title: Meddelande från kommissionen til rådet och Europaparlamentet - Europeiska volontärtjänsten för ungdomar

eurovoc_concepts:
European integration
action programme
marginalisation
voluntary military service
young person

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •Ce * Bryssel den 23. 12. 1996 KOM(96) 610 slutlig 96/0318 (COD) MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET EUROPEISKA VOLONTARTJÄNSTEN FOR UNGDOMAR Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om gemenskapens handlingsprogram "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" (framlagt av Kommissionen) EUROPEISKA VOLONTART JANSTEN FOR UNGDOMAR INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING I. UTMANINGARNA II. MERVÄRDET I EN VERKSAMHET PÅ GEMENSKAPSNIVÅ - Partnerskap - Erkännande och uppföljning - Rörlighet - Samarbete med länder utanför gemenskapen III. PROGRAMMET INLEDNING 1. 2. 3. 4. 5. Kommissionen föreslår ett handlingsprogram på gemenskapsnivå, som genom gränsöverskridande allmännyttig verksamhet syftar till att integrera ungdomar i samhälls- och arbetslivet. Detta förslag, som är del av målsättningarna för ungdomspolitiken, erbjuder Europas ungdomar en lärorik erfarenhet i vilken ingår såväl förvärvande av färdigheter som utövande av ett ansvarsfullt medborgarskap. På detta sätt vill kommissionen ge en lämplig ram till utvecklingen av en europeisk volontärtjänst för ungdomar, bidra till rörligheten för ungdomar inom ramen för ett aktivt medborgarskap, öppna nya perspektiv genom partnerskap för verksamhet som pågår i de enskilda medlemsstaterna, främja utbytet av erfarenhet och överförandet av goda rutiner samt samarbetet mellan alla aktörer som berörs av integreringen av ungdomar. Genom detta nya tillvägagångssätt som grundar sig på partnerskap mellan aktörer i den offentliga och den privata sektorn, på lokalt såväl som på internationellt plan, är kommissionen angelägen om att på europeisk nivå ge ett större antal ungdomar möjligheter att få kunskaper och lärorika erfarenheter. Kommissionen vill samtidigt säkerställa största möjliga genomslagskraft och multiplikatoreffekt, både strukturer, organisationer, och för ungdomarna samarbetspartner i näringslivet. själva och för Redan för länge sedan uppstod tanken med en volontärtjänst på europeisk nivå, dock utan att detta ledde till något verkligt initiativ eller gemenskapsinsats på detta område1. Under de senaste åren har emellertid en ny politisk vilja så småningom vuxit fram. "Ungdom för Europa" (1992-1994) , kunnat På Europeiska gemenskapens nivå har kommissionen tack vare den andra etappen främja i programmet volontärverksamhel mellan medlemsstaterna. Ett av de viktigaste resultaten i denna andra etapp är utan tvekan det att medlemsstaterna blivit medvetna om frågan. Denna typ av verksamhet har på kommissionens förslag bibehållits i programmets tredje etapp (1995-1999). Programmets särskilda målsättning gör att dessa insatser blir mycket begränsade. Huvudsakligen skall de leda till uppmärksamhet, och utgöra incitament och multiplikatorer för att denna idé skall utvecklas i medlemsstaterna. Dessutom har genomförandet skett på en centraliserad nivå. Rapport tian arbetsgruppen "Medborgarnas l-Inropa"- !i( i-Bulletinentillägg7/X5-se särskilt förslag tiihippriUtande av delta program, loi "gemenskapens frivilliga praktikanter for utveckling" IXil nr I. 217. nX IWI Europaparlamentet har alltid gett sitt stöd till idén med en volontärtjänst på gemenskapsnivå. I ramrapporten om politiken för Europas ungdomar föreslog parlamentet redan 1991 en utvidgning av "volontärverksamhet" för ungdomar3. Den 22 september 1995 antog parlamentet en resolution4 enligt vilken man anser skulle kunna utöka och komplettera att en europeisk volontärtjänst ungdomsutbytena i Europa, och där man också betonar att det är nödvändigt att utveckla ett allt närmare samarbete med länderna i Central- och Östeuropa, samt "de för betydelsefulla utvecklingsländerna". I resolutionen anmodade Europaparlamentet kommissionen att lägga fram ett meddelande om inrättandet av en europeisk volontärtjänst, för att man skulle kunna inleda ett brett samråd med intresserade icke-statliga organisationer och överväga med vilka konkreta medel denna volontärtjänst skulle kunna genomföras. behoven insatser ökande förmån till av Den tyska regeringen prioriterade volontärtjänsten under sitt ordförandeskap i rådet (juni-december 1994). Diskussionerna ledde till att man antog "rådets och ungdomsministrarnas slutsatser om främjandet av volontärtjänstgöring för ungdomar". I dessa slutsatser bekräftas det ökande intresset som alla medlemsstater visat för utvecklingen av en volontärverksamhet på europeisk nivå. Man betonar bland annat hur volontärtjänsten kan bidra till att ungdomarna blir delaktiga i den europeiska integreringen och man anmodar kommissionen att "föreslå konkreta åtgärder i syfte att underlätta samarbetet mellan deltagarländerna i programmet "Ungdom för Europa III" samt mellan organisationer som sysslar med volontärtjänst". Dessutom har man i rådets resolution om samarbete inom ungdomspolitiken med länder utanför unionen, vilket antogs pä initiativ av det spanska ordförandeskapet den 5 oktober 1995, betonat att man bör, bland annat inom volontärtjänsten, öka samarbetet med de länder utanför gemenskapen med vilka gemenskapen har slutit associerings- eller samarbetsavtal. för övrigt förmedlades av dessa önskemål I kraft genom som ungdomsorganisationer, och på grund av den mycket begränsade omfattningen av befintlig erfarenhet, antog kommissionen med början i januari 1996, på Edith Cressons initiativ, arbetsdokumentet "Riktlinjer för en europeisk volontärtjänst för ungdomar" som ligger till grund för de insatser som gör det möjligt att testa formerna för ett decentraliserat genomförande av långfristig verksamhet inom volontärtjänst, med tanke på det framtida fleråriga programmet, för att tillföra ett tydligt gemenskapsmervärde till insatser som redan finns eller som man håller på att utarbeta i medlemsstaterna. Kapport lian utskottet for kultm. ungdomsfrågor, utbildning, media och idrott om gemenskapens politik och dess ellekter pa ungdomen. A3-142/9I. 114-1127/95 (pe 19. 1 1V\) I ( il ni C. MX. 9 12 1994. s? 4 9. 10. Europaparlamentet har å sin sida stött det tillvägagångssätt som kommissionen föreslog och gett en tydlig politisk signal genom att 1996 skapa en ny budgetrubrik6 med en budget på 15 miljoner ecu, för att genomföra en pilotverksamhet inom detta område. Med fullt beaktande av principerna i programmet SEM 2000 ("Sound and efficient financial management")7 har kommissionen redan startat denna pilotverksamhet, i vilken ungefär 2 500 ungdomar i åldern 18-25 år kan delta. Denna pilotverksamhet har redan gjort det möjligt att undersöka grunderna för vissa särskilt viktiga arbetshypoteser för det föreslagna programmet, bland annat vad gäller genomförbarhetcn av en decentraliserad styrning av långfristig verksamhet, nödvändigheten att förutse en rad stödåtgärder, vikten av att införa mekanismer för främjandet av nya typer av partnerskap (pilotnätverk), den centrala betydelsen av utbildning av de olika operatörerna för projektens framgång och kvalitet. Alla dessa aspekter, samt andra, mer konkreta uppgifter om pilotverksamhetens genomförande återfinns i mer detaljerad form i den första lägesrapporten som bifogas detta dokument8. Dessutom kommer en kontinuerlig utvärdering av denna verksamhet att bidra med intressanta uppgifter om den löpande styrningen av denna typ av verksamhet, och kommer alltså att tillhandahålla ett operativt ramverk som redan är inarbetat och väl utvecklat redan från början av del fleråriga programmet. Slutligen är det även viktigt att notera att den oberoende förhandsbedömningen bekräftat vikten av dessa element för uppbyggnaden av det föreslagna programmet. Kommissionen ansvarar för att sätta igång, samordna, övervaka och utvärdera pilotverksamheten, enligt den princip för samarbete som ligger till grund för artikel 126 i fördraget. Av delta skäl har alla medlemsstater enligt kommissionens förslag utsett de strukturer som skall ha till uppgift att genomföra denna verksamhet på det nationella planet. För att medlemsstaterna från början skall vara engagerade i stor utsträckning och på alla nivåer, har kommissionen tagit initiativet att sammankalla en övervakningsgrupp som består av företrädare vilka utses av de ansvariga ministrarna, samt har haft separata möten med delegationer från varje medlemsstat, från Norge och Island, för att diskutera utveckling och perspektiv inom detta område. Dessa diskussioner har gett tillfälle till fria och djupgående utbyten av synpunkter, beträffande alla allmänna aspekter av denna verksamhet, genomförandel av pilotverksamheten och de juridiska och administrativa hindren. Kommissionen har dessutom fortsatt sin dialog med icke-statliga ungdomsorganisationer och särskilt Europeiskt ungdomsforum. m-ioii S1-:K 595 IX U/5. Mlauii 2. 11. 12. 13. Vad beträffar övervakningen av denna pilotverksamhet har kommissionen redan infört de element som är nödvändiga för den kontinuerliga utvärderingen som är utformad med tanke på det fleråriga programmet. Medlemsstaterna och Europaparlamentet kommer att regelbundet underrättas om resultaten av denna utvärdering. Dessutom kommer kommissionen att lägga fram en andra rapport om hur genomförandet av pilotverksamheten inom gemenskapen och i länderna utanför gemenskapen fortskrider. I detta sammanhang kommer särskild vikt att lastas vid verksamhet i länderna utanför gemenskapen, i vilken man skall kunna ta hänsyn både till pågående aktivitet inom ramen för pilotverksamheten och ange möjligheter till eventuell utveckling och former för deltagande av ungdomar i dessa länder. Med ledning av detta kommer det externa delprogrammet, med verksamhet i länder utanför gemenskapen, att påbörjas efter en särskild utvärdering inom ramen för pilotverksamheten. ta Rapporten kommer att skickas till Europaparlamentet och till rådet. Kommissionen som enligt till den kommer att medbeslutandeprincipen föregår förslaget till beslut, och kommer eventuellt att föreslå ändringar till sitt förslag, bland annat vad gäller verksamhet i länder utanför gemenskapen. i de diskussioner full hänsyn Förslaget i detta dokument tar full hänsyn till de principer som kommissionen utarbetat beträffande andra etappen i programmet SEM 2000 ("Sound and efficient financial management"). Den föreslagna verksamheten grundar sig på resultaten från en förhandsbedömning, vilka anges i bilagan\ samt på de första resultaten från den pågående pilotverksamheten, som återfinns i den första lägesrapporten °. lack vare dessa två utredningar kan det bekräftas att uppbyggnaden av programmet vilar, både ur juridisk och ekonomisk synvinkel, på fast grund. Detta förslag ingår i likhet med Ungdom för Europa-programmet i ramarna för en ungdomspolitik på gemenskapsnivå. Utan att vilja avgöra framtiden, anser kommissionen att man mycket noggrant bör analysera samspel och synergieffekter mellan bägge programmen, med tanke på en eventuell integrerad utveckling av ungdomspolitiken på gemenskapsnivå. 14. Eftersom detta initiativ ingår i ungdomspolitiken bör det ges tre preciseringar för att misstolkningar skall undvikas: Inom ramen för det föreslagna programmet bör alla medel tillsättas för att de ungdomar som har det svårare att delta i verksamhetsprogram - såväl på gemenskapsnivå som på nationell, regional eller lokal nivå, skall kunna lorhandsbedomning av det fleråriga programmet för europeiska volontärtjänsten tor ungdomar. Rapporten är utarbetat av Tavistock Institute UK, oktober 1996 Bilaga 2. 6 delta i all verksamhet i programmet och kunna visa sina möjligheter och färdigheter och få en lärorik och meritgivande erfarenhet. Det bör här betonas att den europeiska volontärtjänsten för ungdomar varken är ett elitistiskt program eller ett program för missgynnade ungdomar, Det är inte heller något program i kampen mot utslagning. Kommissionen, vars synsätt har stärkts av resultaten av förhandsbedömningen, betonar att den inte vill behandla missgynnade ungdomar som en grupp för sig, vilket skulle öka deras marginalisering. Kommissionen vill hålla programmet öppet för alla ungdomar utan några uppsatta villkor. Den europeiska volontärtjänsten bygger på den enskilda unga personens frivilliga engagemang och egna beslut. Den ersätter varken militärtjänst, tjänst avsedd bland annat för vapenvägrare, eller den alternativ obligatoriska i medlemsstaterna och medlemsstaterna är ensamma ansvariga för dessa. Lagstiftarna i medlemsstaterna får avgöra om vapenvägrare kan omfattas av den europeiska volontärtjänsten efter att avtal slutits mellan den europeiska volontärtjänsten och de nationella civiltjänsterna. i civilförsvaret; dessa tjänstgöringen finns alla Verksamheten skall inte ersätta potentiella eller befintliga avlönade arbeten. 15. Detta dokument består av ett meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet, ett förslag till rådets och Europaparlaments beslut om gemenskapens handlingsprogram "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" och bilagorna till delta, I meddelandet kommer följande att behandlas: * ** Utmaningarna i den föreslagna verksamheten. Mervärdet på gemenskapsnivå i det föreslagna tillvägagångssättet. Programmet "Europeisk volontärtjänst". 1- UTMANINGARNA 16. 17. 18. 19. 20. I unionsfördraget har man velat markera en ny etapp i den process som syftar till en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken". Europeiska rådet i Florens betonade vikten12 av att hjälpa ungdomarna in i arbetslivet och noterade med intresse i detta sammanhang tanken med en europeisk volontärtjänst. Dessutom diskuteras under regeringskonferensen inom ramen för en stärkning av det europeiska medborgarskapet ett antal tankar beträffande de europeiska volontärtjänsten. Det är ett faktum att ungdomarna inte betraktar Europeiska unionen som en ödenas gemenskap, som har uppkommit ur en vilja att leva och agera tillsammans. Detta riskerar att på sikt ifrågasätta det som redan har uppnåtts för den europeiska integrationen. I våra europeiska samhällen blir ungdomarnas situation allt oftare provisorisk och instabil. Ungdomar övergår inte längre utan svårigheter från skola eller universitet till ett fast avlönat arbete. För tiotusentals unga européer är det allt svårare att framtiden, på grund av ekonomiska svårigheter, allt större tänka på individualistiska attityder, allt djupare klyftor. Däremot finns det stark mobiliseringskapacitet hos ungdomarna. tillkommer det faktum att ungdomarna Till detta inför en grundläggande motsägelse som man måste försöka lösa, nämligen att de utgör en minoritet som är mest hotad av utslagning, och samtidigt den samhällsgrupp av vilken man förväntar sig att den skall ta hand om våra framtida samhällens fungerande och välfärd. idag ställs Det gäller alltså att anta en tvåfaldig utmaning: dels att så långt som möjligt ta hänsyn till ungdomarnas förväntningar och samtidigt möta samhällets behov. Ur denna synpunkt ligger det unika hos det föreslagna tillvägagångssättet i det faktum att man försöker att förena att ungdomar utövar ett aktivt medborgarskap i ett europeiskt sammanhang med att de förvärvar färdigheter och kunskap som erkänns på europeisk nivå, samt även att man ger stöd till de partner som leder den verksamhet som ungdomarna företar. Alla sammanslutningar och offentliga organ som berörs av ungdomarnas integrering i samhället och arbetslivet kan faktiskt utgöra "sociala hävstänger". 21. Rollen som aktör i det europeiska samhället får inte endast begränsas till Europeiska gemenskapens område utan bör ses i samspel med de medborgare som lever utanför gemenskapens gränser. På så sätt kan länderna utanför gemenskapen dra fördel av de Fördrag om europeiska unionen, avdelning 1 artikel A. Fördrag om europeiska unionen, artikel B punkt I X unga européernas kunnande och ungdomarna kan i sin tur lära känna och förstå andra samhällen som har lika stort värde som deras egna. Dessutom utgör deltagandet i en verksamhet utanför Europa tillsammans med andra européer ett utmärkt verktyg för att upptäcka sin europeiska tillhörighet. 22. För ungdomar utgör bristen på erfarenhet ett av de största hindren för att komma in i samhällslivet. Att ge möjlighet att utöva allmännyttig verksamhet i ett annat EG-land som det föreslås i detta dokument, kan vara en hjälp på vägen in i samhälls- och arbetslivet. 23. Europeisk volontärtjänst utgör en verklig lärorik erfarenhet som var och en kan tillgodogöra sig för sin personliga utveckling eller sitt yrkesliv. * * * På det personliga planet kan ungdomarna lära sig att förverkliga egna beslut, ta ansvar, utveckla kritiskt omdöme, utveckla sin tack vare en självständighet och kommunikationsförmåga, internationell erfarenhet som gör Europa mer konkret för dem. Vad gäller själva samhället får ungdomarna möjlighet att aktivt och konkret delta i skapandet av en europeisk solidaritet och alltså att upptäcka, i det dagliga livet, hur människor är beroende av varandra och hur man tar hänsyn till såväl kollektiva som individuella intressen, både pä lokal och på europeisk nivå. Mer specifikt bör man även betona att en gemenskapsinsats som europeiska volontärtjänsten främjar förståelsen mellan ungdomar och alla medborgare över gränserna. Vad gäller interkulturcll kontakt kan ungdomarna genom denna verksamhet inse rikedomen och gränserna hos sina egna traditioner och kulturer, möta annan kulturell, social och ekonomisk verklighet och utveckla sin uppfattning av andra kulturer. I detta sammanhang utgör kampen mot rasism och främlingsfientlighet ett viktigt mervärde i den föreslagna verksamheten. II. MERVÄRDET I EN VERKSAMHET PÀ GEMENSKAPSNIVÅ 24. 25. 26. 27. 28. Gemenskapens roll vad gäller samarbetspolitik på ungdomsområdet kompletterar medlemsstaternas politik. Det tillvägagångssätt som föreslås inom ramen för detta beslut grundar sig på subsidiaritetsprincipen som främst kommer att återspeglas i ett nära samarbete med ansvariga myndigheter på alla nivåer. Gemenskapens roll kommer även att konkretiseras genom upprättandet av såväl lokala som gränsövcrskridande partnerskap, vilka kommer att utgöra broar både mellan medlemsstaternas initiativ och mellan ungdomarna, oavsett deras hemland. Enligt vad som har betonats i förhandsbedömningen är en av de förväntningar man ofta gett uttryck för den att det fleråriga programmet kan bidra till utvecklingen av ungdomspolitiken i medlemsstaterna. Programmet Europeiska volontärtjänsten syftar till att främja utövandet av medborgarskapet hos Europeiska gemenskapens unga medborgare och ta tillvara deras bidrag till det europeiska samhället. Programmet skall utgöra ett verktyg som kan åskådliggöra och illustrera det som det konkret betyder att vara ung medborgare i dagens europeiska samhälle. Den lokala dimensionen utgör en av huvudpunkterna för den europeiska volontärtjänsten. Ungdomarnas beslut att ta ödet i egna händer kan bara börja på lokal nivå. Dessutom är det utifrån en lyckad erfarenhet i ett lokalt sammanhang som uppföljningen får störst chanser att lyckas: för den unga personen som kommer att ha falt bättre kännedom om och förståelse för sin relation till sin ursprungsmiljö, och för de lokala samhällena som berörs av verksamheten, eftersom de kan dra fördel av denna erfarenhet och intensifiera eller utvidga sitt verksamhetsområde. Det initiativ som kommissionen föreslår för alltså den lokala nivån närmare den europeiska nivån och gör det möjligt att konkret visa att Europa utgör ett tillfälle som alla ungdomar kan ta tillvara. I programmet utgår man också från att relationen mellan ungdomarna och deras närmiljö är en förutsättning för en utveckling i större skala. I punkterna nedan har man sökt visa att de initiativ som kommissionen avser stödja inom ramen för detta beslut är av sådan beskaffenhet att de kan tillföra ett tydligt mervärde, på olika nivåer, till befintliga eller planerade insatser i medlemsstaterna. 29. Ur allmän synpunkt möjliggör dessa initiativ följande: Att ta tillvara de befintliga insatserna i medlemsstaterna genom att tillfoga en gemenskapsdimension. Att uppmuntra och stödja projekt av denna art som är under utarbetande i andra medlemsstater eller även att få till stånd sådana initiativ i de medlemsstater där de ännu inte förekommer. Att främja Europeiska gemenskapens värderingar hos ungdomarna. Att främja utbyte av erfarenheter, kontakter, överförande av goda rutiner och samarbete mellan alla aktörer som berörs av att ungdomar integreras i samhället. Att för dessa insatser utarbeta en minimiram som syftar till att undanröja vissa hinder som finns på nationell nivå och som bromsar utvecklingen av gränsöverskridandc volontärverksamhet. All främja ungdomarnas gränsöverskridande rörlighet som ett komplement till andra gemenskapsprogram för utbyte. 30. Ur särskild synpunkt leder initiativen till följande: Vad gäller de unga volontärerna, kan de genom dessa initiativ förvärva kunskaper och färdigheter tack vare en lärorik erfarenhet i en annan miljö än sin vanliga. Dessa initiativ gör det också möjligt för ungdomarna att, ule på fallet och i praktiken, upptäcka ett europeiskt samhälle som håller på alt integreras. Slutligen ökar erkännandet av denna erfarenhet och perspektivet av en uppföljning ytterligare värdet i det gemenskapsprogram som föreslås i detta dokument. För de berörda personerna kan de föreslagna insatserna, förutom de direkta fördelarna av verksamheten och dess multiplikatoreffekter, också göra det möjligt att tack vare gränsöverskridande partnerskap bygga mer långsiktiga broar mellan ungdomarna i Europeiska unionen och ungdomar i länder utanför unionen. 31. I dessa initiativ rör det sig således om att å ena sidan, utveckla band mellan den verksamhet som pågår såväl på nationell nivå som på gemenskapsnivå, å andra sidan, få till stånd verksamhet inte längre enbart på nationell, utan även på internationell nivå, där ungdomar från olika länder i gemenskapen arbetar tillsammans i lag i ett bestämt allmännyttigt syfte. 32. Ur denna synvinkel kan fyra viktiga egenskaper i programmet, nämligen partnerskap, erkännande, uppföljning och rörlighet, särskilt bidra till mervärdet i det gemenskapsprogram som är föremal för detta dokument. Partnerskap 33. 34. Partnerskapsprincipcn - enligt vilken ungdomarna anses vara fullvärdiga partner - utgör en av hörnstenarna i det tillvägagångssätt som föreslås i detta dokument: partnerskap på lokal nivå inom ramen för mottagar- och utsändarprojekt mellan olika aktörer som berörs av de behov som dessa projekt försöker möta (mellan en eller flera ungdomsorganisationer, miljöorganisationer, föreningar för bevarandet av kulturarv, sammanslutningar för utbildning, information. , invånare i en stad eller en by, lokala organ, förvaltningar); trepartssamarbete på gränsöverskridande nivå mellan de unga volontärerna, mottagar- och utsändarprojekten. Dessutom kan initiativet Europeisk volontärtjänst ge upphov till nya relationer mellan partner med olika verksamhetsområden som lär sig arbeta tillsammans. Beträffande detta understryks det i förhandsbedömningen att det finns en uppsjö av projekt för lokal utveckling, projekt som ungdomsorganisationer, lokala organ eller nya folkrörelser står för, samt olika slags solidaritetsverksamhet överallt i Europa. Det är dock sällan som det finns någon koppling mellan dessa initiativ och ofta står de rentav i opposition till varandra. Mot bakgrund av detta kan den dynamik som verksamheten inom den europeiska volontärtjänsten medför få tilläggseffekter på olika nivåer: Sammanslutningar, organ, eller institutioner som vid detta tillfälle bildat partnerskap kan fortsätta samarbetet inom andra projekt. När en insats inom europeiska volontärtjänsten visat sig vara av nytta, kan den medföra att man tar liknande initiativ i omgivningen. Insatsen kan också bana vägen för yrkesverksamhet på platser som volontärerna rustat upp eller på platser i närheten. Genom lokala initiativ kommer kontakter att kunna knytas över gränserna med liknande initiativ på europeisk nivå. Såväl mottagarprojekt som utsändarprojekt kommer att pä detta sätt dra nytta av överförandet av goda rutiner, vilka kan leda till att man upprättar nätverk för projekt som utformas enligt samma tillvägagångssätt, till nytta för den berörda befolkningen. Ungdomarnas deltagandet i programmet "Europeisk volontärtjänst" kommer att göra dessa projekt synligare och ge erkännande åt deras arbete och initiativ, samt även ge dem tillfälle att upptäcka vad man kan lära sig genom verksamheten, vilket senare andra ungdomar både i deras omgivning och på andra ställen kan dra nytta av. Detta deltagande kan även göra hemtrakten känd längre bort och visa dess dynamism. Tack vare programmet kommer projekten att kunna pröva på en internationell dimension. 35. Slutligen bör det betonas att principen om partnerskap på såväl lokal, regional, nationell, och även gränsöverskridande nivå inte upphör med själva europeiska volontärtjänstgöringen, men förlängs utöver den i uppföljningen av ungdomarnas verksamhet, i erkännandet av deras lärorika erfarenhet och i integreringsprocessen. Erkännande och uppföljning 36. Målsättningen i det program som föreslås i detta dokument samt de beräknade innebär att man erkänner ungdomarnas ansvarsfulla attityder till effekterna medborgarskap och även de förvärvade kunskaperna. Det är inte fråga om diplom i detta sammanhang, men snarare att Europeiska unionen åskådliggör den europeiska dimensionen i detta program, så att ungdomarna kan framhäva denna erfarenhet i sina meritförteckningar. Som det framgick i förhandsbedömningen kommer detta erkännande och detta åskådliggörande att vara viktigt för många ungdomar. Kommissionen föreslår således att man organiserar ett europeiskt erkännande tillsammans med medlemsstaterna. 37. 38. 39. 40. Den europeiska volontärverksamhet som detta förslag vill främja utgör en bördig jordmån för initiativ: den är avsedd att främja företagaranda både inom sociala projekt och inom projekt av ekonomisk karaktär, och till och med startandet av företag. Ett gemenskapsprogram som Europeiska volontärtjänsten, som avser att hjälpa ungdomar in i arbetslivet kan inte upphöra i det ögonblick som dess verksamhet börjar bära frukt. Därför måste programmet omfatta en uppföljning av de unga volontärernas verksamhet. Vad gäller integreringen av ungdomar i arbetslivet planeras ett nydanande tillvägagångssätt. Ett särskilt system bör införas för att stödja ungdomarna när de efter avslutad tjänstgöring söker arbete, vill skapa någon typ av ny ekonomisk verksamhet eller hitta till rätta i utbildningssystemen. Ur denna synvinkel kan partnerna - både mottagar- och utsändarprojekten- fungera som handledare. Denna handledning, som kan skötas av en person, ett företag, en sammanslutning, skall finnas på plats för att hjälpa de ungdomar som vill företa någon typ av verksamhet med att lösa de problem som deras projekt kan stöta på. Mänskligt och logistiskt stöd till projekt utgör de mest direkta formerna av hjälp. Ofta räcker det med information om någon kontakt med en ny partner för att en miljö som verkar negativ till initiativet skall te sig helt annorlunda. till att de insatser som detta program stödjer och Dessutom anser kommissionen att man så långt det är möjligt bör utveckla möjligheterna lokala sysselsättningsinitiativ kompletterar varandra. De lokala initiativen skulle till exempel erbjuda nya arbetstillfällen, så att ungdomar med en volontärtjänstgöring bakom sig skulle kunna ta tillvara den 13 förvärvade erfarenheten. Denna investering i framtiden kan i många fall bli ett medel för att få till stånd en integrering på lång sikt. Rörlighet 41. 42. 43. 44. 45. I kommissionens arbetsdokument "Riktlinjer för en europeisk volontärtjänst" beskrivs under punkt II ett antal hinder av administrativ och juridisk natur, som står i vägen för ungdomarnas deltagande. Det fleråriga program som är föremål för detta förslag till beslut grundar sig på artikel 126 i Fördraget om Europeiska gemenskapen, i vilken all harmoniscring på detta område utesluts, och programmet kan därför inte lösa de problem som dessa olika hinder skapar, och vilka bromsar utvecklingen av en europeisk volontärtjänst på gränsöverskridande nivå. Lösningen på dessa problem ligger huvudsakligen hos medlemsstaterna. Kommissionens grönbok "Grundutbildning, vidareutbildning, forskning - hinder mot rörlighet över gränserna" borde också kunna bidra till debatten beträffande volontärernas fria rörlighet. De ingående diskussionerna om olika sidor av problemen i samband med uppehållstillstånd, social trygghet och obligatoriska avgifter inom ramen för en europeisk volontärtjänst, bland annat de bilaterala samtal som kommissionen anordnade med medlemsstaternas delegationer, visar all medlemsstaterna i det stora flertalet fall kan anta administrativa bestämmelser för att undanröja vissa hinder och göra den europeiska volontärtjänsten tillgänglig för ett maximalt antal ungdomar. I denna anda har kommissionen valt ett pragmatiskt och progressivt tillvägagångssätt och formulerat del utkast till uttalande som finns i bilagan till förslaget till beslut. Detta utkast till uttalande innebär ett starkt engagemang från medlemsstaternas sida. Av föregående kapitel framkommer tydligt att den europeiska volontärtjänsten för ungdomar är ett utbildningsprojekt som syftar till att bidra till de unga volontärernas personliga utveckling genom deras deltagande i insatser till förmån för det lokala samhället. Den europeiska volontärtjänsten kan alltså på intet sätt betraktas som avlönat arbete. Detta innebär också att förhållandet mellan volontären och mottagarprojektet inte på något sätt kan liknas vid förhållandet mellan arbetstagare-arbetsgivare. Programmet, i den form det föreslås i detta dokument, garanterar att de unga volontärerna inte riskerar att medföra kostnader för mottagarlandet. Kommissionen avser att teckna försäkringsavtal för att undvika eventuella problem och garantera det sociala skyddet för alla unga volontärer som deltar i programmet. i detta sammanhang Det är med ledning av detta som medlemsstaterna bör överväga administrativa och juridiska bestämmelser som erkänner den specifika ställningen för de unga volontärer I vissa medlemsstater finns redan lösningar. Det utbyte av erfarenhet och goda rutiner som programmet vill främja kan äga rum även på detta plan, till förmån för ungdomarna. i programmet Europeisk volontärtjänst. som deltar Kommissionen anser att medborgare i länder utanför gemenskapen som har uppehållstillstånd i en medlemsstat bör fä rätt till samma underlättade rörlighet som medborgarna i medlemsstaterna, även om man bör överväga särskilda föreskrifter, bland annat vad gäller social trygghet och uppehållstillstånd. 14 Samarbetet med länder utanför gemenskapen 46. Samarbetet med länder utanför gemenskapen kommer främst att omfatta de länder med vilka gemenskapen har slutit associeringsavtal. Utvidgningen av volontärtjänsten till verksamhet utanför gemenskapen kommer att ske progressivt och med ledning av en särskild utvärdering. Utvecklingen kommer att vara olika beroende på det geografiska området. Allmänt sett kan man urskilja fyra kategorier: 1) 2) 3) 4) De associerade länderna och länderna som har sökt medlemsskap. Tredj el änderna i Medelhavsområdet. Utvecklingsländerna: Afrika, Västindien, Stillahavsområdct, Latinamerika och Asien. Övriga länder: OSS, icke-associerade länder i Central- och Östeuropa, Sydafrika, f. d. Jugoslavien. 47. 48. 49. När det gäller den första kategorin har man, i de Europaavtal eller tilläggsprotokoll till dessa som har undertecknats med de associerade länderna, redan fastställd principen för dessa länders deltagande i de gemenskapens program som har juridisk grund. De länder som så önskar kan alltså delta på grundval av de villkor som fastställs i associeringsavtalen. Vad beträffar tredjeländerna i Medelhavsområdet omfattas redan ungdomsutbytet av Meda-förordningen och Barcelonaförklaringen. Vad gäller övriga länder bör den europeiska volontärtjänsten övervägas från fall till fall med hänsyn till de rådande politiska förhållandena i varje land. Europeiska ungdomsorgansalioncr och olika sammanslutningar är redan verksamma i Sydafrika, f. d. Jugoslavien och i de länder som omfattas av programmen PHARE och TACIS, samt i Latinamerika, Asien och utvecklingsländerna. 15 V. PROGRAMMET 50. 51. 52. 53. 54. Kommissionen föreslår att rådet och Europaparlamentet fattar ett beslut, som grundar sig pä artikel 126 i fördraget, om upprättandet av det fleråriga programmet "Europeisk volontärtjänst". Förslaget syftar till att man pä ett progressivt och planerat sätt utvecklar programmet, för att säkerställa kvaliteten och den kvantitativa effekten vid programmets slut. På nuvarande stadium går kommissionen inte in i de operativa detaljerna, men vill upprätta ramar som möjliggör den flexibilitet som är nödvändig för att hålla sig nära ungdomarnas och de andra samarbetspartnernas situationer. I detta sammanhang bör det betonas att programmet bör genomföras med ledning av lärdomarna från pilotverksamhet och analysen av förhandsbedömningen. Erfarenheterna visar dessutom, vilket betonas i de första slutsatserna i den lägesrapport om pilotverksamheten som bifogas detta dokument, att programmet till stor del måste genomföras på ett decentraliserat sätt, med utgångspunkt nerifrån och upp, för att det skall möta behoven hos aktörerna på fältet. Som betonades i förhandsbedömningen innebär ett program som berör personlig utveckling ett individualiserat tillvägagångssätt. De individuella valen måste få stöd i ett förfarande som kan förena ungdomarnas behov, insatserna inom volontärtjänsten och projektens behov. Detta konstaterande bekräftas även i pilotverksamheten. Det är också av denna anledning - vilket är i enlighet med förhandsbedömningens analys som bekräftas från pilotverksamheten - som programmet är strukturerat på så sätt att det kan möta ungdomarnas ingår olika former av volontärtjänst och med olika varaktighet, samt möjligheten att förena olika utbildningsval (artikel 1 och 2 i förslaget till beslut). Programmets fem delar (bilaga till förslaget till beslut) är alltså utformade på ett integrerat sätt, de utgör en helhet och inte en samling enstaka insatser eller åtgärder. individuella behov. I programmet i de första resultaten I programmets centrum står insatser inom den europeiska volontärtjänsten som utförs inom unionen av ungdomar i åldern 18-25 år, bosatta i gemenskapen. Långfristiga insatser utgör den viktigaste delen. De kompletteras med kortfristiga insatser, tack vare vilka tillgängen till denna typ av verksamhet kan utvidgas och ungdomarna kan bli medvetna om vilken potential det finns i denna typ av verksamhet. Dessutom kommer både lång- och kortfristig verksamhet att planeras tillsammans med de länder utanför unionen med vilka gemenskapen har slutit associerings- och samarbetsavtal. Denna verksamhet kommer att utvecklas progressivt. Slutligen föreslås det tre andra typer av insatser: stöd till nydanande nätverk för att på lämpligaste sätt möta ungdomarnas aktuella behov; stöd till initiativ- och företagaranda för att stödja tillvaratagandet av den förvärvade erfarenheten; samt kompletterande åtgärder i syfte att utveckla kvaliteten och den europeiska dimensionen i alla insatser som ingår i programmet. 55. Med ledning av kommissionens insatser inom utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor, men även med ledning av analysen och rekommendationerna i förhandsbedömningen och de första resultaten från pilotverksamheten, föreslår kommissionen aktiva åtgärder för att underlätta deltagandet för ungdomar som stöter på de största svårigheterna när det gäller att delta i handlingsprogram såväl på gemenskapsnivå som på nationellt, regionalt eller lokalt plan, av kulturella, sociala, ekonomiska, fysiska eller geografiska skäl. Kommissionen föreslår också att man gör ansträngningar för att försäkra sig om att programmet inte upprepar eller förstärker bristen på jämställdhet mellan män och kvinnor (artiklarna 1 och 4 i förslaget till beslut). Dessutom bekräftar pilotverksamheten att det är nödvändigt att ha decentraliserade strukturer genom vilka man kan utveckla ett gemensamt tillvägagångssätt. I ljuset av detta har medlemsstaterna kunnat föreslå strukturer som har fått i uppdrag att genomföra den decentraliserade delen av pilotverksamheten. Vad gäller samarbetet med medlemsstaterna har pilotverksamheten även belyst vilka bestämmelser som bör antas för att man skall undanröja hindren för ungdomarnas rörlighet (artikel 7 i förslaget till beslut och utkastet till rådets resolution i bilagan). 56. Vad beträffar den ekonomiska aspekten är det samfinansiering som gäller. Man kommer att vända sig till offentliga och privata fonder på såväl gemenskapsnivå som på nationell, regional eller lokal nivå, för att de skall bidra ekonomiskt till beviljandet av ett effektivt stöd som kompletterar gemenskapens bistånd. DELPROGRAM 1: INOM GEMENSKAPEN 57. 58. Detta delprogram omfattar stöd till verksamhet inom europeiska volontärtjänsten som utförs inom Europeiska gemenskapen av ungdomar som är bosatta i gemenskapen. Det framgick mycket snabbt av pilotverksamheten att enbart långfristiga insatser inte kan möta behoven och hindren hos olika målgrupper, och särskilt de grupper som har ingen eller lite erfarenhet av kontakter med andra länder, eller som inte har möjlighet att engagera sig i mera långfristig verksamhet. Detta bekräftas dessutom i resultaten av förhandsbedömningen, där man bland annat beaktar resultaten av gemenskapsinsatser inom utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. Resultaten visar att det är viktigt att man i detta delprogram även i detta förutser stöd till kortvariga insatser. Av detta skäl har kommissionen delprogram tagit med stöd till kortfristig verksamhet. Dessa insatser kommer att ge ungdomarna tillfälle att bekanta sig med verksamheten inom den europeiska volontärtjänsten och upptäcka dess potential och inflytande. Dessutom kommer insatserna att ge tillgång till verksamheten åt en publik som vanligtvis inte har denna tillgång på grund av sin vanliga verksamhet eller sin socioekonomiska situation: Lör ungdomar, särskilt de som stöter på flest svårigheter, som aldrig fått någon erfarenhet pä europeiskt plan, kommer dessa insatser att bli en första erfarenhet och utgöra ett eventuellt steg mot mer långfristig verksamhet pä europeisk nivå. 17 59. 60. 61. Vad gäller de ungdomar som av familjeskäl, av hälsoskäl eller av materiella orsaker, osv. inte har möjlighet att delta i längre verksamhet kan dessa insatser bli ett tillfälle att delta i en verksamhet där man tar sitt ansvar som medborgare, och som får ett erkännande. Slutligen kommer dessa insatser att göra det möjligt för lokala projekt som har lite eller ingen erfarenhet på europeisk nivå att lägga grunderna för mer långfristig gränsöverskridande verksamhet. Till skillnad från de mer långfristiga insatserna kommer de kortfristiga insatserna att prioritera projekt riktade till grupper av ungdomar, utan att man för den skull utesluter stöd till individuell verksamhet, särskilt för verksamhet som varar längre i en än en månad. Vad gäller kortfristig verksamhet utgör deltagandet mångkulturell grupp en viktig grund för främjandet av interkulturella kontakter men även ett stöd - som kamratgrupp - till ungdomar som aldrig fått någon gränsöverskridande erfarenhet och ännu mer för missgynnade ungdomar. ligger till grund för verksamheten Det pedagogiska projekt som inom volontärtjänsten förutsätter rejäl förberedelse och handledning för de unga volontärerna, så att dessa ungdomar utan större svårigheter kan integreras i projekten. Vad gäller de långfristiga projekten bör man förutse särskilda insatser för att samla de unga volontärerna och öka den europeiska dimensionen i insatserna, samt särskilt främja inlärningen av språk och andra kulturer. Enligt den första lägesrapporten från pilotverksamheten har man redan satt igång insatser för förberedelse och handledning. 62. Vad gäller uppföljning efter avslutad volontärtjänstgöring bör man även planera för åtgärder som kan hjälpa ungdomarna att formulera och precisera sina långsiktiga personliga projekt. DELPROGRAM 2 - LÄNDER UTANFÖR GEMENSKAPEN 63. De insatser som föreslås i delprogram 2 är insatser inom den europeiska volontärtjänsten som ungdomar från gemenskapen utför i länder utanför gemenskapen. Insatserna i detta delprogram, vilket motsvarar programmets allmänna mål, syftar till att successivt utveckla ett samarbete med länder utanför gemenskapen. Samarbetet riktas även in på interkulturella erfarenheter och samarbete mellan unga medborgare, på förståelse, på utbyte av idéer och på fred mellan Europeiska gemenskapen och länderna utanför gemenskapen, på en bättre kunskap och medvetenhet hos Europeiska gemenskapens ungdomar om det verkliga livet i länder utanför gemenskapen, på att ungdomar i gemenskapen och ungdomar utanför den upptäcker och förstår värderingar och kulturella och sociala rikedomar i sina egna länder, på mångfalden av partnerskap mellan europeiska projekt och projekt i länderna utanför gemenskapen, men även på ett samarbete mellan regioner inom länderna. 64. Med tanke pä att detta delprogram omfattar ett mycket komplext fält och att erfarenheten på detta område är mer begränsad än den som gäller delprogrammet "inom gemenskapen", föreslår kommissionen en successiv och pragmatisk utveckling. Lärdomarna beträffande utvecklingen av detta externa delprogram kommer att presenteras i en särskild utvärdering vid slutet av pilotverksamheten. Med ledning av detta kommer man under den första tiden att utveckla kortfristiga insatser och stödinsatser till initiativ som syftar till att lägga grunden till en betydande utveckling av långfristig verksamhet. Det specifika i dessa insatser bör särskilt beaktas i den kontinuerliga utvärderingen av programmen vilken omnämns speciellt under punkt 85. 65. 59 och 60 ovan, beträffande Slutligen gäller kommentarerna under punkt förberedelse och handledning för unga volontärer, även för verksamhet i länder utanför gemenskapen. DELPROGRAM 3 - NYSKAPANDE NÄTVERK 66. 67. Den respons som kommissionen falt pä olika intresseförfrågningar, samt den mångfald av bilaterala kontakter med potentiella pilotnätverk och europeiska organisationer inom volontärtjänst, inom ramen för pilotverksamheten, visar att det är nödvändigt med ett tillvägagångssätt pä främja diversifieringen av verksamhet som på bästa sätt kan motsvara ungdomarnas aktuella önskemål. Det gäller alt europeiska volontärtjänsten såväl får tillgång till aktiva nätverk inom en rad områden som är förknippade med social utveckling, som att de befintliga nätverken av volontärorganisationer lår tillgång till andra arbetssätt inom området. Denna diversifiering och denna tillgång betonas även i förhandsbedömningen. längre sikt för att samhället, Detta delprogram gäller såväl verksamhet inom gemenskapen som insatser i länder utanför gemenskapen och bygger sålunda pä dessa erfarenheter. Syftet med delprogrammet är att ge stöd till att europeiska volontärtjänsten får tillträde till nätverk som är verksamma inom ett antal områden förknippade med utvecklingen av att öppna volontärorganisationerna och att göra deltagandet möjligt för grupper som representerar värderingar som ungdomarna själva prioriterar. I)c möjligheter till kontinuerlig utvärdering som kommer att inga i varje nätverk kommer även de att bidra till anpassningen av programmet och dess genomförande i linje med ungdomarnas aktuella önskemål. samt att ge uppmuntran till ansträngningar DELPROGRAM 4 - STÖD TILL INITIATIV- OCH FÖRETAGARANDAN 68. i europeiska volontärtjänsten. Det framgick mycket snart i pilotverksamheten att de nationella myndigheterna och de olika operatörerna på fältet ansåg att denna aspekt utgör ett av de viktigaste mervärdena för pilotverksamheten infördes möjligheteratt testa tillämpningsföreskrifterna. Det står dock klart att såväl det europeiska erkännandet som uppföljningen av ungdomarna efter avslutad tjänstgöring kräver ett tydligt juridiskt ramverk som innebär ett samarbete frän medlemsstaternas sida och ett förfarande på längre sikt. Av denna anledning har kommissionen varit angelägen om ett särskilt delprogram i vilket man kan möta dessa behov. Kommissionen ägnar dessutom en artikel (artikel 8) i sitt förslag till beslut till frågan om erkännanden. ramen Inom I') Det stöd som ingår i detta delprogram utgör faktiskt en hjälp till uppföljningen av de unga volontärerna på grundval av de berörda ungdomarnas projekt som partnerna stöder. Det är alltså inte bidrag eller stipendier som beviljas direkt till de unga volontärerna. Dessa projekt kan ha den mest skiftande form och gälla startandet av företag, tagandet av initiativ eller dylikt, eller en kompletterande yrkes- eller akademisk utbildning. 13) 69. Vad gäller stöd till startande av företag bör man understryka att man vid ett sådant stöd tar hänsyn till företagarnas ålder och anser det vara en tillgång och inte ett handikapp. 70. Slutligen kommer detta delprogram att även utgöra en mycket viktig indikator för utvärderingen av programmet vad gäller uppföljning och verkan. DELPROGRAM 5 KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER 71. ramen för programmet I pilotverksamheten och förhandsbedömningen belyser man nödvändigheten av att inom införa vissa kompletterande åtgärder. I förhandsbedömningen betonas bland annat nödvändigheten av att på såväl centraliserad som decentraliserad nivå utveckla system för stöd vid rekrytering, förberedelse och handledning av volontärerna, samt mekanismer för att söka partner till projekt och organisationer. Man rekommenderar även att det i programmet ingår en insats för att uppmuntra samarbetet på lokal, regional och nationell nivå mellan institutioner/organisationer och mellan olika sektorer (partnerskap). I den första lägesrapporten från pilotverksamheten finns de första anvisningarna i denna riktning. De åtgärder som ingår i delprogram 5 syftar således till att stödja utveckling av kvaliteten och den europeiska dimensionen i alla insatser som ingår i programmet. De gäller förberedelse och handledning, stöd till utveckling av europeiska partnerskap, information och utvärdering beträffande alla aspekter som berör insatserna i programmet och deras effekter. I detta syfte föreslås tre insatser: 5. 1. 5. 2. 5. 3. Förberedelse och handledning Europeiska partnerskap Information och utvärdering 20 5. 1. Förberedelse och handledning 72. Av kontakterna med operatörer på olika nivåer inom ramen för pilotverksamheten har det mycket snabbt framgått att det är nödvändigt att olika pedagogiska medarbetare (handledare, kontaktpersoner) och projektledare får möjlighet att förvärva de nödvändiga verktygen och kunskaperna för handledning och förberedelse av unga volontärer i ett internationellt sammanhang. Som det framgår av nedanstående stycken, kommer punktverksamheten att genomföras inom ramen för pilotverksamheten. Dock står det klart att det rör sig om ett behov som endast kan mötas i ett flerårigt program, som möjliggör ett långsiktigt tillvägagångssätt. De insatser som planeras i detta stycke är ett svar på detta behov. Det finns två målgrupper: - pedagogiska medarbetare - ledare för europeiska projekt 73. Dessutom bör man även ge stöd och prioritet åt framställning av pedagogiskt material som är särskilt anpassat till såväl långfristiga som kortfristiga insatser inom den europeiska volontärtjänsten, både inom och utanför gemenskapen. Pedagogiska medarbetare 74. Särskilda pedagogiska medarbetare krävs för handledningen för unga volontärer i långfristiga projekt och även för mottagarprojekten. Med dessa avses handledare för unga volontärer inom mottagarprojekten, kontaktpersoner som står utanför mottagarprojekten, på lokal, regional eller nationell nivå. 75. Mottagarprojekten bör kunna säkerställa en handledning för unga volontärer under deras tjänstgöring. I detta sammanhang bör det understrykas att denna handledning bör utföras av personliga handledare som ansvarar för det pedagogiska och personliga stödet till de unga volontärerna under deras tjänstgöring. 76. 77. Som komplement till denna handledning bör man i varje medlemsstat införa system som står utanför mottagarprojektet och i vilka det ingår kontaktpersoner som i all förtrolighet kan lösa de olika svårigheter som såväl ungdomarna som deras handledare och de ansvariga för mottagarprojektet kan stöta på. Handledarna och kontaktpersonerna spelar alltså en central roll för framgången och kvaliteten i den europeiska volontärverksamheten. Ur denna synvinkel är det särskilt delprogram 5. 1. som avser att ge handledarna och kontaktpersonerna möjlighet att förvärva de nödvändiga kunskaper och verktyg som behövs för handledning för ungdomar i ett internationellt sammanhang, särskilt i långfristiga insatser. 21 Ledare för europeiska projekt 78. Framgången med projekt inom europeiska volontärtjänsten beror även på kvaliteten på ledningen. Lokala projekt som vill delta i programmets verksamhet har ofta lite eller ingen erfarenhet vad gäller ledning av gränsöverskridande projekt. Av denna anledning anser kommissionen att det är väsentligt att införa möjlighet till utbildning på europeisk nivå för att denna målgrupp skall kunna få den erfarenhet och de instrument som är nödvändiga för förvaltning av sådana projekt. 5. 2. Partnerskap 79. 80. 81. För närvarande bekräftas det i pilotverksamheten att de lokala projekten, som ligger till grund för den europeiska volontärtjänsten, ofta saknar de europeiska kontakter som de skulle behöva för att själva kunna få tag i potentiella samarbetspartner. Pilotverksamheten gör det möjligt att punktvis möta detta behov och att pröva vissa operativa mekanismer som kan visa sig passa. Dock framkommer det tydligt att det rör sig om ett arbete på mycket lång sikt som kräver särskilda åtgärder, vilka inte är möjliga inom pilotverksamhetens medel och fastställas. ramar, och Kommissionen har följaktligen fastställt en särskild insats som kompletterande åtgärd inom det förslagna programmet. löptid och juridisk för vilka en ram bör tydlig Denna verksamhet i programmet syftar inte till att upprepa stöd och initiativ som redan finns på annat håll vad gäller stöd till lokal utveckling (Leda osv), eller till europeiska partnerskap mellan samhällen (vänortssystemet, osv). Gemenskapen vill mot bakgrund av resultaten i förhandsbedömningen bidra till medlemsstaternas insatser för att skapa partnerskap på lokal, regional eller nationell nivå mellan aktörer i den offentliga och privata sektorn, som är inriktade på europeiska volontärtjänsten och skulle kunna ha formen av gränsöverskridande partnerskap. Genom denna verksamhet vill man också underlätta och främja upprättandet av dessa gränsöverskridande partnerskap. Stödet till förberedelsen, igångsättandet och genomförandet av sådana partnerskap är väsentligt, eftersom lokala projekt ofta inte har de europeiska kontakter som behövs för att de själva skulle kunna få tag i potentiella samarbetspartner. Dessutom, vilket framkommer av förhandsbedömningen, bör man få till stånd mekanismer som underlättar för olika partner att få kontakt med varandra för att bland annat få ett maximalt deltagande av små sammanslutningar på lokal nivå och av ungdomar som som tillhör några pilotverksamheten valt syftar till att skapa sådana förutsättningar. Det är mot bakgrund av detta som kommissionen riktar sin insats både mot specialiserade organisationer och på upprättandet av pilotnätverk. föreningar. Vissa vägar inte 5. 3. Information, utredning och utvärdering 82. Samarbetet pä europeisk nivå inom information, utredning och utvärdering är avgörande för att gemenskapens insats skall bli framgångsrik. Som det framgår av förhandsbedömningen bör man skapa ett system i vilken såväl insamling som spridning av uppgifter beträffande genomförandet kan ske kontinuerligt. 83. 84. 85. 86. Vad gäller information, bör man främja och stödja införandet av system som på lokal, regional och nationell nivå gör det möjligt för största möjliga antal ungdomar att få tillgång till information och rådgivning beträffande programmets olika aspekter, däribland de juridiska och administrativa aspekterna. Som det framgår av förhandsbedömningen bör man prioritera mekanismer som är enkla och lättillgängliga, av typen "lokal informationspunkt", men även i detta sammanhang, främja många olika som privata, kommersiella och offentliga kanaler som massmedia, kommuner, fritids- och arbetsmarknads information och andra platser dit ungdomar söker sig, detta för att nå de ungdomar som inte ingår i de sedvanliga nätverken av föreningar eller organisationer. Som det också betonas i förhandsbedömningen bör spridningen av information om de senaste årens verksamhet inom den europeiska volontärtjänsten, och särskilt om pilotverksamheten göra det möjligt, genom debatter och utbyte av erfarenheter, att bidra till att tydliggöra det europeiska mervärdet i den föreslagna verksamheten. informationskanaler, såväl offentliga Utredningarna kommer att belysa ett antal aspekter i samband med programmets mål, och särskilt aspekterna i samband med utövandet av ett ansvarsfullt medborgarskap och integreringen av ungdomarna i arbets- och samhällslivet. Dessutom, vilket understryks i förhandsbedömningen, bör det inom ramen för detta delprogram även ingå genomförbarhetsstudier beträffande volontärtjänst som ungdomarna själva utför. I förhandsbedömningen betonas mycket riktigt de problem med utvärdering som allmänt uppstår i nydanande program. Vad gäller programmet Europeisk volontärtjänst noteras det i rapporten att dessa problem är större i och med att resultaten och förfarandena i programmet inte är av påtaglig natur. Begrepp som till exempel förstärkning av personlig utveckling eller främjande av ett ansvarsfullt medborgarskap är verkligen svära att använda operativt. Rapporten anger också att det föreslagna programmet bör ses i samband med andra program for ungdomar och särskilt Ungdom för Europa-programmet. Ur denna synvinkel, och för att följa rekommendationerna i förhandsbedömningen, anser kommissionen att det vore lämpligt att inom ramen för delprogram 5. 3. som en del av utvärderingen av del fleråriga programmet förbereda en mer allmän utvärderingsram för de program som berör ungdomar. Kommissionen anser också att utvärderingen av pilotverksamheten bör ses som en del av utvärderingen av programmet. I artikel 10 i förslaget till beslut föreskrivs det att man under det andra verksamhetsåret skall lägga fram för Europaparlamentet och rådet en utvärderingsrapport som skall tjäna som underlag för eventuella nya riktlinjer och bestämmelser för genomförandet. 87. Slutligen upprepar kommissionen rekommendationerna från förhandsbedömningen, nämligen att betona vikten av att ungdomar med olika ursprung deltar i utvärdcringsförfarandet, och att de olika partnerna i ett tidigt skede deltar i utarbetandet av ramen för utvärderingen av programmet. FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om gemenskapens handlingsprogram "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 126 i detta, med beaktande av kommissionens förslag,1 med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,2 med beaktande av Regionkommitténs yttrande,1 i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 189b i fördraget,4 och med beaktande av följande: Europeiska rådet i Essen (9-10 december 1994) och i Cannes (26-27 juni 1995) underströk nödvändigheten av att vidta nya åtgärder som skall underlätta för ungdomar i Europa att integreras i samhället och i yrkeslivet. I de slutsatser som presenterades av Europeiska rådet i Florens (21-22 juni 1996), underströks vikten av att underlätta de ungas inträde i samhälls- och arbetslivet och idén med en europeisk volontärtjänst ansågs intressant. Rådet bad kommissionen att gränsöverskridande samarbete inom den europeiska volontärtjänsten. föreslå konkreta åtgärder för att underlätta ett Rådet understryker i sin resolution av den 5 oktober 1995 om samarbete med länder utanför gemenskapen när det gäller ungdomsfrågor att samarbetet med länder utanför gemenskapen med vilka gemenskapen har slutit associations- eller samarbetsavtal6 bör förstärkas, särskilt inom volontärtjänsten. Den 25 och 26 juni 1984 bad Europeiska rådet medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att uppmuntra ungdomar att delta i projekt som organiseras av gemenskapen utanför dess gränser och rekommenderade medlemsstaterna att, som ett av målen för Slutsatserna vid rådets möte för ungdomsministrarna den 30 november om att uppmuntra till volontärtjänst för ungdomar, I-XiT nr C 348, 9. 12. 1994. IXil nr C 296, 10. 11. 1995. ^bi socialpolitiken, införa social trygghet för ulvecklingsvolontärer eller förbättra denna om den uppvisar brister. Europaparlamentet har också vid åtskilliga tillfällen, och särskilt i sin resolution av den 22 september 1995 om skapandet av en europeisk civiltjänst, gett sitt stöd åt inrättandet av en volontärtjänst på gemenskapsnivå7. Volontärtjänstverksamhct bedrivs redan nu på olika sätt i flera medlemsstater och en rad icke-statliga organisationer är verksamma inom detta område. Denna verksamhet till trots, är antalet åtgärder med volontärtjänst över gränserna relativt begränsat. Det finns anledning att skapa nya möjligheter att genomföra och dela med sig av erfarenheter och goda rutiner och lör att främja nya partnerskap. I januari 1996 startades en pilotverksamhet som fortfarande pågår och vars syfte bland annat är att testa villkoren för ett decentraliserat genomförande av långfristig volontärtjänst med sikte pä det framtida fleråriga programmet. I en första lägesrapport lämnas en redogörelse för pilotverksamhetens resultat. En oberoende förhandsbedömning har gjorts för ett flerårigt volontärtjänstprogram enligt de principer som kommissionen utvecklat för den andra etappen av programmet SEM 2000 ("Sound and efficient management")8. förvaltning. Kommissionen kommer att Pä grundval av både den första lägesrapporten och förhandsbedömningen, är det redan nu möjligt att fastställa programmets juridiska och finansiella struktur samt ramarna för dess i de diskussioner som enligt medbcslutsprincipen föregår förslaget till beslut fullt ut ta hänsyn till de resultat för pilotverksamheten som presenteras efter halva tiden (andra rapporten) liksom till verksamhetens slutgiltiga resultat och kommer om sä behövs att föreslå ändringar i förslaget, särskilt vad gäller verksamheten i länder utanför gemenskapen. Ett antal juridiska hinder finns för inrättandet av volontärtjänsten. Följaktligen kan genom detta beslut en gemenskapsram skapas vars syfte är att övervinna dessa hinder och underlätta gränsöverskridande verksamhet inom volontärtjänsten. Ungdomarnas deltagande i verksamhet inom volontärtjänsten är att se som en lärorik erfarenhet som kan underlätta deras inträde i samhälls- och arbetslivet. Det finns anledning att stärka förbindelserna mellan de åtgärder som bedrivs inom ramen för detta program och de som bedrivs inom socialpolitiken, bland annat de insatser för ungdomar vad gäller utbildning och tillgång till arbete som görs av Europeiska socialfonden (både allmänt och genom gemenskapsinitiativet Employment-Youthstart), B4- 1127/95 (pe 193. 734) SI. k 595 1814/5 -?c kampen mot rasism och främlingsfientlighet samt samarbetet med gemenskapen. länder utanför För att denna övergång till samhälls- och arbetslivet skall bli lättare, finns det anledning att se på hur den europeiska volontärtjänsten och lokala syssclsättningsiniliativ kan komplettera varandra. Den europeiska volontärtjänsten kan vara ett svar på nya sociala behov och kan också visa på nya verksamhetsområden och yrkesmöjligheter. Deltagandet i de åtgärder inom volontärtjänsten som avses i detta beslut görs på en helt frivillig basis. Det betyder att verksamheten ej bedrivs i vinstsyfte och att förhållandet mellan volontären och det mottagande projektet inte på något sätt liknar det som råder mellan arbetsgivare och anställd. De ungdomar som deltar i volontärtjänstprogrammet kommer att ha tillräckliga tillgångar för sitt uppehälle och kommer således inte att ge upphov till kostnad av detta slag för mottagarlandet. Verksamheten inom den europeiska volontärtjänsten skall inte ersätta medlemsstaternas militärtjänst, alternativa vapenfria tjänst eller obligatoriska civiltjänst. Verksamheten får ej heller ersätta potentiellt eller befintligt avlönat arbete. Ansökan om deltagande i den europeiska volontärtjänsten är utan några begränsningar öppen för alla ungdomar som är bosatta i en medlemsstat. Man bör också underlätta för unga medborgare från länder utanför gemenskapen och som har uppehållstillstånd i en medlemsstat att delta i den europeiska volontärtjänsten. Det är nödvändigt att man vid genomförandet av detta program följer de decentraliserade strukturer som medlemsstaterna skapat i nära samarbete med de nationella myndigheter som är ansvariga för ungdomsfrågor, på ett sådant sätt att gemenskapsinsatsen stödjer och kompletterar den nationella verksamheten i enlighet med subsidiaritetsprincipen som fastställs i artikel 3 b i fördraget. I sitt meddelande av den 13 juni 1995 om "En europeisk strategi för att främja lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ" uppger kommissionen att de lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativen ökar inom hela Europeiska unionen eftersom de i så hög grad fyller nuvarande behov. Verksamheten inom den europeiska volontärtjänsten är en angelägenhet för de lokala och regionala myndigheterna, både för att de har en roll att spela när det gäller direkt stöd till projekten och för att de kan lämna upplysningar på lokal nivå och följa upp de ungdomar som är klara med sin volontärtjänst. Arbetsmarknadens parter har en viktig uppgift att fylla när det gäller den europeiska volontärtjänsten, både när det gäller att se till att verksamheten inte ersätter potentiella eller befintligt avlönat arbete och när det gäller att se till att åcn erfarenhet ungdomarna KOM (95) 273 7£ får följs upp så att den blir ett viktigt bidrag till deras integrering i samhälls- och arbetslivet. I EES-avtalet föreskrivs ett utökat samarbete på utbildnings- och ungdomsområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och EFTA-länderna och länderna som ingått EES-avtalet å andra sidan. Enligt artikel 4 i protokoll 31 skall EFTA-länderna och länderna som ingått EES-avtalet från och med den 1 januari 1995 kunna delta i alla gemenskapsprogram på utbildnings- och ungdomsområdet som har antagits eller redan är verksamma. länderna Programmet "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" är öppet för deltagande från de i Central- och Östeuropa enligt de villkor som fastställs i associerade Europaavtalen eller i tilläggsprotokollen om deltagande i gemenskapsprogrammen som har ingåtts eller skall ingås med dessa länder. Programmet är öppet för deltagande från Cypern och Malta genom tilläggsanslag enligt samma regler som tillämpas på EFTA- länderna och enligt förfaringssätt som det återstår att besluta om tillsammans med dessa länder. I Associations- och samarbetsavtalen ingår möjligheten till ungdomsutbyten. I detta dokument fastställs för hela programmets varaktighet de ekonomiska ramar som utgör en prioriterad för det årliga budgetförfårandet enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande av den 6 mars 1995. referens för budgetmyndigheten inom ramen (iemenskapens finansiella åtaganden gäller till 1999 och kommer att behöva revideras för den period som följer efter detta datum. Ett avtal träffades den 20 december 1994 om ett modus vivendi mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen angående åtgärderna för antagande av rättsakter enligt det förfarande som anges i artikel 189 b i fördraget. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Inrättandet av programmet "Europeisk volontärtjänst for ungdomar" 1. 2. inrättas gemenskapens handlingsprogram Genom detta beslut "Europeisk volontärtjänst för ungdomar", enligt beskrivningen som återfinns i bilagan och nedan betecknat "program", för verksamhet med europeisk volontärtjänst för ungdomar inom gemenskapen och i länder utanför gemenskapen. Programmet antas för perioden den 1 januari 1998 till den 31 december 2002. Detta program överensstämmer med målen för de allmänna riktlinjer för samarbete pä ungdomsomrädet som fastställs i programmet Ungdom för Europa (artikel 1. andra stycket). Programmet utgår frän principen om lika möjligheter för l , ( ,l nr 1. I, 3. 1. 1994. 2. X kvinnor och män och har till syfte att främja en ökad rörlighet för unga européer, och som aktiva samhällsmedborgare, ge dem möjlighet till en lärorik erfarenhet inom flera verksamhetsområden och, genom att de deltar i gränsöverskridande allmännyttig verksamhet, uppmuntra dem att aktivt bidra till den europeiska integrationen och till samarbetet mellan Europeiska unionen och länder utanför gemenskapen. Artikel 2 Ramar-mål-medcl 1. 2. Detta program, som bygger på ett intensifierat samarbete mellan medlemsstaterna, erbjuder unga européer en adekvat lärorik erfarenhet som sträcker sig över gränserna och ger erfarenhet och färdigheter så att de unga kan bli ansvarskännande samhällsmedborgare och integreras i samhälls- och arbetslivet. I enlighet med den allmänna målsättning som anges i artikel 1 har därför följande särskilda mål fastställts för detta program: a) Att göra det möjligt för ungdomar som bor i en medlemsstat att i större utsträckning - under längre eller kortare tid - delta i gränsöverskridande verksamhet inom gemenskapen och i länder utanför gemenskapen. i det allmännas tjänst b) Att främja en lärorik erfarenhet godkänd på europeisk nivå. c) d) Att uppmuntra de ungas initiativ- och företagaranda så att deras inträde i samhälls- och arbetslivet underlättas och de kan bidra till att uppfylla programmets mål. Att verka för att alla ungdomar får möjlighet att delta i programmet. 3. I enlighet med den allmänna målsättning som anges i artikel 1 och de särskilda mål som anges i det andra stycket, fastställs därför följande allmänna riktlinjer för detta program: a) b) c) Att stödja gränsöverskridande verksamhet - under längre eller kortare tid - i det allmännas tjänst inom gemenskapen och i länder utanför gemenskapen. Att stödja näverk för nyskapande initiativ, särskilt på det sociala området, inom miljö och kultur samt i kampen mot alla former av utslagning. Att stödja projekt som möjliggör att vunnen erfarenhet utnyttjas och att de unga volontärerna fortsatt följs upp. VÙ d) e) Att verka för att de pedagogiska medarbetarna och ledarna för de europeiska projekten förbereds och ges kunskaper, särskilt i språk, interkultur och handledning av ungdomsvolontärerna, särskilt under långtidsprojekten, sä att de unga volontärerna kan erbjudas en högkvalitativ verksamhet som uppfyller programmets mål. Att arbeta för kvalitet på all programverksamhet och utveckling av till samarbete på dess europeiska dimension samt att bidra ungdomsområdet genom att stödja medlemsstaternas ansträngningar att förbättra tjänster och åtgärder som gagnar den europeiska volontärtjänsten. Detta kan särskilt ske genom åtgärder som syftar till att ge de unga information om programmets målsättningar samt genom utredningar och en kontinuerlig utvärdering som gör det möjligt att anpassa programmets riktlinjer och genomförande till vissa målgruppers behov. Artikel 3 Finansiella bestämmelser Beloppet för genomförandet av hela programmet har fastställts till 60 miljoner ecu för perioden 1998-1999 och motsvarar de nuvarande finansiella perspektiven. Förslag kommer att utarbetas i enlighet med bestämmelserna i artikel 10 för att fastställa beloppet som skall täcka programmets tre sista år (2000-2002). Budgetmyndigheten skall bestämma vilka belopp som finns att tillgå varje år inom ramen för de finansiella perspektiven. Artikel 4 Aktiva åtgärder som skall underlätta tillträde till programmet Särskild tonvikt skall läggas vid att ge alla ungdomar, utan tillträde till programmets verksamhet. inskränkningar, Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att särskilda ansträngningar görs för att programmet skall bli tillgängligt för de ungdomar som av kulturella, sociala, fysiska, ekonomiska eller geografiska skäl har de största svårigheterna att delta i de olika program som finns såväl på gemenskapsnivå som på nationell, regional och lokal nivå. Ansträngningarna skall göras i förhållande till de svårigheter den här målgruppen möter. Artikel 5 Associerade länders deltagande Programmet är öppet för deltagande från de associerade länderna i Central- och Östeuropa, enligt villkoren i de Europaavtal med tillhörande tilläggsprotokoll som skall slutas eller har slutits med dessa länder rörande gemenskapsprogrammen. Programmet är öppet för deltagande från Cypern och Malta på basis av en extra tilldelning av medel, enligt samma regler som de som tillämpas på EFTA-länderna och enligt förfaringssätt som det återstår att besluta om tillsammans med dessa länder. Artikel 6 Samband med andra gemenskapsåtgärder och samarbete med behöriga internationella organisationer Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att programmet kompletterar och är förenligt med andra åtgärder som medlemsstaterna och gemenskapen vidtar för ungdomar. Kommissionen och medlemsstaterna skall också främja samarbetet mellan detta program och de insatser som genomförs av behöriga internationella organisationer, i synnerhet Europarådet. Artikel 7 Samarbete med medlemsstaterna 1. 2. Kommissionen och medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att utveckla strukturer på europeisk, nationell, regional och lokal nivå så att programmets mål kan förverkligas, för att underlätta ungdomars och andra deltagares tillträde till programmet pä lokal nivå, se till att den utvärdering och uppföljning som fastställs i programmet görs samt att principerna för samråd och urval tillämpas. Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som krävs för att möjliggöra för ungdomarna att utan svårigheter delta i programmet. De bör bland annat se till att de unga beviljas uppehållstillstånd i mottagarlandet under volontärtiden och att de får behålla sina rättigheter, särskilt när det gäller social trygghet. Artikel 8 Erkännande De unga volontärerna skall fä ett europeiskt intyg, utställt av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna, av vilket det framgår att de deltagit samt vilka kunskaper och erfarenheter de förvärvat under volontärtiden. > Artikel 9 Kommitté 1. 2. 3. 4. 5. 6. Kommissionen skall genomföra programmet i enlighet med detta beslut. För detta ändamål skall kommissionen biträdas av en kommitté bestående av tvä företrädare per medlemsstat och med en företrädare för kommissionen som ordförande. Enligt det förfarande som anges i punkt 4, skall kommissionens företrädare föreslå kommittén ett förslag till åtgärder angående kommitténs arbetsordning, den årliga arbetsplanen för genomförandet av åtgärderna i programmet, den allmänna jämvikten mellan programmets olika delprogram, kriterier medlemsstaterna, för den ungefärliga fördelningen av anslagen mellan föreskrifter för kontroll och utvärdering av programmet. Kommittén skall avge ett yttrande om de förslag till åtgärder som avses i punkt 3 inom en tidsfrist som ordföranden kan låstställa med hänsyn till hur brådskande ärendet i fråga är. Yttrandet skall avges med majoritet enligt de bestämmelser som fastställs i artikel 148. 2 i fördraget för de beslut som rådet skall anta efter förslag från kommissionen. Vid röstningslorfarandet inom kommittén skall rösterna från medlemsstaternas företrädare vägas i enlighet med bestämmelserna i nämnda artikel. Ordföranden får inte rösta. De åtgärder som kommissionen beslutar om skall börja gälla omgående. Om åtgärderna inte överensstämmer med kommitténs yttrande, skall emellertid kommissionen omedelbart underrätta rådet om detta. I så fall gäller följande: a) b) Kommissionen kan skjuta upp tillämpningen av de åtgärder som den beslutat om i två månader räknat från det datum då rådet underrättades. Rådet kan inom samma tidsfrist och med kvalificerad majoritet fatta ett annat beslut. Kommissionen kan dessutom rådfråga kommittén om alla frågor programmets genomförande. rörande Kommissionens företrädare skall lämna ett förslag till åtgärder till kommittén. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom en tidsfrist som ordföranden kan fastställa med hänsyn till hur brådskande ärendet ifråga är och om nödvändigt genom omröstning. *v Yttrandet skall tas till protokollet. Varje medlemsstat har dessutom rätt att kräva att dess ståndpunkt återfinns i protokollet. Kommissionen skall ta största möjliga hänsyn till kommitténs yttrande och skall underrätta kommittén om hur den har tagit hänsyn till yttrandet. Artikel 10 Uppföljning och utvärdering 1. 2. 3. Så snart detta beslut träder i kraft skall kommissionen vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en kontinuerlig uppföljning och utvärdering av programmet med hänsyn tagen till den huvudsakliga målsättning som fastställs i artikel 1, till de särskilda mål som anges i bilagan samt till eventuella anvisningar från den kommitté som inrättats enligt artikel 9. Under programmets andra verksamhetsår skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en utvärderingsrapport, som skall tjäna som underlag för eventuella nya riktlinjer och bestämmelser för genomförandet samt för nya kostnadsramar som skall gälla programmets tre sista år. Mot bakgrund av denna utvärderingsrapport och kommissionens förslag, kan Europaparlamentet och rådet utnyttja möjligheten att ändra programmet, utöka vissa åtgärder och planera nya. Artikel 11 Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utfärdat i , den Av Europaparlamentet Ordförande Av rådet Ordförande VI BILAGA För att uppmuntra ungdomars rörlighet, göra dem till aktiva samhällsmedborgare, få dem att delta konkret i en europeisk solidaritet och integrera dem i samhälls- och arbetslivet, har kommissionen för avsikt att understödja verksamhet med europeisk volontärtjänst inom gemenskapen och i länder utanför gemenskapen, uppföljning av denna verksamhet och åtgärder för europeiskt samarbete i syfte att förbättra kvaliteten och öka den europeiska dimensionen. De allmänna principer som utgör grunden för gemenskapsåtgärden är följande: Lokala partnerskap mellan olika offentliga eller privata aktörer som berörs av ungdomarnas integrering i samhälls- och arbetslivet. Gränsöverskridandc partnerskap mellan motlagarprojekt - godkända av medlemsstaterna och kommissionen - och utsändarprojekt. Garanti när det gäller volontärerna, materiella villkor, försäkringar och social trygghet. förberedelser och handledning av de unga Handledare inom mottagarprojekten har en viktig roll att spela inte bara när det gäller att leda ungdomsvolonlärerna, men också när det gäller att värdera och erkänna de förvärvade kunskaperna och förbereda en uppföljning av verksamheten. Värdering och erkännande av den lärorika erfarenheten. ' Uppföljning av ungdomsvolontärerna och tillvaratagande av de förvärvade kunskaperna. Kommissionen organiserar därför detta program som består av fem delprogram. De fem delprogrammen står i förbindelse med varandra och erbjuder all den flexibilitet som behövs för att de skall svara mot de berörda ungdomarnas behov pa bästa möjliga sätt. DELPROGRAM 1 INOM GEMENSKAPEN 1. 2. 3. Gemenskapen kommer att stödja gränsöverskridande långfristiga projekt (i princip från sex månader till ett år) och kortfristiga projekt (i princip från tre veckor till tre månader) som gör det möjligt för ungdomar - mellan 18 och 25 år - som bor i en medlemsstat att aktivt delta i verksamhet som svarar mot samhällets behov inom olika områden (socialt, miljö, kultur. ) och som direkt kan höja livskvaliteten för de mottagande befolkningsgrupperna. Projekten syftar till att ge de unga en lärorik erfarenhet och kontakt med andra kulturer samt till att ge dem inspiration till nya idéer och uppslag i en interkulturell miljö. Det stöd som beviljas under detta delprogram bör inte överstiga 50 % av de totala utgifter som beviljas programmet med förbehåll enligt artikel 3. Enligt artikel 4. 2 i beslutet skall ansträngningar göras för att programmet skall bli för de ungdomar som har svårigheter av kulturella, sociala, lilliiänuliul V? ekonomiska, fysiska, psykiska eller geografiska skäl. Ansträngningarna skall göras i förhållande till de svårigheter den här målgruppen möter när det gäller att delta i befintliga handlingsprogram. För detta kan ett finansiellt stöd beviljas som överstiger de 50 % som anges under punkt 2 eller, om så krävs, stöd till andra insatser som kan underlätta för denna målgrupp att delta i programmet, förberedelse- och uppföljningsåtgärder inbegripet. 4. Stöd kommer att ges till: LÅNGFRISTIG VERKSAMHET 5. 6. Vid långfristig verksamhet kommer tonvikten att läggas vid att ungdomarna får en meritgivande erfarenhet inom ramen för den europeiska volontärtjänsten och genom en uppföljning av ungdomarnas insatser. Gemenskapen kommer att se till att ett erkännande på europeisk nivå av de förvärvade kvalifikationerna görs efter avslutad verksamhet. ÅTGÄRDER FÖR FÖRBEREDELSER OCH HANDLEDNING 7. 8. Åtgärder (särskilt språkliga och interkulturella) som syftar till att stärka verksamhetens europeiska dimension, till att innan avresan förbereda de unga volontärer som skall vara verksamma under lång tid och att främja deras integrering i samhälls- och arbetslivet både under volontärtiden och efter det att den har avslutats. Åtgärder (särskilt utbildning i att utforma projekten) som syftar till att underlätta inrättandet av uppföljningsprojekt för unga volontärer efter det att deras europeiska volontärtjänst har avslutas. VERKSAMHET UNDER KORT TID 9. Gemenskapen kommer att stödja gränsöverskridande korttidsprojekt som syftar till att konkret göra de unga medvetna om vilken påverkan på deras liv sådana insatser kan få samt till att göra alla projektdeltagare förtrogna med begreppet aktivt medborgarskap. 10. Projekten riktas i första hand till grupper av ungdomar. Stöd till ett individuellt deltagande i ett mottagarprojekt kan också komma i fråga beroende på projektets längd, dess natur eller den unga volontärens speciella inriktning. DELPROGRAM 2 LÄNDER UTANFÖR GEMENSKAPEN 1. Gemenskapen kommer att stödja gränsöverskridande långfristiga projekt (i princip från sex månader till ett år) och kortfristiga projekt (i princip från tre veckor till tre månader) som gör det möjligt för ungdomar - mellan 18 och 25 år - som bor i en medlemsstat att i länder utanför gemenskapen aktivt delta i verksamhet som svarar mot samhällets behov inom olika områden (socialt, miljö, kultur. ) och som direkt bidrar till att höja livskvaliteten för de mottagande befolkningsgrupperna. Projekten syftar till att ge de unga en lärorik erfarenhet och kontakt med andra 12 U kulturer samt till att ge dem inspiration till nya idéer och uppslag i en interkulturell miljö. 2. Det stöd som beviljas under detta delprogram skall i princip täcka utgifterna för verksamhet för ungdomar som bor i medlemsstaterna. 3. Stöd kommer att ges till: LÅNGFRISTIG VERKSAMHET 4. 5. Vid långfristig verksamhet kommer tonvikten att läggas vid att ungdomarna får en meritgivande erfarenhet inom ramen för den europeiska volontärtjänsten och genom en uppföljning av ungdomarnas insatser. Gemenskapen kommer att se till att ett erkännande på europeisk nivå av de förvärvade kvalifikationerna görs efter avslutad verksamhet. ÅTGÄRDER FÖR FÖRBEREDELSER OCH HANDLEDNING 6. 7. 8. Åtgärder som gör det möjligt att bygga eller förstärka de grunder som krävs för utvecklandet av gränsöverskridande projekt inom den europeiska volontärtjänsten i länder utanför gemenskapen, i synnerhet projekt som pågår under en längre tid. Åtgärder (särskilt språkliga och interkulturella) som syftar till att stärka verksamhetens europeiska dimension, till att innan avresan förbereda de unga volontärer som skall vara verksamma under lång tid och till att främja deras integrering i samhälls- och arbetslivet både under volontärtiden och efter det att den har avslutats. Åtgärder (särskilt utbildning i att utforma projekten) som syftar till att underlätta inrättandet av uppföljningsprojekt för unga volontärer efter det att deras europeiska volontärtjänst har avslutas. VERKSAMHET UNDER KORT TID 9. Gemenskapen kommer att stödja gränsöverskridande korttidsprojekt som syftar till att konkret göra de unga medvetna om vilken betydelse för deras liv en sådan verksamhet kan få samt till att ge alla projektdeltagare kunskap om begreppet aktivt medborgarskap. 10. Projekten riktas i första hand till grupper av ungdomar. Stöd till ett individuellt deltagande i ett mottagarprojekt kan också komma i fråga beroende på projektets längd, dess natur eller den unga volontärens speciella inriktning. DELPROGRAM 3 NYDANANDE NÄTVERK 1. Stöd kommer att ges till åtgärder för nydanande nätverk, särskilt på det sociala området, inom miljö och kultur samt när det gäller kampen mot olika former av utslagning. 2. 3. Detta stöd gäller såväl nydanande nätverk mellan initiativ inom gemenskapen som i länder utanför gemenskapen. Stödet till dessa nydanande nätverk är tänkt att täcka å ena sidan verksamhet som sådan inom den europeiska volontärtjänsten, vilken anordnas av dessa nätverk, och å andra sidan en integrering av den europeiska volontärtjänsten i dessa nätverk. DELPROGRAM 4 STÖD TILL INITIATIV- OCH FÖRETAGARANDA 1. 2. Stöd kommer att kunna ges till projekt som syftar till att konkret ta till vara den erfarenhet som ungdomarna förvärvat inom den europeiska volontärtjänsten och att på så sätt främja deras integrering i samhälls- och arbetslivet. Ungdomarna företagaranda genom att får genom stödet möjlighet att utveckla sin initiativ- och starta projekt för kompletterande utbildning, utveckla en liknande volontärtjänst som den som fullgjorts, börja med ekonomisk verksamhet, inbegripet startandet av företag. 3. Vid projektverksamheten bör särskild möda ägnas ät att engagera partner (offentliga och/eller privata) vars uppgift skall vara att stödja, hjälpa och tjäna som fadder ät ungdomarna vid deras inträde i samhälls- och arbetslivet. DELPROGRAM 5 KOMPLETTERANDE ÅTGÄRDER 5. 1 Förberedelser och organisation 1. 2. Utöver den egentliga volontärtjänsten kommer stöd också att ges åt åtgärder vars syfte är att stödja de pedagogiska medarbetarna och ledarna för de europeiska inom projekten gemenskapen som i länder utanför gemenskapen. Åtgärderna syftar dels till att garantera kvaliteten pä innehållet i programverksamheten och dels till att utveckla metoder för värdering och erkännande. i deras arbete. Dessa åtgärder inbegriper verksamhet såväl Med pedagogiska medarbetare menas de personer som under volontärtjänsten fungerar som ledare för de unga volontärerna vid mottagarprojektet och de personer som fungerar som kontaktpersoner åt ungdoms volontärerna och projekten inom ramen för nationella, regionala eller lokala stödstrukturer. Särskild möda kommer att ägnas åt de projekt som har ingen eller liten erfarenhet av verksamhet över gränserna. 14 U Pedagogiska medarbetare 3. Insatser som syltar till att stödja de pedagogiska medarbetarna i deras roll som i organisatörer och gränsöverskridande volontärtjänst. ledsagare åt de ungdomar som är verksamma Ledare för de europeiska projekten 4. Insatser som syftar till att förbättra projektledarnas förmåga att fullgöra sina administrativa uppgifter inom ramen för ett europeiskt projekt (genomförande och uppföljning ur finansiell och administrativ synvinkel, rättsliga aspekter ) 5. 2 Partnerskap 1. 2. 3. Gemenskapen kommer att stödja insatser som syftar till att lä till stånd partnerskap på nationell, regional eller lokal nivå - mellan olika offentliga eller privata aktörer - som är inriktade på europeisk volontärtjänst och partnerskap över gränserna. Stöd kommer att ges ät insatser som syftar till att underlätta och främja inrättandet av gränsöverskridandc partnerskap mellan nationella, regionala eller lokala aktörer som vill samarbeta inom ramen för detta program, antingen inom gemenskapen eller i länder utanför gemenskapen. Särskild möda kommer alt ägnas åt de projekt/lokala initiativ som har ingen eller liten erfarenhet av (eller kontakter med) europeiska projekt. 5. 3 Information , utredning och utvärdering 1. 2. Stöd åt insatser som syftar till att utarbeta metoder för upplysning och rådgivning på nationell, regional, lokal eller transnationell nivå för att programmets mål skall kunna förverkligas. Vad gäller utredningen och utvärderingen av programmets målsättningar, kommer kommissionen att särskilt vinnlägga sig att om göra analyser och sprida information inom detta område. Kommissionen skall tillsammans med medlemsstaterna ansvara för att en kontinuerlig uppföljning och utvärdering görs av programmet i syfte att efter hand göra eventuella justeringar. samt att främja gemenskapssamarbetet 15 V? UTKAST TILL RÅDETS RESOLUTION Rådet anser att följande åtgärder bör vidtas för att ett effektivt genomförande av programmet "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" skall kunna garanteras. A. Uppehållstillstånd Med hänsyn tagen till att deltagarna i den europeiska volontärtjänsten inom programmets ram har tillräckliga tillgångar för sitt uppehälle och tillräcklig social trygghet och därför inte blir någon belastning för mottagarlandet, skall medlemsstaterna vidta de åtgärder som krävs för att deltagarna * när det gäller medlemsstaternas medborgare: automatiskt skall kunna få uppehållstillstånd, * när det gäller medborgare från länder utanför gemenskapen som har uppehållstillstånd i en medlemsstat: utan svårighet skall kunna få uppehållstillstånd, och om så krävs visum, för den tid volontärtjänsten varar, och när de återvänder efter att ha fullgjort sin volontärtjänst, skall de också ha rätt till uppehållstillstånd i den medlemsstat där de normalt är bosatta, * när det gäller medborgare från länder utanför gemenskapen som är bosatta i ett land utanför gemenskapen: på ett enkelt sätt skall kunna uppfylla de formaliteter som krävs för att få uppehållstillstånd, och om så krävs visum, för den tid volontärtjänsten varar. B. Social trygghet 1. Allmänna villkor Medlemsstaterna skall se till att de unga volontärer som deltar i programmet skall ha en tillräcklig social trygghet under den tid som den europeiska volontärtjänsten varar. Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som krävs för att de unga volontärerna som deltar i programmet - medborgare i en medlemsstat eller medborgare från länder utanför gemenskapen med uppehållstillstånd i en medlemsstat - skall behålla sin sociala rättigheter under den tid som den europeiska volontärtjänsten varar, inklusive rätten till eventuella icke-bidragspliktiga förmåner. 2. Särskilda villkor Med hänsyn tagen till att verksamheten med europeisk volontärtjänst för ungdomar är en informellt utbildningsprogram, skall medlemsstaterna vidta alla åtgärder som krävs lärorik erfarenhet för ett ramen inom a) när det gäller rätten till arbetslöshetsunderstöd för att de som är arbetssökande - medborgare i en medlemsstat eller medborgare i ett land utanför gemenskapen, men bosatta i en medlemsstat fullgjord - skall få behålla rätten volontärtjänst och att de under den tid som volontärtjänsten varar skall vara undantagna från skyldigheten alt stå till arbetsmarknadens förfogande. till arbetslöshetsunderstöd efter b) när det gäller familjeförmåner för att de unga volontärernas föräldrar - medborgare i en medlemsstat eller medborgare i ett land utanför gemenskapen, men bosatta i en medlemsstat - skall ha fortsatt rätt till familjeförmåner. C. Obligatoriska skatter och avgifter Medlemsstaterna skall bemöda sig om att vidta alla åtgärder som krävs för att den europeiska volontärtjänsten för ungdomar inte skall betraktas som en avlönad verksamhet eller anställning och för att verksamheten inte skall omfattas av skatt eller sociala avgifter. 17 V) Europeisk volontärtjänst för ungdomar Flerårigt program för europeisk volontärtjänst Finansieringsöversikt 1. Åtgärdens beteckning Europeisk volontärtjänst 2. Berörd budgetpost B3-1011 3. Rättslig grund Artikel 126 i Fördraget om Europeiska unionen. Europaparlamentets och rådets beslut nr 97/. av den. 4. Beskrivning av åtgärden 4. 1 Allmänt mål förslag till program syftar Följande till att underlätta utvecklingen av volontärtjänstverksamhet för ungdomar mellan 18 och 25 år i Europeiska unionen och tredje land (associerade länder, Medelhavsländer, utvecklingsländer osv. ). Programmet för europeisk volontärtjänst kommer att göra det möjligt att ge ungdomar en lärorik erfarenhet som godkänns på europeisk nivå (europeisk kvalitetsmärkning) och som erkänns av samhälls- och näringslivets aktörer. De enheter som tar emot ungdomarna kommer att dra nytta av detta i form av kortfristig (3 veckor - 3 månader) eller långfristig volontärtjänstverksamhet (6 - 12 månader). Verksamhet kommer bl. a. alt genomföras inom följande områden: assistans, sociala tjänster, miljöskydd, bevarande och vård av kulturarvet, kamp mot droger, kamp mot rasism och främlingsfientlighet och konstnärlig, idrottslig eller kulturell verksamhet. Genom denna verksamhet som följer andra än de traditionella grund- eller yrkesutbildningsvägarna kommer ungdomarna att erbjudas ett unikt sätt att integreras i samhället, samtidigt som de får möjlighet att aktivt medverka till integrationen av Europa, särskilt till uppbyggnaden av en europeisk identitet och ett europeiskt medborgarskap, samt att medverka till solidaritet mellan EU och tredje land. Programmet delas in i fem delprogram. I de fyra första deltar ungdomarna direkt i - läng- eller kortfristig volontärtjänstverksamhet inom EU med ungdomar som är bosatta i EU (delprogram 1 ), 2 - lång- eller kortfristig verksamhet i tredje land där ungdomar från EU deltar (delprogram 2); den kortfristiga verksamheten skulle kunna samla ungdomar från olika medlemsstater i samma projekt i ett tredje land, - volontärtjänstverksamhet inom ramen för nyskapande nätverk inom olika områden knutna till samhällsutvecklingen (delprogram 3), och - projekt för uppföljning av volontärtjänstverksamheten, i form av stöd till initiativförmåga och företagaranda, som en förlängning av den erfarenhet som vunnits under volontärtjänstverksamheten (delprogram 4). Det femte delprogrammet består av en rad kompletterande åtgärder för att främja programmets genomförande och för att stödja kvalitetsutvecklingen och den europeiska dimensionen (förberedelse/handledning, samordning, information, studier, utredningar, partnerskap). 4. 2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Femårigt älgärdsprogram (1998-2002). Förnyelse och revidering med hänsyn till de resultat som påvisas när programmet utvärderas. 5. Klassificering av utgifter och inkomster 5. 1 Ickc-obligatoriska utgifter 5. 2 Differentierade anslag 5. 3 Typ av inkomster som avses Inga 6. Typ av utgifter och inkomster I allmänhet och i de flesta projekt kommer man att tillämpa principen om bidrag till samfinansiering tillsammans med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn (medverkande institutionella partnerskap: icke-statliga organisationer, lokala organ, enskilda initiativ, företag) med upp till 50 % av de maximala kostnaderna. u Ett högre stödbelopp skulle eventuellt kunna vara berättigat när ungdomar deltar som har svårt att få tillgång till befintliga åtgärdsprogram eller för ett projekts nyskapande karaktär. I undantagsfall: eventuella bidrag med över 50 % för informationsverksamhet eller till utredningar som genomförs av utomstående personer samt for stödverksamhet initiativförmåga och företagaranda. 7. Budgetkonsekvenser 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden) 7. 1. 1. Beräkningsmetod och typ av verksamhet Beräkningsmetoden for åtgärdens totala kostnad grundar sig pä dels en beräkning av enhetskostnaderna för varje planerad åtgärd med hänsyn till deras specifika karaktär, dels på hur ofta de förväntas återkomma eller på omfattningen. Den totalkostnad som krävs för åtgärden följer således av att man tillämpar dessa enhetskostnader på den verksamhet som kan uppskattas pä ett strängt kvantitativt sätt (punkt 1 nedan), eller genom exlrapolering av uppgifter frän pågående pilotverksamhet och uppgifter frän bi verksamhet som genomförts för gemenskapens program för utbyte och rörlighet för den verksamhet som definieras enligt omfång (punkt 2 nedan). inom ramen 1. Ett kvantitativt tillvägagångssätt kan användas för verksamhet: följande - Lång- och kortfristig volontärtjänstverksamhet i EU. - Lång- och kortfristig volontärtjänstverksamhet land. i tredje - Volontärtjänstverksamhet nätverk. inom ramen för nyskapande - Stöd till intiativförmåga och företagaranda. Förberedande för pedagogiska medarbetare och personer som leder projekten (handledare, samordnare, rådgivare). handledning verksamhet och L 2. Ett övergripande tillvägagångssätt är lämpligare for följande verksamhet: - Partnerskap - Utredningar, information, utvärdering. - Strukturer för samordning och genomförande av programmet (såväl centraliserade som decentraliserade). 7. 1. 2. Samlade cnhctskostnadcr Läng- och kortfristig volontärtjänstverksamhet inom och utom EU För denna verksamhet är grundprincipen att gemenskapen bidrar med en samfinansiering som i princip inte får överstiga 50 % av projektets totala kostnader. Vad beträffar verksamhet i det delprogram som gäller tredje land kommer anslagen från programmet Europeisk volontärtjänst endast att täcka utgifter knutna till unga volontärer som är bosatta i ett EU-land. Långfristig verksamhet Kommissionens ekonomiska till att samfinansicra följande bidragsberättigade utgifter i samband med en volontärtjänstperiod: stöd kommer att användas - Ersättning till unga volontärer - Utgifter för försäkringar som omfattar skydd vid sjukdom, olycksfall, invaliditet och ansvar. -Logi - Kost Förberedande interkulturella studier) verksamhet (särskilt språkstudier och - Resekostnader - Administrativa kostnader och kostnader för uppföljning (handledning och stöd på plats) under hela volontärtjänstgöringen, samt diverse kostnader (särskilda kostnader inom ramen för programmet). u Kommissionens ekonomiska bidrag lär inte överstiga 50 % av projektets totala budget. På grundval av pilotverksamheten har följande beräkningar gjorts över genomsnittliga kostnader: EU/långfristig verksamhet ECU Tredje land ECU /långfristig verksamhet Ersättning till volontärer 2 200 Ersättning till volontärer Försäkringskostnader 250 Försäkringskostnader Logi Kost förberedelser Resekostnader Uppföljning, administration och övriga kostnader 2 500 2 800 1 400 500 750 Logi Kost Förberedelser Resekostnader Uppföljning, och övriga kostnader administration Totalt 10 400 Totalt Gemenskapsbidrag 5 200 Gemenskapsbidrag 1 400 800 2 000 2 200 1 400 1 000 1 300 10 100 5 050 Detta innebär följaktligen att den samfinansiering som inte skjuts till frän gemenskapen huvudsakligen skall täcka kostnader för kost och logi (beräkning av bidrag i natura). Gemenskapens bidrag skulle således göra det möjligt att säkerställa att vissa nödvändiga utgifter täcks för att genomföra projektet, d. v. s. resor, försäkringar, ersättningar, förberedelser och uppföljning. Kortfristig verksamhet För att minska kostnaderna kommer den kortfristiga verksamheten huvudsakligen att anordnas pä gruppbasis samtidigt som möjligheterna till interkulturell verksamhet främjas. Det framgår ur erfarenheten från det ungdomsutbytc som genomförts inom ramen för programmet Ungdom för Europa att utgifterna, exklusive försäkringar och resor, for en person uppgår till omkring 25 ecu/dag. Pä grundval av en genomsnittlig period på 60 danar uppgår kostnaderna för uppehälle samt for programmet per volontär således till 6 1 500 ecu. Den totala enhetskostnaden för den kortfristiga verksamheten blir följaktligen denna: EU/kortfristig verksamhet ECU Tredje land ECU /kortfristig verksamhet Uppehalls/programkostn. 1 500 Uppehalls/programkostn. 1 500 Resekostnader Försäkringar Totalt Gemenskapsbidrag 500 100 2 100 1 050 Resekostnader Försäkringar Totalt Gemenskapsbidrag 1 000 200 2 700 1 350 Nyskapande nätverk Det belopp som krävs för detta delprogram framgår ur erfarenheten från de pilolnätverk som inrättades inom ramen för pilotverksamheten för en europeiskt volontärtjänst. På grund av deras specifika karaktär (nyskapande och experimentell dimension; integrerade projekt när det gäller förberedelser, uppföljning, handledning och utvärdering) blir kostnaden per volontär mycket högre. Utifrån de första nätverk som inrättades inom ramen för pilotverksamheten kan man beräkna alt gemenskapens bidrag för denna typ av verksamhet kommer att uppgå till 8 000 ecu när detta beräknas på grundval av ett fyrtiotal volontärer per nätverk. Enhetskostnaden per nätverk uppgår således till 320 000 ecu. Stöd till initiativförmåga och företagaranda Genomsnittligt stöd för en vidareutbildningskurs: 4 000 ecu (möjligt referensbelopp = det genomsnittliga beloppet för utbildningsstöd till arbetssökande i Frankrike 1996: 5,31 miljarder francs för 236 000 praktikplatser, dvs. 22 500 FRF per praktikplats eller 3 468 ecu). Genomsnittligt stöd till ny verksamhet eller genomförande av ett initiativ: Med tanke på att dessa initiativ kommer att vara mer komplexa att genomföra än en utbildningsinsats har man även utgått från att detta stöd skulle kosta mer. Den beräknade enhetskostnaden uppgår således till 6 000 ecu. Kompletterande åtgärder LnL Handledningen: Den erfarenhet som vunnits sedan pilotverksamheten inleddes och den samlade erfarenheten från övriga gemenskapsinsatscr gör det möjligt att: strukturer) och - beräkna kostnaden för systemen för det decentraliserade genomförandet (nationella och för den samordningen (operationell stödstruktur) när det gäller programmen i de olika typerna av verksamhet som kommer att anordnas inom ramen för handledningen i programmet Europeisk volontärtjänst, och centrala uppföljningen - beräkna den genomsnittliga enhetskostnaden för handledarnas, samordnarnas, rådgivarnas och projektledarnas pedagogiska stödåtgärder: 30 000 ecu per 30 personers scminarie. Partnerskap: För att beräkna det belopp som avsatts under denna rubrik har en jämförelse gjorts med liknande insatser för stöd till inrättandet av nätverk och för att inleda samarbete mellan strukturer inom utbildnings- och ungdomsområdet. Information - utredningar - utvärdering: Del belopp som krävs för denna verksamhet har extrapolerats med utgångspunkt frän den erfarenhet som vunnits inom ramen för de program som utarbetats inom utbildnings- och ungdomsomrädet samt i genomförandet av pilotverksamheten Europeisk volontärtjänst. 7. 1. 3 Förklaringar till beräkningen (delprogram 1 och 2) De uppskattningar som gjorts av det exakta antalet volontärer och deras fördelning anges i 9. 1. 1. Följande beräkningar har gjorts: EU: långfristig verksamhet Antal volontärer X Enhetskostnad Totalt (ecu) Avrundat (miljoner ecu) 1998 1999 2 870 3 575 X X 5 200 5 200 14 924 000 18 590 000 14,9 18,6 EU: kortfristig verksamhet Antal volontärer X Enhetskostnad 1998 1999 1 080 2 205 X x 1 050 1 050 1 134 000 2315250 1,1 2,3 land: Tredje långfristig verksamhet Antal volontärer X Enhetskostnad Totalt (ecu) Avrundat (miljoner ecu) 1998 1999 X pm 360 5 050 = 1 818 000 1,8 land: Tredje kortfristig verksamhet Antal volontärer X Enhetskostnad 1998 1999 pm 220 X 1 350 = 297 000 0,3 LfL 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar Fördelning Delprogram gemenskapen 1: Inom Al Långfristig verksamhet A2 Kortfristig verksamhet Totalt: delprogram 1 Delprogram 2: Tredje land B1 Långfristig verksamhet B2 Kortfristig verksamhet Totalt delprogram 2 Delprogram nätverk 3: Nyskapande C Stöd till nyskapande nätverk Delprogram 4 Initiativförmåga och företagaranda D Stöd till initiativ och utbildning Delprogram 5: Kompletterande åtgärder E Förberedelser och handledning (utbildning och samordning) F Partnerskap G Information, utredningar och utvärdering Totalt delprogram 5 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt 14,9 18,6 1,1 2,3 16,0 20,9 pm pm pm 1,8 0,3 2,1 1,6 2,2 1,7 2,4 3,6 0,7 1,4 5,7 4,6 1,0 1,8 7,4 Totalsumma 25,0 35,0 10 7. 3 Operativa kostnader för utredningar, experter osv. (ingår i del B i budgeten) 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt (miljoner ecu) Studier Expertmöten Konferenser och kongresser Information och publikationer Totalt 0,4 0,3 0,2 0,5 1,4 0,6 0,3 0,2 0,7 1,8 7. 4 Tidsplan för åtagandebemyndiganden och bctalningsbcmyndigandcn 1998 1999 2000 2001 2002 Totalt Åtagandebemyndiganden 25,0 35,0 - - - - Bctalningsbcmyndigandcn 1998 17,5 1999 7,5 2000 2001 2002+. 24,5 10,5 Totalt 25,0 35,0 17,5 32,0 10,5 60,0 8. Bestämmelser om bedrägcribekämpning I samtliga avtal, överenskommelser och rättshandlingar som ingås mellan kommissionen och bidragsmottagarna föreskrivs att kommissionen och revisionsrätten i första och i andra led (dvs. direkt hos den som tar emot bidraget från gemenskapen eller hos mottagaren i andra led när en verksamhet sköts lokalt) kan genomföra en kontroll på platsen. I insatserna föreskrivs bland annat att de flesta mottagare är skyldiga att lämna in en slutrapport och en ekonomisk redovisning. Dessa analyseras dels med hänsyn till innehåll och bidragsberättigade utgifter i enlighet med gemenskapsbidragets mål, dels med hänsyn till de avtalsmässiga skyldigheterna och ekonomiska principer för sund ekonomisk förvaltning. ii <-, c. I de avtal som ingås mellan kommissionen och de organ som utsetts till att sköta den decentraliserade verksamheten kommer minimivillkor att införas. Ovannämnda organ måste införa dessa villkor i överenskommelserna med de slutliga mottagarna för att garantera att de slutliga mottagarnas och gemenskapens intressen i så hög grad som möjligt skyddas. 9. Analys av kostnadseffektivitet 9. 1 Särskilda mål och målgrupper Grundläggande synpunkter existerar i högre eller mindre grad Volontärtjänstverksamhet i vissa medlemsstater, men är fortfarande begränsad när det gäller omfattning, innehåll, gränsövcrskridande verksamhet, konkret social integrering samt när det gäller ömsesidigt beroende med övriga institutionella aktörer i det civila samhället. Vidare finns ingen samstämmighet på gemenskapsnivå inom detta område. Om man istället skulle införa en europeisk dimension i verksamheten skulle detta betydligt kunna öka intresset for och effekterna av en sådan samstämmighet. Samtidigt skulle man öka ungdomars förståelse av och engagemang i den europeiska integrationen, vilken de i framtiden måste fortsätta och utveckla. Till denna avsaknad av en gemensam plan för volontärtjänst kommer ett konstaterande som gjorts i åtskilliga länder, nämligen ineffektiviteten i vissa stödåtgärder på nationell nivå till förmån för prioriterade grupper, särskilt unga. Det ökade antalet system leder till en ökad marginalkostnad för dessa samtidigt med en allt lägre marginaleffcktivilcl. - ej bidrag sysselsättnings- Systemen för integrering genom sysselsättning missgynnas ibland av vissa oönskadc effekter: slumpmässiga effekter (åtgärd som utnyttjas av mottagare trots att denne skulle gjort samma sak i avsaknad av åtgärd); ersättningsåtgärder (utnyttjande av stöd eller ett bidrag på bekostnad av de personer som inte får verksamhetsskapande); något överflyttningseffekter (stöd till en grupp flyttar över problemet på en annan grupp). Dessa i skapade sysselsättningstermcr visar arbetstillfällen är mindre än antalet subventionerade arbetstillfällen. På grund av artskillnader (betoning på att skapa ny verksamhet och nya tjänster) och enskilda uppföljningar av den Europeiska volontärtjänstverksamheten samt på grund av det nära sambandet med den lokala nivån, borde dessa effekter i mindre grad inverka på denna verksamhet. Detta utgör en extra dragningskraft samt borgar för en bättre effektivitet. tre effekter kombinerade medför en urvattning, vilket sig på så sätt att antalet faktiskt eller Övergripande konsekvenser 1 programmet Europeisk volontärtjänst föreslås att man angriper problemet med ungdomarnas sociala integrering i arbetslivet ur ett nytt perspektiv genom att försöka angripa ungdomarnas sysselsättningsmöjligheter, och genom att vidta åtgärder som direkt gynnar ungdomarna synvinkel bredare endast denna fråga en än ur 12 snarare än olika aktörer eller mellanhänder traditionellt innehaft rollen som mellanhand i ungdomarnas integreringen. (huvudsakligen ekonomiska), vilka tillvägagångssätt kommer att medverka till att broar upprättas mellan Detta sysselsättningspolitiken och den sociala och offentliga politiken, särskilt med hänsyn till ungdomarna, så att man på ett bättre sätt kan till förändringar på arbetsmarknaden (växling mellan lönearbetc, social verksamhet, fritid osv. ). ta hänsyn Europeiska volontärtjänstverksamheten skiljer sig från befintliga nationella system (stödkontrakt, utbildningsstöd, volontärverksamhet) ur många aspekter: Den europeiska (eller internationella, i verksamhet med tredje dimensionen. Medvärdet av ökade erfarenheter. språkliga och land) interkulturella Ett konkret bidrag till en aktiv utveckling av begreppet europeiskt medborgarskap och för och genom ungdomarna. till att dess fastställs innehåll Lokalt förankra och fä volontärens uppgifter att sammanfalla med behov som hittills inte tillgodoselts pä lokal nivå (skapa verksamhet). Systemets smidighet och anpassbarhet och kvaliteten vad gäller individuell uppföljning av volontären. Möjlighet till "återvändande" till ursprungslandet eller till att förlänga den erfarenhet som vunnits i mottagarlandet samt till att starta ny verksamhet vid periodens slut tack vare stödet till initiativ och utbildning. Ett system som inte endast och direkt är inriktat på möjligheter till sysselsättning eller på ungdomarnas kvalifikationer, utan på att generellt sett främja deras sociala färdigheter. Att återfå energi, en positiv attityd genom att äter ge de sociala banden ett innehåll genom solidaritet, ansvarslagande i en ovan miljö (utomlands). Del handlar om att ge ungdomarna en erfarenhet som uppväcker deras känsla att tillhöra en gemenskap, deras medvetenhet om att vara medborgare. Detta är en effekt som är svär att mäta i ekonomiska termer men absolut nödvändig för den sociala sammanhållningen. Förbereda ungdomarna för ett förvärvsliv som kommer att förändras och omformas i förhållande till det traditionella systemet som består av de fasta successiva etapperna utbildning, arbete, icke förvärvsarbete och pensionering. Konsekvenser på det lokala planet: skapad verksamhet, förstärkning av de sociala banden, frigörelse från schabloner som beror på brist på kunskap om andra osv. Begreppet kritisk massa För att programmet Europeisk volontärtjänst skall fä omfattande konsekvenser är det absolut nödvändigt att verksamheten - och i första hand antalet volontärer - uppnår en 13 sl tillräckligt hög nivå, en kritisk massa. Om inte detta sker blir insatsens konsekvenser otillräckliga. Antalet inblandade aktörer blir för lågt med hänsyn till den omfattande fråga programmet gäller (antalet mottagare och antalet möjliga institutionella partnerskap faktiska verksamheten), den europeiska oproportionerligt med hänsyn dimensionen och programmets egenart blir urvattnade i de talrika system som riktar sig till ungdomar. till den Insatsens multiplikatoreffekt kan endast utvecklas på europeisk nivå om ett minimiantal samarbetspartner (ungdomar, lokala förvaltningorgan, sammanslutningar, företag osv. ) deltar. Om man kan få många att agera, skapa nytt, ändra sina vanor och att knyta nya förändra partnerskap kan den planerade insatsen få betydande och varaktiga effekter, beteenden på djupet, i den europeiska volontärtjänstverksamhet som skall genomföras. ingjuta en dynamik och ett oberoende tanke på programmets förutsatser (när det gäller förberedelser, uppföljning, Med anpassning till ungdomarnas behov och slutmålen), och för att den infrastruktur som skall inrättas skall bli lönsam, för att man skall väcka ett intresse på lokal nivå samt för att biverksamhet skall skapas är det nödvändigt att avsätta en betydande initial investering, vilket bland annat förutsätter att man tar hänsyn till att uppnå en kritisk massa av verksamhet. I den externa förhandsbedömning som förberedelse förslag bekräftas att det finns en mycket omfattande vcrksamhetspotential för volontärtjänst. Detta bekräftas även av de inledande resultaten från pilotverksamheten (mer än 700 projekt för mottagande - med åtskilliga projekt där flera volontärer medverkar - registrerades under tre månader av den operationella stödstruktur som samordnar den decentraliserade delen av pilotverksamheten). till detta Budgetkraven i samband med utgången av nuvarande finansieringsöversikt (1995-1999) gör det inte möjligt att uppnå denna kritiska massa. Den bör dock i konsekvensens namn uppnås successivt allteftersom programmet utvecklas. För de två första åren ligger de kvantitativa målen för unga volontärer inom följande gränser: År 1998 1999 2000 2001 2002 Antal ungdomar 4 000 - 4 400 6 500 - 7 000 - - - Den erfarenhet som vunnits och de goda exempel som utvecklats under den pilotverksamhet som genomfördes av kommissionen under 1996 och 1997 skulle göra det möjligt att redan 1998 öka programmets omfattning. Med hänsyn till olika starttider (försöksstadiet) är det ett rimligt mål att för programmets första år 1998 fastställa antalet volontärer i en årlig takt som nästan är dubbelt så hög som under pilotverksamheten, för att sedan planera en ökning på omkring 50 % under följande år. Uppbyggandet av programmet mot en kritisk massa när det gäller skapad verksamhet och antalet medverkande ungdomar kommer särskilt att ske under det tredje året. Detta kan ske snabbt och i stor omfattning eftersom tvä års pilotverksamhet och två verksamhetsår lör programmet kommer att göra det möjligt att inrätta nätverk, medvetandegöra möjliga samarbetspartner, arbeta in infrastrukturen och att förbereda projekt med hänsyn till denna ökade omfattning. 14 Det är troligt att utvärderingen under det andra året av programmet Europeisk volontärtjänst kommer att påvisa behovet av att lägga tyngdvikten vid viss verksamhet, t. ex. utredningar om ungdom, information till ungdomar och olika aktörer, utbildning, inrättande av nätverk och olika slags verksamhet. Detta innebär således att man måste förutse en eventuell omarbetning och nyinriktning av viss verksamhet eller av vissa mål, samt fastställande av nya finansicringsramar för programmets fortsättning (från och med år 2 000). Kompletterande anmärkningar Om en omfattande verksamhet utvecklas inom ramen för programmet Europeisk volontärtjänst kommer prövostenen att utgöras av den verksamhet i vilken ungdomarna själva deltar direkt. I detta sammanhang är det intressant att inledningsvis jämföra den totala kostnaden för en volontär i gemenskapens budget med kostnaden for en ung person utanför arbetsmarknaden i de nationella budgetarna. Den genomsnittliga totala kostnaden i gemenskapens budget för en volontär i långfristig verksamhet uppgår till 5 200 ecu. Som jämförelse anges nedan några uppgifter om offentliga utgifter per student i EU-länderna Offentliga utgifter per student (1992) (grundläggande högskoleutbildning) Land Tyskland Österrike Belgien Danmark Grekland Luxemburg Spanien Finland Genomsnittlig kostnad (ecu) Land Genomsnittlig kostnad (ecu) 5 046 4 483 5 277 5 169 2 904 6 664 Frankrike Irland Italien Nederländerna Portugal Förenade kungariket Sverige Icke genomsnittskostnad vägd 4 638 5 600 4 507 6 718 7 989 5 485 4 707 Den offentliga bidragen till studenternas utgifter för uppehälle ingår inte i ovanstående belopp. 15 Sh den garanterade minimiårsinkomsten (oavsett ålder, men avser ungdomar som uppfyller villkoren för ersättning) Garanterad minimiårsinkomst (1992) Land Garanterad inkomst (ecu) Land Garanterad inkomst (ecu) Tyskland Österrike Belgien Danmark Grekland 3 096 Frankrike 5 400 4 464 Irland Italien Nederländerna Portugal 3 792 3 624 3 000 6 396 Luxemburg 7 788 Förenade kungariket 2 988 Spanien Finland Sverige Icke genomsnittskostnad vägd 4 505 9. 1. 1 Delprogram 1 och 2: Lång- och kortfristig verksamhet I den bedömning som gjorts på förhand understryks att programmet för att vara individuella behov och sammanhängande skall grundas på ungdomarnas följaktligen ha en flexibel struktur. Med tanke på detta drar man i denna bedömning slutsatsen att programmet Europeisk volontärtjänst inte endast bör omfatta långfristig, utan även kortfristig verksamhet för att göra det möjligt för ungdomarna att kombinera olika möjligheter. Den kortfristiga verksamheten kommer att möjliggöra deltagande från ungdomar som har svårt att få tillgång till befintliga program (på grund av ekonomisk eller social situation, utbildningsnivå, handikapp osv. ), och för vilka en lång volontärtjänstgöring inte skulle passa. I förhandsbedömningen understryks i själva verket att strävan att få erfarenhet av liv och verksamhet i ett främmande land ofta hänger samman med en lyckad utbildning och höga inkomster, samt att ungdomar som stöter på svårigheter (etniska minoriteter, låga inkomster) i mindre utsträckning deltar i volontärtjänstgöring under lång tid. 16 Målgrupp: Målgruppen huvudsakligen av europeiska ungdomar mellan 18 och 25 år. för programmet Europeisk volontärtjänst utgörs Även om insatsen riktar sig till hela denna målgrupp är dock målgruppens kärna mindre. Denna kärna utgörs av ungdomar som söker en alternativ erfarenhet innan de träder in på arbetsmarknaden, ungdomar som hamnat utanför de traditionella utbildningsvägarna, ungdomar som söker arbete, ungdomar utan kvalifikationer, ungdomar i utsatt läge (av geografiska, sociala, kulturella, fysiska, ekonomiska orsaker osv. ). Med variationer mellan länderna visar olika studier som tas upp i denna utvärdering att 12 - 42 % av ungdomarna deltar i volontärtjänstverksamhet (i vidsträckt mening och utan hänsyn till varaktighet). Målgruppen är åtminstone lika stor som denna grupp av ungdomar som redan deltar i volontärverksamhet. Särskilda mål: Att fä europeiska ungdomar mellan 18 och 25 år som är bosatta i en medlemsstat att medverka i volontärtjänstverksamhet i samtliga länder i Europeiska unionen och i de tredje länder med vilka Europeiska gemenskapen har slutit associerings- eller samarbctsavtal. till personlig utveckling och Volontärtjänstverksamheten kommer att inriktas pä att föreslå ungdomarna nya sätt integrering pä arbetsmarknaden genom medverkan i verksamhet till förmän för de mottagande enheterna kommer att frigöra dem traditionella utbildningssystemels krav, stelhet och formalism och göra dem till aktörer som deltar fullt ut i denna verksamhet. från det Delprogrammet som gäller tredje land kommer att göra det möjligt att främja verksamhet där länder utanför gemenskapen deltar, i form av ett forum för ungdomarna i syfte alt främja deras solidaritet, tolerans och omtanke om andra. Den fördelning som uppskattats vid beräkningarna för volontärer i delprogram 1, 2 och 3 Ar Kortfristig verksamhet 1998 1999 2000 2001 2002 5 år 1 080 2 425 EU 1 080 2 205 Tredje land pm 220 Långfristig verksamhet 2 870 3 935 KU 2 870 3 575 Tredje land pm 360 Totalt: delprogram 1 och 2 3 950 6 360 Nyskapande nätverk 200 280 Antal ungdomar 4 ISO 6 640 - - - * 17 - - • - - - ~ " - - • - ^ Den beräknade fördelningen mellan långtidsprojekten och korttidsprojekten tenderar att land är i ligga på 40/60. Fördelningen mellan projekt i EU och projekt i tredje storleksordningen 90/10 på grund av de högre kostnaderna och de mer komplexa projekt som genomförs i tredje land. Budget: Budget delprogram 1 och 2 1998 1999 2000 2001 2002 S U M MA DELPROGRAM 1 - I N OM GEMENSKAPEN Al - LÅNGFRISTIGA 1'ROJFKT A2 - KORTFRISTIGA PROJIXT SUMMA - DF-I. PKOGRAM 1 14,9 1,1 16,0 DELPROGRAM 2 - LÄNDER UTANFÖR UNK )NEN Hl - LÅNGFRISTIGA l'ROJF. KT B2 - KORTFRISTIGA PROJLKT SUMMA -DLLPROGRAM 2 pm pin pin 18,6 2,3 20,9 1,8 0,3 2,i SUMMA 16,0 23,0 - - - - - - - - 1 dessa utgifter programmet och som genomförs via programmets delprogram 5. ingår inte de olika stödåtgärder som skall vidtas parallellt med För att begränsa kostnaderna kan det bli aktuellt att närmare knyta privata aktörer till programmet. Som ett exempel kan nämnas att de företag som är intresserade av den europeiska aspekten av den lärorika erfarenhet som man kan få tack vare projekt inom den europeiska volontärtjänsten för ungdomar, kommer att ha möjlighet att delta i de långfristiga projekten, genom att låta ungdomar bli anställda eller praktisera hos dem. Företagen skall dä bidra till de deltagande ungdomarnas utgifter med ett belopp som ligger på samma nivå som gemenskapens teoretiska bidrag. Mot denna bakgrund, skulle det vara lämpligt om man kunde ge de berörda företagen rätt att göra avdrag för dessa bidrag vid uträkningen av diverse skatter som företagen betalar för utbildning (lärlingsskatt, kommunal företagsskatt, 1 % utbildning o. s. v. ). I så fall skulle kostnaderna för denna kategori ungdomar inte tas av de anslag som programmet har fått. Detta skulle gälla både de kostnader som är direkt knutna till projekten och de kostnader som hänför sig till handledning. Antalet deltagande ungdomar skulle på så vis kunna höjas till exempel enligt följande: Ar 1998 1999 2000 2001 2002 5 år Antal volontärer varav FA I (80%) varav ickc- mcdlemsstalcr (20 %) 100 80 20 250 200 50 Det är också nödvändigt att företagen bidrar till programmet på fler sätt än rent ekonomiskt. Det är framför allt mycket värdefullt att de engagerar sig i att följa och i synnerhet i att följa upp ungdomarnas arbete, genom att ge dem råd, naturaförmåner och genom att fungera som faddrar. Alla parter tjänar på att företagen deltar på detta sätt; företagen själva som ger ett konkret innehåll åt begreppet "det ansvarstagande företaget", miljön där ungdomarana placeras, som drar nytta av företagens integrerande roll, och ungdomarna själva, vars arbetskapacitet katalyseras och tillvaratas genom företagens engagemang. 9. 1. 2. Nydanande nätverk Pilotverksamheten har visat, vilket bekräftades av förhandsbedömningen, att det är nödvändigt att stimulera de berörda organisationerna och institutionerna till att delta på ett nytänkande sätl, särskilt genom all försöka att anpassa sig till ungdomarnas och samhällets aktuella önskemal (miljön, kampen mot racism, kampen mot droger etc). Särskilda mål: Att intensifiera samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan regioner och kommuner i olika medlemsstater (upprättande av gränsöverskridande förbindelser frän lokal nivå och uppåt). Att intensifiera samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna genom utbyte av erfarenheter, utarbetande av gemensamma initiativ, skapande och utvecklande av kontaktnäl inom gemenskapen för stöd till ungdomar samt genom gemensamma åtgärder som direkt gynnar ungdomar. Att stimulera skapandet av nya interinstitutionella partnerskap, där sammanslutningar, kommuner och företag på lokal och europeisk nivå deltar. Målgrupp: Icke-statliga organisationer, lokala organ, "institutioner" som ingår eller som vill ingå i nätverk, för att genomföra gränsöverskridande volontärljänstprojekt med starka inslag av specifika teman eller nytänkande. Budget : Nydanande nätverk 1998 1999 2000 2001 2002 5 år Antal nittverk Antal deltagande ungdomar (ca 40/nillverk) Kostnad (miljoner ecu) 5 7 200 1,6 280 2,2 - - - - - - - - - - - - 9. 1. 3. Stöd till initiativ- och företagarandan De volontärtjänstprojekt som kan genomföras tack vare programmet har ursprungligen kommit till med ett långsiktigt perspektiv för ögonen. Projekten måste ge en fruktbar erfarenhet - utgöra en språngbräda till framtida verksamhet. I de fall då konstruktiva och dynamiska projekt kan uppstå till följd av volontärtjänsten är det mycket viktigt att initiativtagarna inte stoppas av bl. a. finansiella hinder (uppbyggnad av startkapital m. m. ). Annars kan det bli en motsättning mellan tanken med programmet - att långsiktigt integrera ungdomar i varaktig verksamhet - och de resurser som står till förfogande. Stärkta av de kunskaper, den utbildning och del självförtroende som de deltagande ungdomarna kommer att samla pä sig under volontärtjänsten, kommer de att märka att de, tack vare delprogrammet "stöd till initiativ- och företagarandan", kan dra konkret nytta av erfarenheterna. Målgrupp: Unga volontärtjänstprogrammet. Den valda hypotesen är att ca 10% av de som har medverkat i pilotverksamheten eller deltagit i långfristiga 19 projekten och 2,5 % av de kortfristiga projekten kommer att få stöd för förlängning inom ramen för detta delprogram. Särskilda mål: Att stödja projekt och initiativ som tas av ungdomar under eller efter volontärtjänsten och, på grundval av resultaten av denna, göra det lättare för dem att fä sådan kompletterande utbildning som man under tjänstens gang upptäcker att det finns ett behov av. Att göra det möjligt för ungdomar att utnyttja sina erfarenheter för att fä arbete och for att finna sin roll i samhället m. m. , och att deras erfarenheter skall erkännas med hjälp av ett intyg märkt med BIJ-symbolen, som de får efter volontärtjänstperioden. Att göra det möjligt för kommuner att föra samhällsutvecklingen framåt, stimulera nya sysselsättningskällor och ny samhällsverksamhet och att pröva nya sätt att integrera ungdomar i samhälls- och arbetslivet. Det kommer att finnas tvä olika slags stöd, beroende pä de lärdomar som dras och de personliga behov som ungdomarna identifierar efter volontärtjänstverksamheten. - Stöd till initiativ. Detta stöd kommer inte att utgöras av hjälp med att starta eget, utan kommer snarare vara en stimulans av initiativandan, för att övervinna enskilda starlproblem som alltför ofta avskräcker ungdomar från att alt ta initiativ. - Stöd till utbildning och vidareutbildning. Detta stöd kommer att syfta till alt bemöta det utbildningsbehov (ny eller kompletterande utbildning) som upplevs under och efter volontärtjänstperioden. Det kommer att fastställas urvalskriterier för val av projekt. Dessa kriterier kommer att ta hänsyn till projektens seriositet (dvs. sannolikheten att de kommer att visa sig genomförbara och varaktiga) och till deras beroende av stöd från gemenskapen (dvs. sannolikheten att de inle blir av utan stöd från gemenskapen). Budget (kostnad per enhet: stöd till utbildning ecu): 4 000 ecu, stöd till initiativ - 6 000 AR 19 9X 19 99 20 00 20 01 20 02 5 år Type d'aide. llll. ll M mi. inlal Mc< II. inl. il Mccn. ini. ,1 M « ii antal Mccu anl. il Mccu Inilintiv l<>5 Utbildning 165 1,0 0,7 215 235 S U M MA 330 1,7 470 1,4 0,9 2,4 " " - - - - - - - - - - - - - 9. 1. 4. Kompletterande åtgärder Pilotverksamheten visar, vilket bekräftades av förhandsbedömningen, att det är nödvändigt att inom programmets ram utföra ett visst antal kompletterande åtgärder. Den understryker särskilt det nödvändiga i att utveckla, på central och decentraliserad nivå, system för rekrytering och för förberedande och rådgivning till de deltagande ungdomarna (på nationell nivå) samt clcaringsystem för projekten och organisationerna (central nivå med koppling till nationell nivå). Den rekommenderar även att det i programmet införs en åtgärd som gar ut på att stimulera samarbetet mellan institutioner/organisationer och mellan projekt (partnerskap), på lokal, regional och nationell nivå. Därutöver bekräftar pilotverksamheten att det är nödvändigt att ha decentraliserad organisation (utse nationella "strukturer" i varje medlemsstat) och central organisation 20 (inrättande av en organisation för operativt stöd). Med en sådan lösning kan ett gemensamt tillvägagångssätt utarbetas och de olika delprogrammen genomföras och samordnas (framför allt genom användning av elektroniska kommunikationsnät och utveckling av gemensamma dalabaser), frän europeisk till lokal nivå. Särskilda mål: Det kommer alltså att vara nödvändigt att stödja förekomsten av nationella "strukturer" med denna uppgift, genom att gemenskapen bidrar till att täcka driftskostnaderna för dem. Pilotverksamheten har inneburit att medlemsstaterna har kunnat föreslå "strukturer" som har fått i uppgift att genomföra det decentraliserade delprogrammet inom denna pilotverksamhet. Flertalet av dessa nationella "strukturer" sammanfaller med de nationella kontor som inrättats inom programmet Ungdom för Europa, vilket (såsom för övrigt redan är fallet för pilotverksamhetçn) gör del möjligt att väsentligt förbättra effektiviteten och sänka kostnaderna. Men eftersom ett stort antal projekt föreslås, och eftersom det kommer att bli nödvändigt att utföra enskilda uppföljningar i en mycket större utsträckning än vad som är fallet inom ungdomsutbytet, måste dessa kontors resurser (mänskliga och materiella) utökas avsevärt i samarbete med medlemsstaterna. lui organisation för samordning och operativt stöd till de nationella "strukturerna" blir också nödvändig på central nivä. Syftet är, i enlighet med rekommendationerna i förhandsbedömningen, att stimulera nätverken av nationella "strukturer", att förvissa sig om att deras verksamhet verkligen blir samordnad och att medverka i inrättandet av stöd- och rädgivningssystcm, som har kapacitet att reagera lika effektivt i rutinärenden som i brådskande ärenden. Denna "stödstruktur", som tekniskt administrativt stöd till kommissionen, kommer att stå till de nationella organisationernas förfogande. Med dem skall den etablera ett nära samarbete, med uppgift att samla in, analysera, sammanställa och sprida olika slags information om programmets projekt. Den skall särskilt ägna sig åt att ta fram ett datasystem som gör det möjligt för de nationella "strukturerna" att bevaka utvecklingen och att få i stort sett kontinuerlig information om projekten (framför allt vad gäller erbjudanden och förfrågningar om att skicka iväg eller la emot ungdomar). inte kommer att omfatta Partnerskapen kommer att ha som syfte att främja samarbete på lokal, regional och nationell nivä mellan företrädare för den offentliga och privata sektorn, i frågor som rör den europeiska volontärtjänsten, sett ur ett gränsöverskridande perspektiv. Målgrupp: Målgruppen består av olika aktörer som är inblandade i genomförandet, ledningen, samordningen och uppföljningen av projekten. Dels nationella "strukturer" som utses av medlemsstaterna för att omvandla gemenskapens verksamhet till ett bestämt antal uppgifter (att ge stimulans till projekten, att ge information till målgrupper, att samordna förberedelser och ledningsarbete, att stödja och följa upp projekten, att delta i nätverket av kontor, att sköta förbindelser med kommuner m. m. ), dels "institutionella" offentliga och privata samarbetspartner som skulle kunna involveras på olika nivåer (lokal, volontärtjänstens verksamhetsområde. europeiska nationell regional nivå) eller den i Det förberednings- och ledningsarbetc som omfattas av delprogrammet handledning har å sin sida som målgrupp samtliga aktörer som är involverade i startandet, genomförandet och uppföljningen av projekten. Dels ungdomarnas handledare, dels projektsamordnarna och projektledarna samt rådgivarna, utbildarna själva m. fl. 21 k>L' Delprogrammet information och utredning kommer alt vända sig till programmets hela målgrupp lör utredningar). Dels europeiska ungdomar mellan 18 och 25 år, dels andra aktörer/ansvariga inom området ungdomspolitik. respektive undersökningsobjekt (såsom målgrupp information för Budget (miljoner ecu) | 1998 1999 2000 2001 2002 5 år Delprogram 5 KOMPLETTERANDE A TGÄRDE R D Arbetsledning E Partnerskap F Info/utredning/upptöljn. /utvärdering Summa delprogram 5 3,6 0,7 1,4 5,7 4,6 1,0 1,8 7,4 - - - - - - - - Beräkningen av kostnaderna för detta delprogram bygger på erfarenheterna från pilotverksamheten under 1996 och frän gemenskapens olika åtgärder inom utbildning och ungdomspolitik. Beträffande förberedelse- och handledningsarbetet bygger beräkningen även pä det antal personer som berörs och pä kostnaderna per enhet (se närmare nedan). (iemenskapens del i finansieringen av nationella och centrala samordningsorganisationer lör pilotverksamhetens (som utgångspunkt har man använt nationella organisationer, dvs. 1,6 miljoner ecu för 1996 samt det beviljade finansieringsbeloppcl för pilotverksamhetens operativa stödorganisation, dvs. 0,6 miljoner ecu för 1996) linansienngsbeloppet Organisationer föi samordning, information och operativt stod Nationell nivå (sandin medlemsstater) Central nivä S U M MA 1998 1999 2000 2001 1,8 0,6 2,4 2 0,8 2,8 - - - - - - KM - - - SUMMA - - - 22 L Utbildning: kostnad och beräkningsgrund Kostnad Utbildning varav utb. av pedagogiskt ansvariga varav utbildning av samordnare Beräkningsgrund 1998 | 1999| 2000 2001 2002 Sår 1,20 0,60 0,60 1,80 0,90 0,90 1998 1999 2000 2001 2002 5 år Antal seminarier for pedagogiskt ansv. Antal seminarier för samordnare 20 20 - 30 30 Kostnad per seminarium (ecu) 30000 30000 - 9. 2. Skäl för åtgärden 9. 2. 1 Under rådande omständigheter med ekonomisk och social osäkerhet för många europeiska ungdomar (osäkerhet kring utsikter om anställning, risk för social utslagning, nya behov av utbildning), bör stor uppmärksamhet till vuxcnäldern. Programmet för en europeisk volontärtjänst har kommit till mot denna bakgrund, som delas av de flesta medlemsstater. I programmet föreslås det att idén med en volontärtjänst skall utforskas och utnyttjas på gränsövcrskridandc nivå (både inom Europeiska unionen och ickc-mcdlcmsländer). Målet är att ge ungdomarna nya möjligheter att bli integrerade i arbetslivet och upptäcka vad ett europeiskt medborgarskap kan innebära. lästas vid övergängen tillsammans med i 9. 2. 2. Sedan liera är tillbaka har kommissionen kunnat konstatera att det finns ett växande önskemål om konkreta åtgärder för att förbättra och utvidga den europeiska verksamheten beträffande volontärtjänsten för ungdomar, inom ramen för det europeiska samarbetet medlemsstater, Önskemålet Europaparlamentet och från icke-statliga organisationer. Den förhandsbedömning som utfördes i enlighet med direktiven om SEM 2000 bekräftade att det finns förutsättningar för att starta ett flerårigt program för en volontärtjänst. Ett sådant program har nämligen stöd hos medlemsstaterna och hos de organisationer som kan komma att delta, och dessutom finns det ett verkligt intresse från ungdomarnas sida. ungdomsfrågor. kommer från 9. 2. 3. Riktlinjerna i kommissionens vitbok Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning och slutsatserna från mötena med Europeiska rådet i Essen (december 1994), i Cannes (juni 1995) och i Florens (juni 1996) understryker behovet av att stödja regionala och lokala initiativ, som kan skapa nya arbeten som motsvarar den nya tidens krav. Vidare betonades det att åtgärderna mot ungdomars sociala utslagning och utestängning från arbetsmarknaden behöver förstärkas, i första hand genom olika volontärtjänstprojekt. Kommissionen anser att de initiativ som den har för avsikt att stimulera med hjälp av detta förslag kan bidra till att man får upp ögonen för de nya behoven och till att man finner sätt att tackla dem pä. 23 Ll <u? 9. 2. 4. Samarbetet i ungdomsfrågor sätts i ett helhetsperspektiv, i ett projekt för social sammanhållning. Programmet för en europeisk volontärtjänst gör det möjligt att skapa fler länkar mellan ungdomsverksamheter, frågan om medborgarnas delaktighet och problemen med integreringen av de unga i samhället. 9. 2. 5. Det mångåriga programmet kommer alltså att vara ett mycket viktigt hjälpmedel i integreringen av ett stort antal europeiska ungdomar i samhället, ungdomar som får allt svårare att föreställa sig framtiden p. g. a. de ihärdiga ekonomiska problemen, den ökande individualismen, de allt större klyftorna i samhället m. m. 9. 2. 6. De europeiska volontärtjänstprojekten kommer att vara ett medium både för att förvärva kunskaper och färdigheter, vilket skall intygas med en europeisk märkning, och för att lära sig innebörden av ett medborgarskap som sätts på prov av vardagens verklighet, mestadels i ett mångkulturellt samhälle. 9. 2. 7. Mot denna bakgrund eftersträvar programmet konkreta lösningar som är anpassade till de unga. Det är nämligen nödvändigt, vilket betonas i förhandsbedömningen, att ta hänsyn till vart och ett av de specifika behov som finns hos de olika kategorier av ungdomar som programmet riktar sig till. 9. 2. 8. De projekt som utarbetas inom ramen för programmet erbjuder alltså nytänkande lösningar pä nya problem i form av utbildningskrav, svårigheter att integrera ungdomar i samhället och problem som är förknippade med övergången till vuxenstadiet och med i en dynamisk, arbetslivets plikter. Programmets gränsöverskridande miljö kommer att skapa förutsättningar för en bättre anpassning till en värld stadd i ständig utveckling. Och ungdomarna kommer med den fullvärdiga roll som de ges att kunna lä sina speciella behov att sammanfalla med den föreslagna verksamheten, vilket ligger i linje med rekommendationerna från förhandsbedömningen. anknytning lokala fast - 9. 2. 9. De projekt som skall startas skall baseras på aktivt och konkret deltagande i tillvaron i en ny miljö och pä skapandet av starka sociala band inom denna mottagarsfär. Projekten skall göra det möjligt för ungdomar att utveckla sin förmåga att klara sig i samhället och sin yrkesmässiga kompetens, samtidigt som de skall ge ett positivt bidrag till den miljö som tar emot ungdomarna. Möjligheten att konkret prova på att vara en aktiv och ansvarstagande medborgare i ett annat land, i en annan omgivning och i en annan kultur än hemlandets, gör att ungdomarna kan ge en kraftig impuls åt sin integrationsprocess i ett samhälle under förändring. Samtidigt kan de aktivt medverka till att det skapas en positiv och harmonisk europeisk identitet. 9. 2. 10. Denna erfarenhet kommer alltså att hjälpa till att omstöpa och att åter, i ungdomarnas ögon, berättiga idén om och det reella i medborgarnas tillhörighet i ett samhälle där individernas framtid har en bestämd plats. Samtidigt kommer den att aktivt medverka till att EU:s integration fördjupas, i och med att det uppkommer ett europeiskt medborgarskapsbegrepp. Ungdomarna kommer, på grund av de uppgifter som de åtar sig till fromma för en lokal mottagarmiljö, på så vis att kunna få erfarenhet av medborgarskap, vilken dä omgående kommer att finnas på europeisk nivå. 9. 2. 11. fill följd av de planerade åtgärderna och den stora betydelsen av tillströmningen av deltagande ungdomar, kominer programmet dessutom att bli till stor nytta för samhället pä det ekonomiska och sociala planet. Det kommer nämligen att stimulera företagarandan, främja rörligheten, skapa nya verksamhetsområden m. m. anställningsbarheten, kompetensnivåerna, förbättra höja 24 L 9. 2. 12. Volontärljänstens projekt kommer att berika de lokala socio-ekonomiska näten genom sina omedelbara effekter (kompletterande verksamhet) men också på längre sikt genom sina effekter och följdverksamhetcr, såväl ur kvanitativ (sammantaget flöde av former av genererad verksamhet) som kvalitativ synvinkel verksamhet), vilket gynnar ungdomarna (långsiktig integrering) och den miljö där ungdomarna placeras (ökning av välståndet). (stimulans till nya 9. 2. 13. Faktum är att volontärtjänstens projekt kan föra med sig dynamiska effekter. Sammanslutningar, organisationer, kommuner och institutioner som har engagerat sig i partnerskap vid detta tillfälle kan nämligen fortsätta samarbetet när det gäller andra projekt. Ett volontärljänstprojekt kan, om det visar sig intressant, leda till andra initiativ av samma slag. 9. 2. 14. De olika åtgärder inom programmet som planeras styrs alla mot målet gränsöverskridandc samarbete. Ett sådant samarbete ger ett väsentligt mervärde (främst pä det språkliga och kulturella planet) ät den verksamhet som utvecklas av medlemsstaterna och av de organisationer som är aktiva inom området volontärtjänst. 9. 2. 15. Genom att programmet är så öppet och brett som det är, kan rörligheten på det europeiska planet öka för sämre lottade ungdomar (p. g. a. låg utbildningsnivå, ringa yrkeskvalifikationer eller låg inkomst). 9. 2. 16. Projekten kommer att göra de unga till länkar med vars hjälp man kan öppna dörren till den europeiska dimensionen på lokal nivå och upprättandet av nätverk på europeisk nivå. 9. 2. 17. Företeelsen volontärtjänst har en gammal och livaktig tradition i vissa länder, men på europeisk nivä är traditionen i princip obefintlig. De projekt som kommissionen stödjer kommer alltså att utgöra en ny form av verksamhet i jämförelse med den verksamhet som redan finns i medlemsländerna. Denna kommer härmed att kunna kompletteras och berikas genom tillförsel av nya tillvägagångssätt och vidgade vyer. 9. 2. 18. Det fleråriga europeiska volontärtjänstprogrammet kommer att utgöra ett experiment som skall befrämja tillkomsten av en europeisk volontärstatus. Med hjälp av en sådan går det att avsevärt minska hindren för att utveckla den föreslagna verksamheten i dess optimalt förhandsbedömningen. potential, utforska betonas också vilket hela och att i ett starkare samarbete med behöriga myndigheter 9. 2. 19. Den verksamhet som föreslås i förslaget till beslut bygger på komplementaritet (att EG:s och medlemsstaternas roller kompletterar varandra). Detta kommer att avspegla sig nivåer (gränsöverskridande, nationellt, regionalt och lokalt). Verksamheten kommer också att ta sig ett konkret uttryck i "institutionella" partnerskap på lokal och gränsöverskridande nivå, vilket kommer att göra det lättare att göra insatser som bygger på deltagande av medlemsländerna och I förhandsbedömningen insisteras det eftertryckligt på vikten av att bilda denna typ av partnerskap och nätverk, för att programmets kvalitet skall öka och för att det skall bli tillgängligt för stora som små organisationer och institutioner. samt av deras medborgare. länder utanför unionen alla på 9. 2. 20. Gemenskapens verksamhet gör det möjligt att garantera en verklig europeisk dimension hos de åtgärder som vidtas från lokal till nationell nivå och en större logik både i tilldelningen av budgetmedel och avseende uppnådda resultat. 25 ^ 9. 2. 21. I enlighet med erfarenheterna från pilotverksamheten och rekommendationerna i förhandsbedömningen, är det meningen att verksamheten skall genomföras på så sätt att man får en optimal kombination av decentralisering, effektivitet och sparsamhet med resurser och mellanhänder, så att större delen av pengarna direkt kommer ungdomarna till godo. resurser, expertis, partner och nätverk 9. 2. 22. Gemenskapens verksamhet gör det möjligt att skapa en gemensam pott av for projekten, finansiella utveckling av förberedelsecnheter) och tillför en europeisk dimension till projektens pedagogiska innehåll (språklig och interkulturell erfarenhet). Verksamheten uppvisar alltså väsentliga ekonomiska fördelar (skaleffekter, jämn fördelning av gemensamma resurser) och pedagogiska fördelar (internationell och interkulturell dimension) jämfört med isolerade initiativ på området frän medlemsstaternas sida. (clearingsystem 9. 2. 23. Den samfinansiering som behövs for att programmets projekt skal! kunna genomföras kommer främst att ske pä mottagarprojektnivä. Följaktligen kommer programmets belastning pä de nationella budgetarna att bli mycket liten. 1 förhandsbedömningen påpekas det att detta finansieringssystem, som inte drabbar de inslag i finanserna vilka överallt stramas ät, utgör ett mycket positivt offentliga programförslaget. 9. 2. 24. Den gränsöverskridande aspekt som utgör en central del i den europeiska volontärtjänslcns projekt är en ytterst betydelsefull tillgäng när det gäller att förbereda de unga för arbetslivet. Detta eftersom samhället mer och mer regelmässigt tar till sig internationaliseringens och globaliseringens effekter. 9. 2. 25. Det tillvägagångssätt som har som syfte att uppbringa privata medel samt de förhandlingar som har som syfte att minska vissa kostnader (transporter, försäkringar) blir mer konsekventa och mer trovärdiga tack vare verksamhetens internationella aspekt. Genom att bilda en stiftelse med uppgift att samla in ytterligare medel, främst från den privata sektorn (de europeiska storföretagen) kan man få tillgång till ett effektivt hjälpmedel för att minska verksamhetens budgetbelastning eller för att öka den årliga frekvensen av volontärtjänstprojekt. stärker individernas personliga utveckling. Tack vare dess 9. 2. 26. Programmet funktionella organisation (p. g. a. att ungdomarna lever och verkar tillsammans med andra), de kunskaper som läs och de dörrar som öppnas (p. g. a. den språkliga, geografiska, historiska, sociala och yrkesmässiga miljön m. m. ) och tack vare det kulturutbyte som programmet bidrar till, framstår programmet som en metod för helhetsutveckling av individer. Programmet berör samtliga sidor av individen och hjälper vederbörande att uppnå självinsikt och förståelse för andra, vilket är en förutsättning för ett ansvarsfullt medborgarskap. 9. 2. 27. 1 själva verket är programmet ett forum både för lärlingsskap och för utövande av medborgarskap. Det samlar individer från olika geografiska, kulturella och sociala miljöer kring ett gemensamt projekt och skapar förutsättningar för ansvarstagande, självständighet och lojalitet. Programmet medverkar till att göra varje individ till en aktiv medborgare, som efteråt får en ny syn på samhällslivet och kan delta i det på ett aktivt sätt. 9. 2. 28. Den verksamhet som ungdomarna kommer att delta i gör alt de kommer att kunna - pä det personliga planet, lära sig att ta egna beslut, alt ta ansvar, all ha ell kritiskt omdöme, att utveckla sin självständighet och sin förmåga att 26 - den verksamhet som från den europeiska kommunicera volontärtjänsten har som egenart att det är de unga själva som har velat ha dem, de är inte påtvingade eller passivt accepterade, får stöd - på samhällsplanet, få daglig erfarenhet av lojalt agerande, alltså att upptäcka verklighetens idé med att människor är ömsesidigt beroende av varandra och. hänsynen till det gemensamma intresset såväl som det individuella, - på det sociala planet, bättre känna och förstå vissa sociala behov och deras ursprung, hur sociala strukturer fungerar, hur man själv ger sig in i dessa strukturer, nivån på de krav som verksamhetens yrkesmän ställer, - pä det interkulturella lärlingsskapets nivä, förstå vilka traditionsbundna och kulturella begränsningar som var och en har, ställas inför en annan kulturell, social eller ekonomisk verklighet och att utifrån denna verklighet utveckla sitt sätt att uppleva saker och ting. europeiska volontärtjänsten 9. 2. 29. Den ett partnerskap mellan sammanslutningar, invånare i städer och byar, lokala politiker, förvaltningar och företag. 1 och med att programmet och dess mottagarprojckl samlar ungdomar som har sitt hem på annan ort, och som kommer för att bidra till den egna miljöns välbefinnande, lockas "institutioner" att ingå nya partnerskap. Detta sågs i förhandsbedömningen som ett mycket viktigt och intressant inslag. baseras på icke-medlcmsstater kommer 9. 2. 30. Vad gäller verksamheten samarbetet med generaldirekoraten I och VIII att göra det möjligt att utveckla en kompletterande samverkan, att åstadkomma synergieffekter och att utforska nya vägar inom området samarbete och volontärskap. tillsammans med 9. 3. Uppföljning och utvärdering av åtgärden I enlighet med artikel 10 i förslaget till beslut om handlingsprogrammet "Europeisk volontärtjänst" skall kommissionen sä snart som detta förslag till beslut träder i kraft vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en kontinuerlig uppföljning och utvärdering av programmet med hänsyn tagen till den huvudsakliga målsättningen och de särskilda mälen. Uppföljning Kommissionen kommer kontinuerligt att följa upp programmets genomförande för att kontrollera programmets effektivitet. Kommissionen kommer i sin uppföljning att särskilt beakta följande: - De återkommande institutionella partnerna skall lämna. rapporter som samordningsorganisationerna och de olika - Bidraget från programmets förmånstagare, dvs. ungdomarna själva. Det föreskrivs i själva verket att de unga pä olika sätt skall göras delaktiga i uppföljningen och utvärderingen av programmet, t. ex. genom deltagande i seminarier, intervjuer, dagböcker som förs av volontärerna etc. Stödet till delprogrammet "stöd till initiativ- och företagsandan" kommer med tanke pä hur det är utformat att i sig utgöra (uppföljningsvcrksamhetet av ett volontärtjänstprojekt) ett verktyg för övervakningen av programmet (särskilt delprogram 1, 2 och 3). 71 6><- Rcsultatindikatorer Följande användas inom ramen för uppföljning och utvärdering av programmet: indikatorer, varav många föreskrivs av förhandsbedömningen, kan även Prestionsindikatorer Kvantitativa Allmänna: - Hur många ungdomar som deltar i programmet och vilket land de kommer ifrån. - Andelen unga i svårigheter som deltar i programmet. - Jämn fördelning mellan män och kvinnor. Särskilda: - Hur många ungdomar som deltar i varje delprogrammet och vilket land de kommer ifrån. - Antalet mottagarprojekt och utsändarprojekt som har lämnats in till kommission (delprogram 1 och 2). - Fördelningen mellan långfristiga och kortfristiga projekt samt projektens genomsnittliga varaktighet (delprogram 1 och 2). - Fördelningen mellan projekt inom gemenskapen och i länder utanför gemenskapen (delprogram I och 2). - Andelen projekt inom volontärtjänsten som omvandlades till initiativ eller utbildningar (delprogram 4). - Andelen misslyckade projekt inom volontärtjänsten (delprogram 1, 2 och 3). - Andelen misslyckanden vad beträffar stöd till initiativ- och företagaranda (delprogram 4). Kvalitativa Allmänna -Klassificering av de sektorer inom vilka de olika projekten äger rum. - Projektens geografiska fördelning, jämn fördelning av partnerskapen (nord-syd, regionala förbindelser). Särskilda - Det pedagogiska innehållets kvalitet (delprogram I, 2 och 3). - Uppnådda språkliga kunskaper (delprogram I, 2 och 3). - Projektets nydanande dimension (delprogram 3 och 4). - Fördelar för mottagande miljöer (delprogram I, 2 och 3). Effektindikatorer Kvantitativa Allmänna - Graden av nya projekt som startades av de deltagande ungdomarna själva. - Utvecklingen av efterfrågan från volontärernas sida och av utbudet av projekt från de olika institutionella partnernas sida. Särskilda - Andelen ungdomar som har fått ett arbete efter att ha deltagit i ett volontärtjänstprojekt (delprogram 1, 2 och 3). - Antalet ansökningar om volontärtjänst som fått avslag (delprogram 1 och 2). 28 Kvalitativa Allmänna - Anpassning av projekten till individuella behov. - Hur stor genomslagskraft volontärtjänstsprojekten hade i de länder som inte haren tradition av sådan verksamhet. - Ungdomarnas deltagande och ansvarstagande som medborgare. - Bidrag till att fastställa och utveckla begreppet europeiskt medborgarskap, i hur grad de olika inblandade parterna uppfattade den europeiska dimensionen. Särskilda - Bidrag till den lokala utvecklingen (delprogram I, 2 och 3). - Klassificering av de färdigheter som volontären förvärvat (delprogram 1, 2 och 3). - I hur hög grad den sociala dynamik som volontärprojekten genererade fanns kvar på lokal nivå efter det att volontärerna har åkt hem (delprogram 1, 2 och 3). - Tillvaratagande av den erfarenhet som förvärvats under volontärtjänstperioden (delprogram I, 2 och 3). -Tillvaratagande av den erfarenhet som förvärvats i samband med uppföljnings- verksamheten (delprogram 4). - Bevarande av de gränsöverskridande partnerskapen efter det att volontärtjänstprojekten avslutats (delprogram 1, 2, 3, och 5) Den planerade utvärderingens form och frekvens i forslaget I artikel 10 fastställs att kommissionen under programmets andra verksamhetsår skall förelägga Europaparlamentet och rådet en utvärderingsrapport som skall tjäna som underlag för eventuella nya riktlinjer för genomförandet samt nya kostnadsramar som skall gälla programmets tre sista år. I denna utvärdering skall man ta hänsyn till såväl resultaten från utvärderingen av pilotverksamheten som den slutliga utvärderingen av Ungdom för Europa. Som angetts ovan, kommer programmet att utvärderas efter tvä år. Den utvärderings rapport som kommissionen skall lägga fram kommer framför allt att bygga på en extern utvärdering som skall genomföras av ett oberoende organ. I utvärderingen kommer man även ta hänsyn till (genom att utnyttja uppgifterna på indikatorerna ovan) ungdomarnas uppfattning (sjävutvärdcring) och de olika personer som är dirket inblandade i projekten (samordningsorganisatiner, förmånstagare (medlemmar i kommuner, sammanslutningar, kvarter, mindre samhällen osv. ) som har dragit nytta av de unga volontärernas närvaro. I utvärderingen kommer man även att beakta resultaten från en jämförelse mellan en grupp ungdomar som har deltagit i programmet och en kontrollgrupp med ungdomar som inte deltagit. institutionella partner) eller projektens 29 6* 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER Det faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om tilldelning av medel, med hänsyn till i synnerhet antalet tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster TYP AV TJÄNSTKK 1 Kl ODIRI. K, PERSONAL FÖR VARAV PERIOD ATT FÖRVAL1 A AKiÄRDFN l a s ta tjänster Tillfälliga tjänster Itefmtliga Ijiinster Ytterligare tjänster Fast anställda eller A tilinilligt anställda II C S 1 2 2 8 3 2 Andra tjänster TOTALT II 2 13 10. 2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal I I BELOPP I BERÄKNINGSMETOD Fast anställda Tillfällig personal Övriga resurser (ange budgetpost) Från och med 1998 Från och med 1998 (i ecu) I Totalt 1 — _L __—. — I 30 b Personalkostnader som är nödvändiga för genomförandet av detta program täcks av redan befintliga resurser: 11 fast anställda + 2 tillfälligt anställda ( I klasserna Al, A2,A4,A5), 1. 300. 000 ecu/ar 10. 3 ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden (i ecu) BUDGETPOST BELOPP I BERÄKNINGSMETOD I (NUMMER OCH BETECKNING) A 2510 Kostnader för kommitté- möten 46 200 2 kommittémötcn per är (2 företrädare per medlemsstat) 1 TOTALT 11 125 400 1 Programmet kommer dessutom alt behöva ytterligare resurser för utgifter för möten (budgetpost A 2500, 3 möten per är lör nationella organisationer: 36 000 ecu pä basis av 3 x 15 medlemmar x 800 ecu) och tjänsteresor (budgetpost A 1300, 3 resor per år per medlemsstat: 36 000 ecu pä basis av 3 x 15 resor x 800 ecu). Dessa kommer att täckas med befintliga resurser. 31 • ^u ISSN 1024-4506 KOM(96) 610 slutlig DOKUMENT SV 16 Katalognummer : CB-CO-96-656-SV-C ISBN 92-78-13170-9 Byrån tor Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg