ki je odgovoren za tiska- nje dovoljenj za bivanje. Ime navedenega organa sporoči Svetu in Komisiji. Dve ali več držav članic lahko za ta namen določita isti organ. Vsaka država članica ima pravico, da zamenja svoj uradno imenovani organ. O tem ustrezno obvesti Svet in Komisijo. ker je treba za osebne podatke, ki se vnesejo v enotno obliko dovoljenja za bivanje v skladu s prilogo tega skupnega ukrepa, zagotoviti skladnost z ustreznimi določbami o varstvu podatkov, 3. Vsaka država članica obvesti Svet in Komisijo o organu ali organih, pristojnih za izdajo dovoljenj za bivanje. 19/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 57 Člen 3 Člen 6 1. Brez poseganja v obširnejše določbe, ki se uporabljajo za var- stvo podatkov, ima oseba, kateri je izdano dovoljenje za bivanje, pravico, da preveri osebne podatke, vpisane v dovoljenje za biva- nje, in zahteva njihovo spremembo ali izbris, kjer je to primerno. 2. Na enotni obliki dovoljenja za bivanje ni nobenih podatkov v strojno čitljivi obliki, razen če so navedeni tudi v poljih, opisanih v točkah 10 in 11 v Prilogi, ali če so navedeni v ustrezni potni listini. Člen 4 V tem skupnem ukrepu „dovoljenje za bivanje“ pomeni vsako dovoljenje, ki ga izdajo organi države članice in državljanom tre- tjih držav dovoljuje zakonito bivanje na njenem ozemlju, razen: — vizumov, — dovoljenj, izdanih za bivanje, katerih trajanje določa nacio- nalna zakonodaja, vendar ne sme presegati šestih mesecev, — dovoljenj, izdanih do preučitve vloge za izdajo dovoljenja za bivanje ali za azil. Ta skupni ukrep se uporablja za dovoljenja za bivanje, izdana državljanom tretjih držav, razen: — družinskim članom državljanov Unije, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega pretoka, — državljanom držav članic Evropskega združenja za prosto trgovino, Evropskem gospodarskem prostoru, in njihovim družinam, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega pretoka. pogodbenic Sporazuma o Člen 7 Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu in začne veljati naslednji dan po objavi. Države članice začnejo uporabljati člen 1 najkasneje pet let po sprejetju ukrepov iz člena 2(1). Vendar pa uvedba enotne oblike dovoljenj za bivanje ne vpliva na veljavnost dovoljenj v že izdanih listinah, razen če zadevna država članica ne odloči drugače. Člen 5 V Bruslju, 16. decembra 1996 Če države članice uporabljajo enotno obliko dovoljenja za bivanje za druge namene, kot so navedeni v členu 4, morajo biti sprejeti primerni ukrepi, da se prepreči zamenjava z dovoljenji za bivanje iz člena 4. Za Svet Predsednik M. D. HIGGINS 58 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 1 PRILOGA 19/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 59 Opis Listina se izdela kot nalepka, po možnosti v obliki ID 2, ali pa kot samostojna listina. 1. Naziv listine (dovoljenje za bivanje) je naveden v tem prostoru v jeziku ali jezikih države članice, ki je dovoljenje izdala. 2. V tem prostoru se navede številka listine – s posebnimi zaščitami, pred njo pa je identifikacijski znak. Ta oddelek za vpis ima devet pododdelkov: 3. prvi pododdelek Ime: v tem pododdelku se navedeta(-jo) priimek in ime(-na) v navedenem vrstnem redu. 4. drugi pododdelek Velja do: v tem pododdelku se navede ustrezni datum poteka veljavnosti, ali kjer je to primerno, beseda, ki izraža neomejeno veljavnost. 5. tretji pododdelek Kraj/datum izdaje: v tem pododdelku se navedeta kraj in datum izdaje dovoljenja za bivanje. 6. četrti pododdelek Vrsta dovoljenja: v tem pododdelku se navede vrsta dovoljenja za bivanje, ki ga država članica izda državljanu tretje države. 7. peti do deveti pododdelek Opombe: v peti do deveti pododdelek lahko države članice vpišejo podrobnosti in navedbe za nacionalno uporabo, ki so potrebne zaradi njihovih pravil o državljanih tretjih držav, skupaj z navedbami, ki se nanašajo na katero koli dovoljenje za delo. 8. Datum/podpis/dovoljenje: po potrebi sta tukaj lahko podpis in žig organa, ki izdaja dovoljenje, in/ali imetnika. 9. V tem prostoru je na potiskanem delu državni grb države članice, da se razpozna dovoljenje za bivanje in zagotovi zaščita nacionalnega izvora. 10. To polje je rezervirano za strojno čitljive podatke. Strojno čitljivo območje je skladno s smernicami ICAO. 11. Tiskano besedilo v tem polju vsebuje znak, ki navaja izključno ustrezno državo članico. Ta znak ne sme vplivati na tehnične značilnosti strojno čitljivega območja. 12. Ta prostor vsebuje metalizirano skrito podobo, skupaj s oznako države članice. 13. Ta prostor vsebuje optično variabilni znak (OVD) (kinegram ali enakovreden znak). 14. Če je dovoljenje za bivanje samostojna listina, se v ta prostor namesti fotografija in zaščiti z optično variabilno folijo (kinefolija ali enakovreden zaščitni laminat). 15. Pri samostojni listini so na hrbtni strani naslednja dodatna podatkovna polja: — datum/kraj rojstva, — državljanstvo, — spol, — opombe. Navede se lahko tudi naslov imetnika dovoljenja


title: Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Aufteilung bestimmter Fangquoten für in der ausschließlichen Wirtschaftszone Norwegens und in der Fischereizone um Jan Mayen fischende Fischereifahrzeuge auf die Mitgliestaaten (1997)

eurovoc_concepts:
EU Member State
Norway
catch quota
fishing area
fishing vessel

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN it it * ** Brüssel, den 16. 12. 1996 KOM(%)693 cndg. Vorschlag für eine VERORDNUNG ŒG) DES RATES zur Aufteilung bestimmter Fangquoten für in der ausschließlichen Wirtschaftszone Norwegens und in der Fischereizone um Jan Mayen fischende Fischereifahrzeuge auf die Mitgliedstaaten (1997) (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Aus den Konsultationen zwischen der Gemeinschaft und Norwegen, die vom 13. bis zum 15. November 1996 in Bergen und vom 27. bis zum 29. November 1996 und vom 9. bis zum 11 Dezember 1996 in Brüssel geführt wurden, sind gegenseitige Fangvereinbarungen für 1997 hervorgegangen. Die Gemeinschaft hat auch in Namen Schwedens Konsultationen mit Norwegen getührt, aus denen eine Einigung über eine Fischereivereinbarung für 1997 hervorgegangen ist. Nach den Bestimmungen der Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands und Schwe dens werden die von diesen Ländern mit Drittländern geschlossenen Fischereiabkommen von der Gemeinschaft verwaltet. Ziel dieses Vorschlags für eine Verordnung des Rates ist es, die 1997 gemäß obigen Vereinbarungen in der norwegischen Fischereizone verfügbaren Quoten auf die Mitgliedstaaten aufzuteilen. il ^ Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) Nr /96 DES RATES vom Dezember 1996 zur Aufteilung bestimmter Fangquoten für in der ausschließlichen Wirtschaftszone Norwegens und in der Fischereizone um Jan Mayen fischende Fischereifahrzeuge auf die Mitgliedstaaten (1997) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 des Rates vom 20. Dezember 1992 zur Einführung einer gemeinschaftlichen Regelung für die Fischerei und die Aquakultur0 \ geändert durch die Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands und Schwedens, insbesondere auf Artikel 8 Absatz 4, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: Die Gemeinschaft und Norwegen haben Konsultationen über ihre gegenseitigen Fischereirechte für 1997 gefuhrt, insbesondere über die Zuteilung bestimmter Fangquoten an Fischereifahrzeuge der Gemeinschaft in der Fischereizone Norwegens. Nach den Artikeln 96 und 124 der Akte über den Beitritt Österreichs, Finnlands und Schwedens werden die von der Republik Finnland und dem Königreich Schweden mit Drittländern geschlossenen Fischereiabkommen von der Gemeinschaft verwaltet. Im Einklang mit dem Verfahren nach dem Fischereiabkommen zwischen dem Königreich Schweden und dem Königreich Norwegen vom 9. Dezember 1976 hat die Gemeinschaft im Namen Schwedens mit Norwegen Konsultationen über deren Fischereirechte für 1997 geführt. Um eine effiziente Bewirtschaftung der verfügbaren Fangmengen zu gewährleisten, sind diese gemäß Artikel 8 der Verordnung (EWG) Nr. 3760/92 durch Quoten auf die Mitgliedstaaten aufzuteilen. Für die Fangtätigkeiten nach dieser Verordnung gelten die Kontrollmaßnahmen der Verordnung (EWG) Nr. 2847/93 des Rates vom 12. Oktober 1993 zur Einführung einer Kontrollregelung für die Gemeinsame Fischereipolitik(2). 0) ABl. Nr. L 389 vom 31. 12. 1992, S. 1. (2) ABI. Nr. L 261 vom 20. 10. 1993, S. 1. 3 Mit Norwegen wurde keine Einigung darüber erzielt, ob für die verfügbaren Fangmengen die Bestimmungen der Verordnung (EG) Nr. 847/96 des Rates vom 6. Mai 1996 zur Festlegung zusätzlicher Bestimmungen für die jahresübergreifende Verwaltung der TACs und QuotenU) gelten sollen - HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 1. Vom 1. Januar bis zum 31. Dezember 1997 dürfen Fischereifahrzeuge unter der Flagge eines Mitgliedstaats folgende Fänge tätigen: in den Gewässern der ausschließlichen Wirtschaftszone Norwegens nördlich von 62°00'N oder in der Fischereizone um Jan Mayen Fänge im Rahmen der in Anhang I festgesetzten Quoten; in den Gewässern der ausschließlichen Wirtschaftszone Norwegens südlich von 62°00'N Fänge im Rahmen der in Anhang II festgesetzten Quoten. Artikel 2 Die in den Anhängen I und II aufgeführten Fangquoten unterliegen nicht den Bestimmungen der Artikel 2, 3 und 5 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 847/96 des Rates. Diese Verordnung tritt am 1. Januar 1997 in Kraft. Artikel 3 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Brüssel am Dezember 1996 Im Namen des Rates Der Präsident (3) ABI. Nr. L 115 vom 9. 5. 1996, S. 3. H Aufteilung der Fangquoten der Gemeinschaft nach Artikel I in den Gevvüsscrn ANHANG I Norwegens für 1997 Norwegische Gewässer nördlich von 62°00'N Art ICES- Bereich Fangquoten der Gemeinschaft Den Mitgliedstaaten zugeteilte Quoten (in Tonnen Fanggewicht) Kabeljau I, II 35 650 Schellfisch I, II 4 000 Seelachs LH 4 000 Rotbarsch I, II 3 500(1) Schwarzer Heilbutt i, II 100 Blauer Wittling II 1 000 Andere Arten (als Beifange) I, II 450 Frankreich Deutschland Vereinigtes Königreich Spanien Portugal Irland Griechenland Frankreich Deutschland Vereinigtes Königreich Frankreich Deutschland Vereinigtes Königreich Frankreich Deutschland Vereinigtes Königreich Spanien Portugal Deutschland Vereinigtes Königreich Frankreich Deutschland Frankreich Deutschland Vereinigtes Königreich 3 815 4 150 16 115 5 210 5 210 575 575 515 855 2 630 515 3 200 285 220 1 880 400 190 810 50 50 500 500(3) 60 150 240 Makrele IIa 10 100(2) Dänemark 10 100 (,) Sollte Norwegen ein Verbot in Gang setzen gegen gezielte Fischerei auf Rotbarsch nördlich von 70°N, muss eine solche Beschränkung ebenfalls auf Gemeinschaftsfischereifahrzeuge Anwendung finden, die unter diesen Quoten fischen. <2) Davon dürfen 10 100 Tonnen im ICES-Bereich IVa gefischt werden; Norwegen darf im selben Bereich bis zu 60 000 Tonnen aus der für das Gebiet nördlich 62°00'N festgesetzten TAC fischen. (3) Lösung ad hoc für 1997. r Aufteilung der Fangquoten der Gemeinschaft nach Artikel 1 in den Ccwflsscrn Norwegens für 1997 ANHANG II Norwegische Gewässer südlich von 62°00'N (in Tonnen Fanggewicht) Art ICES- Bereich Fangquoten der Gemeinschaft Den Mitgliedstaaten zugeteilte Quoten Stintdorsch(1) Sandaal Garnele Andere Arten Kabeljau Schellfisch Seelachs Köhler, Wittling Hering Makrele Industriefisch IV IV IV IV IV IV IV IV IV IV IV 50 000 150 000 1 230 11 000 500 930 1 150 190 850 240 800 Dänemark Vereinigtes Königreich Dänemark Vereinigtes Königreich Dänemark Schweden Dänemark Vereinigtes Königreich Deutschland Belgien Frankreich Niederlande Schweden Schweden Schweden Schweden Schweden Schweden Schweden Schweden 47 500(2) 2 500(3) 142 500(2) 7 500(3) 1 080 150(4) 5 500 4 125 620 60 255 440 p. m. <5) 500 930 1 150 190 850(4) 240(4) 8 0 0(4)(6) (1) Einschließlich Blauer Wittling und untrennbar gemischter Stöcker. (2) Innerhalb einer Gesamtquote können bis zu 38 000 Tonnen Stintdorsch und Sandaal ausgetauscht werden - auf Antrag. (3) Innerhalb einer Gesamtquote können bis zu 2 000. Tonnen Stintdorsch und Sandaal ausgetauscht, werden - auf Antrag. <4) Beifänge von Kabeljau, Schellfisch, Seelachs, Köhler und Wittling werden auf diese Quoten angerechnet. (5) Quote für „andere Arten", die Norwegen Schweden herkömmlicherweise einräumt. (6) Davon höchstens 400 Tonnen Stöcker. <r ISSN 0254-1467 KOM(96) 693 endg. DOKUMENTE DE 03 11 Katalognummer : CB-CO-96-702-DE-C ISBN 92-78-13725-1 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg }


title: Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) layning down, for 1997, certain measures for the conservation and management of fishery resources applicable to vessels flying the flag of Norway

eurovoc_concepts:
Norway
conservation of fish stocks
fishery management
fishing area
fishing licence

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 16. 12. 1996 COM(96) 694 final Proposal for a COUNCIL REGULATION (EO laying down, for 1997, certain measures for the conservation and management of fishery resources applicable to vessels flying the flag of Norway (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM Consultations between the Community and Norway were held in Bergen from 13 to 15 November 1996 and in Brussels from 27 to 29 November 1996 and from 9 to 11 December 1996, resulting in an agreement on reciprocal fisheries arrangements for 1997. The purpose of this proposal for a Council regulation is to authorise Norwegian vessels to fish the quotas allocated to them in Community waters until 31 December 1997, in accordance with the above mentioned arrangements. Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) No /96 of December 1996 laying down, for 1997, certain measures for the conservation and management of fishery resources applicable to vessels flying the flag of Norway THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3760/92 of 20 December 1992 establishing a Community system for fisheries and aquaculture(1), as amended by the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden, and in particular Article 8 (4) thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas, in accordance with the procedure provided for in Articles 2 and 7 of the Fisheries Agreement between the European Economic Community and the Kingdom of Norway(2), the Community and Norway have held consultations concerning their mutual fishing rights for 1997 and the management of common biological resources; Whereas, in the course of these consultations, the delegations agreed to recommend to their respective authorities that certain catch quotas for 1997 should be fixed for the vessels of the other party; Whereas the Agreement of 19 December 1966 between Denmark, Norway and Sweden on reciprocal access to fishing in the Skagerrak and Kattegat provides that each party shall grant vessels of the other parties access to its fishing zone in the Skagerrak and part of the Kattegat up to four nautical miles from the baselines; Whereas it is for the Council to lay down the specific conditions under which such catches must be taken; Whereas the fishing activities covered by this Regulation are subject to the control measures provided for in Council Regulation (EC) No 2847/93 of 12 October 1993 establishing a control system applicable to the common fisheries policy(3); d) (2) (3) OJ No L 389, 31. 12. 1992, p. 1. OJ No L226, 29. 8. 1980, p. 48. OJ No L261, 20. 10. 1993, p. 1. £ Whereas Article 3 (2) of Commission Regulation (EEC) No 1381/87 of 20 May 1987 establishing detailed rules concerning the marking and documentation of fishing vessels(4) provides that all vessels with chilled or refrigerated sea-water tanks are to keep on board a document certified by a competent authority and specifying the calibration of the tanks in cubic metres at 10-centimetre intervals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 1. 2. 3. 4. 5. Vessels flying the flag of Norway are hereby authorized until 31 December 1997 to fish for the species listed in Annex I, within the geographical and quantitative limits laid down therein and in accordance with this Regulation, in the 200-nautical-mile fishing zone of the Member States in the North Sea, Skagerrak, Kattegat, Baltic Sea and Atlantic Ocean north of 43°00'N. Fishing authorized pursuant to paragraph 1 shall be limited to those parts of the 200-nautical-mile fishing zone lying seawards of twelve nautical miles from the baselines from which the fishing zones of Member States are measured; however, fishing in the Skagerrak will be allowed seawards of four nautical miles from the Danish baselines. Fishing in the parts of ICES division Ilia bounded in the west by a line drawn from the Hanstholm lighthouse to the Lindesnes lighthouse and in the south by a line drawn from the Skagen lighthouse to the Tistlarna lighthouse and from there to the nearest point on the Swedish coast shall not be subject to quantitative limitations, with the exception of fishing for mackerel and saithe. Notwithstanding paragraph 1, unavoidable by-catches of species for which no quota has been fixed in a given zone shall be permitted within the limits laid down by the conservation measures in force in the zone concerned. By-catches, in a given zone, of a species for which a quota is established in that zone shall be counted against the quota concerned. Article 2 Vessels fishing within the quotas fixed in Article 1 shall comply with the conservation and control measures and all other provisions governing fishing in the zones referred to in that Article. (4) OJ No L 132, 21. 5. 1987, p. 9. 3 2. 3. 4. 5. The vessels referred to in paragraph 1 shall keep a log-book in which the information set out in Annex II shall be entered. The vessels referred to in paragraph 1, except for those fishing in ICES division Ilia, shall transmit to the Commission, in accordance with the rules laid down in Annex III, the information set out in that Annex. Those vessels referred to in paragraph 1 which have chilled or refrigerated sea-water tanks shall keep on board a document certified by a competent authority and indicating the calibration of the tanks in cubic metres at 10 cm intervals. The registration letters and numbers of the vessels referred to in paragraph 1 must be clearly marked on the bow of each vessel on both sides Article 3 1. When fishing in any ICES division under the quotas fixed in Article 1, vessels exceeding 200 GRT must hold a licence and special fishing permit issued by the Commission on behalf of the Community and must observe the conditions as established by that licence and special fishing permit. Norway shall notify to the Commission the name and characteristics of the vessels for which licences and special fishing permits may be issued. 2. The Commission shall issue the fishing licences and special fishing permits referred to in paragraph 1 to all vessels for which a licence and special fishing permit is required by the Norwegian authorities. Requests for amendments to the list of vessels licensed may be made at any time and shall be processed expeditiously. 3. When an application for a licence and special fishing permit is submitted to the Commission, the following information must be supplied: (a) (b) (c) (d) (e) (f) (g) (h) (i) (j) (k) (1) name of the vessel; registration number; external identification letters and numbers; port of registration; name and address of the owner or charterer; gross tonnage and overall length; engine power; call sign and radio frequency; intended method of fishing; intended area of fishing; species for which it is intended to fish; period for which a licence is required. 4 4. 5. 6. 7. 8. 9. Each licence and special fishing permit shall be valid for one vessel only. Where two or more vessels are taking part in the same fishing operation, each vessel must be in possession of a licence and special fishing permit. Licences and special fishing permits may be cancelled with a view to the issue of new licences and special fishing permits. Such cancellations shall take effect on the day before the date of issue of the new licences and special fishing permits by the Commission. New licences and special fishing permits shall take effect from their date of issue. Licences and special fishing permits shall be wholly or partially withdrawn before the date of expiry if the respective quotas fixed in Article 1 have been exhausted. Licences and special fishing permits shall be withdrawn in the event of any failure to meet the obligations laid down in this Regulation. For a period not exceeding 12 months, no licence and special fishing permit shall be issued for any vessel in respect of which thé obligations laid down in this Regulation have not been met. ( The Commission shall submit on behalf of the Community, to Norway, the name and the characteristics of the Norwegian vessels which will not be authorized to fish in the Community's fishing zone for the next month(s), as a consequence of an infringement of Community rules. Article 4 Fishing within the quotas fixed in Article 1 for blue ling, ling and tusk, shall be permitted provided that use is made of the method commonly known as 'long-lining' in ICES division Vb and sub-areas VI and VII. Article 5 The use of trawls and purse seines for the capture of pelagic species shall be prohibited in the Skagerrak from Saturday midnight to Sunday midnight. Article 6 Vessels authorized to fish on 31 December may continue their fishing activities as from the beginning of the following year, on the basis of this authorisation, until the new lists of vessels for the year in question have been approved by the Commission on behalf of the Community. 5" This Regulation shall enter into force on 1 January 1997. Article 7 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, December 1996. For the Council The President (o ANNEX I Norwegian catch quotas for 1997 (in metric tonnes, fresh round weight) Species Area within which fishing is authorized Quantity Mackerel Herring Sprat Cod Haddock Saithe Whiting Plaice Mackerel ICES Via (2), Vlld, e, f, h, lia ICES Via(2) ICES IV ICES IV ICES IV ICES IV, Skagerrak(3) ICES IV ICES IV ICES IV, Ilia Sanded, Norway Pout, Blue Whiting I C £S Blue Whiting Blue Ling Ling, Tusk Dogfish Basking Shark(,) Porbeagle Shrimp Other Species Herring Horse Mackerel Combined quota Greenland-Halibut ICES II, IVa, Via (2), VIb, VII(4) ICES IV, Vb, VI, VII, Ha ICES IV, Vb, VI, VII, Ha ICES IV, VI, VII ICES IV, VI, VII ICES IV, VI, VII ICES IV ICES IV, Ha ICES IVa, b ICES IV ICES Vb, VI, VII ICES Ha, VI(5) 10,100(6) 4,900 25,000 10,550 15,000 45,000 7,400 2,890 33,940(7) (8) 255,000(9)(10) 1,000(11)(12) 16,000(11)(12) 1,100(13) 100 200 300 5,000(14) 46,110 5,000 2,000(15) " 1,700 111 Basking shark liver. 121 North of 5 6 ° 3 0 ' N. 131 Limited in the west by a line drawn from the Hanstholm lighthouse to the Lindesnes lighthouse and in the south by a line drawn from the Skagen lighthouse to the Tistlarna lighthouse and from there to the nearest coast of Sweden. ,4' West of 1 2 ° 0 0 ' W. 151 Taken w i th long lines only in Sub-area V I. 161 Of w h i c h 1 0 , 1 00 tonnes may be fished from 1 October to 31 December 1997 In Community waters in Division IVa. 171 May be fished in Division IVa only, except for 3,000 tonnes which may be fished in Division Ilia. 181 Of which sand-eel alone not more than 5 0 , 0 00 tonnes or Norway pout and blue whiting together not more than 5 0 , 0 00 tonnes. Up to 10,000 tonnes of the Norway pout quota may be fished in Division Via north of 5 6 ° 3 0 ' N. However, this quantity should be deducted from the quota of sandeel, Norway pout and blue whiting in Sub-area IV. I9) Of which no more than 4 0 , 0 00 tonnes may be fished in Division IVa. 1101 Of which up to 9,000 tonnes of Argentine may be fished. 1111 Of which an incidental catch of other species of 2 5% per ship, at any moment, is authorised in Sub-areas VI and VII. However, this percentage may be exceeded in the first 24 hours following the beginning of the fishing on a specific ground. The total incidental catch of other species in Sub-areas VI and VII shall not exceed 3,000 tonnes. 1121 Of which ling may be a maximum of 13,000 tonnes, tusk a maximum of 7,000 tonnes and blue ling a maximum of 3,000 tonnes. Taken with long 1131 1141 lines in Division Vb and Sub-areas VI and VII. Including catches taken w i th long lines of grey shark and black shark, bird beak dogfish, leafscale guiper shark, greater lantern shark, smooth lantern shark and Portuguese dogfish. Including fisheries not specifically mentioned; exceptions may be introduced after consultations, as appropriate; catches of sole shall be limited to by-catches only. 1,51 Taken w i th long lines only; including rat tails, mora mora and greater fork beard. A ANNEX II When fishing within the 200-nautical-mile zone off the coasts of the Member States of the Community which is covered by Community rules on fisheries, the following details are to be entered in the log-book immediately after the following events: 1. After each haul: 1. 1. the quantity (in kilograms live-weight) of each species caught; 1. 2. the date and the time of the haul; 1. 3. the geographical position in which the catches were made; 1. 4. the fishing method used. 2. After each transhipment to or from another vessel: 2. 1. the indication "received from" or "transferred to"; 2. 2. the quantity (in kilograms live-weight) of each species transhipped; 2. 3. the name, external identification letters and numbers of the vessel to or from which the transhipment occurred. 3. After each landing in a port of the Community: 3. 1. name of the port; 3. 2. the quantity (in kilograms live-weight) of each species landed. 4. After each transmission of information to the Commission of the European Communities: 4. 1. date and time of the transmission; 4. 2. type of message: IN, OUT, ICES, WKL or 2 WKL; 4. 3. in the case of radio transmission: name of the radio station. r ANNEX III 1. The information to be transmitted to the Commission of the European Communities and the timetable for its transmission are as follows: 1. 1. On each occasion the vessel enters the 200-nautical-mile zone off the coasts of the Member States of the Community which is covered by Community rules on fisheries: the information specified under 1. 5; (a) the quantity (in kilograms) of each species of fish in the hold; (b) (c) the date and ICES division within which the master intends to commence fishing. Where the fishing operations necessitate more than one entry into the zones referred to under 1. 1 on a given day, one communication shall suffice on first entry. 1. 2. On each occasion the vessel leaves the zone referred to under 1. 1: (a) (b) (c) (d) (e) (f) the information specified under 1. 5; the quantity (in kilograms live-weight) of each species of fish in the hold; the quantity (in kilograms live-weight) of each species caught since the previous transmission; the ICES division in which the catches were taken; the quantity (in kilograms live-weight) of each species transferred to and/or from other vessels since the vessel entered the zone and the identification of the vessel to which the transfer was made; the quantity (in kilograms live-weight) of each species landed in a port of the Community since the vessel entered the zone. Where the fishing operations necessitate more than one entry into the zones referred to under 1. 1 on a given day, one single communication on the last exit will be sufficient. 1. 3. At three-day intervals, commencing on the third day after the vessel first enters the zones referred to under 1. 1 when fishing for herring and mackerel, and at weekly intervals, commencing on the seventh day after the vessel first enters the zones referred to under 1. 1 when fishing for all species other than herring and mackerel: (a) (b) the information specified under 1. 5; the quantity (in kilograms live-weight) of each species caught since the previous transmission; the ICES division in which the catches were made. (c) 1. 4. On each occasion the vessel moves from one ICES division to another: (a) (b) (c) the information specified under 1. 5; the quantity (in kilograms live-weight) of each species caught since the previous transmission; the ICES division in which the catches have been taken. 1. 5. (a) The name, call sign, external identification letters and numbers of the vessel and the name of its master; the licence number if the vessel is under licence; the serial number of the message for the voyage concerned; identification of the type of message; (b) (c) (d) 9 (e) the date, the time and the geographical position of the vessel. 2. 1. The information specified under point 1 shall be transmitted to the Commission of the European Communities in Brussels (telex 24189 FISEU-B) via one of the radio stations listed under point 3 below and in the form specified under point 4. 2. 2. If it is impossible for reasons of force majeure for the message to be transmitted by the vessel, it may be transmitted on the vessel's behalf by another vessel. 3. Name of radio station Call sign of radio station Skagen Blâvand R0nne Norddeich Scheveningen Oostende North Foreland Humber Cullercoats Wick Portpatrick Anglesey Ilfracombe Niton Stonehaven Portishead Land's End Valentia Malin Head Boulogne Brest Saint-Nazaire Bordeaux-Arcachon Torshavn Bergen Farsund Flore Rogaland Tj0me Àlesund OXP OXB OYE DAF DAK DAH DAL DAI DAM DAJ DAN PCH OST GNF GKZ GCC GKR GPK GLV GIL GNI GND GKA GKB GKC GLD EJK EJM FFB FFU FFO FFC OXJ LGN LGZ LGL LGQ LGT LGA /O Form of the communications The information specified under point 1 shall contain the following particulars, which shall be given in the following order: name of vessel; call sign; external identification letters and numbers; serial number of the message for the voyage in question; indication of the type of message according to the following code: message when entering one of the zones referred to under 1. 1: "IN", message when leaving one of the zones referred to under 1. 1: "OUT", message when moving from one ICES division to another: "ICES", weekly message: "WKL", three-day message: "2 WKL"; the date, the time and the geographical position; the ICES divisions/sub-areas in which fishing is expected to commence; the date on which fishing is expected to commence; the quantity (in kilograms live-weight) of each species of fish in the hold using the code mentioned in point 5; the quantity (in kilograms live-weight) of each species of fish caught since the previous transmission using the code mentioned in point 5; the ICES divisions/sub-areas in which the catches were made; the quantity (in kilograms live-weight) of each species transferred to and/or from other vessels since the previous transmission; the name and call sign of the vessel to and/or from which the transfer was made; the quantity (in kilograms live-weight) of each species landed in a port of the Community since the previous transmission; the name of the master. The code to be used to indicate the species on board as mentioned in 4 above: PRA - Northern deep-water prawn (Pandalus borealis), HKE - Hake (Merluccius merluccius), GHL - Greenland halibut (Reinhardtius hippoglossoides), COD - Cod (Gadus morhua), HAD - Haddock (Melanogrammus aeglefinus), HAL - Halibut {Hippoglossus hippoglossus), MAC - Mackerel (Scomber scombrus), HOM - Horse-mackerel (Trachurus trachurus), RNG - Round-nose grenadier (Coryphaenoides rupestris), POK - Saithe (Pollachius virens), WHG - Whiting {Merlangus merlangus), HER - Herring (Clupea harengus), SAN - Sandeel (Ammodytes spp. ), SPR - Sprat (Sprattus sprattus), PLE - Plaice (Pleuronectes platessa), 11 NOP - Norway pout (Trisopterus esmarkii), LIN - Ling (Molva molva), PEZ - Shrimp (Panaeidae), ANE - Anchovy (Engraulis encrasicholus), RED - Redfish (Sebastes spp. ), PLA - American plaice (Hippoglossoides platessoides), SQX - Squid (Illex spp. ), YEL - Yellowtail flounder (Limanda ferruginea), WHB - Blue whiting (Micromesistius poutassou), TUN - Tuna (Thunnidae), BLI - Blue ling (Molva dypterygia), USK - Tusk (Brosme brosme), DGS - Dogfish (Squalus acanthias), BSK - Basking shark (Cetorinhus maximus), POR - Porbeagle (Lamma nasus), SQC - Common squid (Loligo spp. ), POA - Atlantic pomfret (Brama brama), PIL - Sardine (Sardina pilchardus), CSH - Common shrimp (Crangon crangon), LEZ - Megrim (Lepidorhombus spp. ), MNZ - Angler/Monk (Lophius spp. ), NEP - Norway lobster (Nephrops norvegicus), POL - Pollack (Pollachius pollachius), ARG - Argentine (Argentina sphyraena), OTH - Other. U ISSN 0254-1475 COM(96) 694 final DOCUMENTS EN 03 11 15 Catalogue number : CB-CO-96-703-EN-C ISBN 92-78-13738-3 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg AS


title: 96/748/JI: Gemeinsame Maßnahme vom 16. Dezember 1996 - vom Rat aufgrund von Artikel K.3 des Vertrags über die Europäische Union angenommen - zur Ausdehnung des der Europol-Drogenstelle erteilten Mandats

eurovoc_concepts:
EU police cooperation
Europol
drug addiction
drug traffic
exchange of information
fight against crime