eurovoc_concepts:
Community loan
EU financial instrument
budgetary reserve (EU)
credit guarantee
general budget (EU)

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 12. 12. 1996 KOM(96) 631 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN OM GARANTIER OPFØRT I DET ALMINDELIGE BUDGET SITUATIONEN PR. 30. JUNI 1996 if:' f "'• A - BERETNING OM GARANTIER OPFØRT I DET ALMINDELIGE BUDGET SITUATIONEN PR. 30. JUNI 1996 I denne beretning gøres der rede for garantier, der var opført i det almindelige budget pr. 30. juni 1996. Med beretningen lever Kommissionen op til den erklæring, som den afgav i forbindelse med vedtagelsen af tillægs- og ændringsbudget nr. 1/91, og hvori den forpligtede sig til to gange om året at aflægge beretning for budgetmyndigheden om de garantier, der er opført på budgettet, og de dertil knyttede risici. Denne beretning aflægges i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 134 (g) i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Kommissionen har allerede afgivet 10 beretninger til budgetmyndigheden. Beretningen falder i to dele: 1. En redegørelse for nye tiltag siden foregående beretning, udviklingen i risikosituationen og gennemførte garantiinterventioner. 2. En vurdering af de potentielle risici, den økonomiske og finansielle situation i de tredjelande, som de største transaktioner vedrører. Indholdsfortegnelse DEL 1 - NYE TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 31. 12. 95, UDVIKLINGEN I RISIKOSITUATIONEN OG GENNEMFØRTE GARANTIINTERVENTIONER I. INDLEDNING: TRANSAKTIONERNES ART I. A. TRANSAKTIONER MED MAKROØKONOMISK SIGTE I. B. TRANSAKTIONER MED MIKROØKONOMISK SIGTE H. NYE TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 31. 12. 95 II. A. SUPPLERENDE MAKROFINANSIEL BISTAND TIL MOLDOVA II. B. MAKROFINANSIEL BISTAND TIL DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 1 TR 1 pr I Çr 1 Pr 1 tr 2 III. RISIKOSITUATIONEN 3 3 1II. A. UDESTÅENDE PR. 30. JUNI 19% III. B. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆI J. ESSKABSBUDGETTET: UDBETALINGER I FORBINDELSE MED 4 TRANSAKTIONER PR. 30. JUNI 1996 5 III. C. DEN MAKSIMALE TEORETISKE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET IV. GARANTIINTERVENTIONER IV. A. LAN FRA DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL TREDJELANDE IV. B. LÅNOPTAGELSE/LÅNGIVNING OG LÅNEGARANTI OVER FOR TREDJELANDE 9 9 9 V. ANALYSE AF FÆLLESSKABETS TEORETISKE UDLÅNS- OG GARANTIKAPACITET OVER FOR TREDJELANDE 11 VI. G A R A N T I F O N D E NS F O R H O L D S M Æ S S I GE S O L I D I T ET 12 DEL 2: VURDERING AF DE POTENTIELLE RISICI: DEN ØKONOMISKE OG FINANSIELLE SITUATION HOS DE STØRSTE LÅNTAGERE BLANDT TREDJELANDENE LINDLEDNING. IL CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE III. NIS-STATERNE - DE NYE UAFHÆNGIGE STATER I V. M I D D E L H A V S L A N DE BILAG L FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL RISIKOSITUATIONEN I. A. TABEL 1 TIL 3 I. B. LÅNGIVNING, DER DÆKKES AF BUDGETGARANTIEN I. C. BETINGELSER FOR UDLØSNING AF GARANTIEN OVER BUDGETTET 14 15 IS 21 24 24 25 38 IL BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE ANALYSEN AF FÆLLESSKABERNES OVERSLAG OVER LÅNEKAPACITETEN I FORHOLD TIL TREDJELANDE E I PERIODEN 1996-1999 1 OVERENSSTEMMELSE MED GARANTIFONDORDNINGEN II. A. GARANTIRESERVEN FOR LÅNGIVNING TIL TREDJELANDE (I) II. B. BEREGNINGSGRUNDLAGET FOR TILFØRSLER TIL GARANTIFONDEN (2) 40 40 40 U. C. GRUNDLAGET FOR INDBETALINGER TIL FONDEN i TILFÆLDE AF DELVISE GARANTIER ILD. INDBETALINGER TIL GARANTIFONDEN (3) ILE. RESTBELØBET i GARANTIRESERVEN (4) II. F. RESTLANSKAPACITET (5) ni. TABELLER OVER RISIKOINDIKATORER - LANDE 41 41 41 42 43 l « r- DEL1 NYE TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 31. 12. 95, UDVIKLINGEN I RISIKOSITUATIONEN OG GENNEMFØRTE GARANTIINTERVENTIONER I. INDLEDNING: TRANSAKTIONERNES ART risici, der dækkes over låne- og fællesskabsbudgettet, De garantitransaktioner, der kan inddeles i to kategorier, nemlig: lån med makroøkonomisk sigte og lån med mikroøkonomisk sigte. omfatter diverse LA. Transaktioner med makroøkonomisk sigte Disse transaktioner omfatter først og fremmest lån til støtte for betalingsbalancen i ELFs medlemsstater eller i tredjelande; der er præcise økonomiske betingelser og forpligtelser forbundet med sådanne transaktioner. Til denne kategori hører ligeledes det lån på 1 250 mio. ECU til import af landbrugs- og fødevareprodukter i det tidligere Sovjetunionen, idet risikoen i forbindelse med denne transaktion i høj grad afhænger af den makroøkonomiske og politiske udvikling i modtagerlandene. I. B. Transaktioner med mikroøkonomisk sigte Disse transaktioner omfatter lån til finansiering af projekter, der tilbagebetales over længere tid v. h. a. midler, de samme projekter forventes at generere, og som sædvanligvis ydes til foruden virksomheder, fællesmarkedsgarantien dækkes af de sædvanlige bankgarantier. institutioner tredjelande, finansielle eller som og Det drejer sig om Euratom- og NIC-lån til medlemsstaterne og Euratom- og EIB-lån til lande uden for Fællesskabet (Middelhavsområdet, Central- og Østeuropa og visse tredjelande, nemlig udviklingslande i Latinamerika og Asien samt Sydafrika). II. NYE TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 31. 12. 95 De vigtigste tiltag i løbet af første halvår af 1996 har været: II. A. Supplerende makrofinansiel bistand til Moldova l Moldova gjorde i løbet af 1994 betydelige fremskridt m. h. t. stabilisering af landets finansielle situation samt i reformprocessen og har i stor udstrækning opfyldt de kriterier, der blev fastlagt i det første IMF-program. I juni 1994 besluttede Rådet at yde en makrofinansiel bistand i form af et lån på 45 mio. ECU til støtte for landets stabilisations- og reformprogram (se punkt II. C2). De moldoviske myndigheders nye program, der har opnået fornyet støtte fra Rådets afgørelse nr. 96/242/EF af 25. marts 1996 om supplerende makrofinansiel bistand til Moldova. 2- IMF, løber fra marts 1995 til marts 1996 og sigter på at konsolidere de fremskridt, der er opnået m. h. t. stabilisering af landets situation, samt at intensivere strukturreformerne. Til internationale samfund i dette program kræves ny supplerende finansiering fra det størrelsesordenen 50 mio. dollar. Rådet har derfor besluttet (afgørelse nr. 96/242/EF) at yde Moldova supplerende bistand til et beløb af maksimalt 15 mio. ECU i form af et lån, der skal støtte betalingsbalancen. Kommissionen er på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et lån lydende på dette beløb og genudlåne provenuet heraf for en periode på maksimalt 10 år; det udbetales i en tranche til Moldova. Lånet er pr. 30. juni 1996 endnu ikke udbetalt. II. B. Makrofinansiel bistand til den slovakiske republik2 Inden for rammerne af den finansielle bistand til den slovakiske republik, blev Kommissionen ved Rådets afgørelse nr. 94/939/EF af 22. december 1994 bemyndiget til i to trancher at udlåne 130 mio. ECU for en periode på maksimalt syv år til den slovakiske republik; lånet udstedes på identiske betingelser til Slovakiet. Som følge af forbedringen af den makroøkonomiske situation, navnlig betalingsbalancen og landets valutareserver, sammenholdt med landets lettere adgang til de internationale private kapitalmarkeder, meddelte de slovakiske myndigheder i april 1995, at landet ikke længere ønskede at gøre brug af IMF's bistand inden for rammerne af stand-by aftalen til støtte for betalingsbalancen. Med IMF stand-by aftalens udløb og da de slovakiske myndigheder ikke var parate til at gennemføre de ændringer i den økonomiske politik, som EU-bistanden afhang af, fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med denne nye situation et forslag om ophævelse af afgørelsen af 22. 12. 1994 for Rådet. Rådet ophævede denne afgørelse ved afgørelsen af 25. juli 1996. Rådets afgørelse af 25. juli 1996 om ophævelse af afgørelse nr. 94/939/EF af 22. december 1994 om makrofinansiel bistand til Den Slovakiske Republik. m. RISIKOSITUATIONEN Vurderingen af risiciene for fællesskabsbudgettet kan foretages på to måder: - den ene måde, som ofte anvendes af bankerne, består i på en given dato at opgøre den samlede udestående kapital for de pågældende transaktioner - den anden måde, som er mere egnet i budgetsammenhæng, består i at vurdere den højst tænkelige udbetalingsrisiko for Fællesskabet i et givet regnskabsår. I sidstnævnte tilfælde kan vurderingen ligeledes foretages på to måder, nemlig ved: - udelukkende at tage de beløb, der er udbetalt pr. 30. juni 1996 i betragtning. Heraf kan udledes minimumsrisikoen for Fællesskabet, hvis der ikke er tale om forskudsvise tilbagebetalinger (situationen beskrives i tabel 2) - på grundlag af prognoser at vurdere, hvilken virkning de transaktioner, som Rådet har vedtaget eller som Kommissionen har fremsat forslag om, vil have for de kommende budgetter. Heraf fremgår maksimumsrisikoen for Fællesskabet, forudsat at alle Kommissionens forslag bliver vedtaget (situationen beskrives i tabel 3). Sidstnævnte fremgangsmåde giver overblik over, hvorledes de risici, der er forbundet med de nuværende forslag, vil udvikle sig. Denne fremgangsmåde forudsætter imidlertid, at der opstilles visse hypoteser for udbetalingsdatoen, betingelserne omkring tilbagebetalingen (se nærmere i bilaget) samt rentesatsen3 og valutakursen4. Resultaterne fremgår af tabel 1 til 3, hvori der skelnes mellem risiciene for lande uden for og inden for Fællesskabet. Det skal desuden bemærkes, at de samlede tal, der er anført, dækker risici af forskellig art, herunder lån ydet til et enkelt land i forbindelse med makrofinansiel støtte og lån til projekter, der garanteres af låntagere i forbindelse med NIC- og EIB-transaktioner. I den følgende analyse skelnes der mellem den samlede risiko, risikoen for så vidt angår medlemsstaterne og risikoen i forbindelse med tredjelande. III. A. Udestående pr. 30. juni 1996 Situationen beskrives i tabel 1. Den samlede risiko androg 11 705 mio. ECU pr. 30. juni 1996 mod 13 114 mio. ECU d. 31. december 1995, hvilket er en nedgang på I 409 mio. ECU5. 3 4 5 Der regnes med en gennemsnitlig rentesats på 10%. For udlån i andre valutaer end ECU anvendes den kurs, der er gældende den 30. juni 1996. En del af udviklingen i udeståendet i det forløbne halvår skyldes svingninger i valutakurserne for udlån i andre valutaer end ECU. -4 Nedenstående tabel viser hvilke transaktioner, der har haft indvirkning på udviklingen i udeståendet i perioden 1. januar til 30. juni 1996. Udestående pr. 31. 12. 95 Tilbagebetaling af lån Grækenland Italien Euratom NIC Ungarn Det tidligere Sovjetunionen EIB Kurssvingninger for øvrige valutaer i forhold til ECU'en. Udbetaling af lån Det tidligere Sovjetunionen EIB Udestående pr. 30. 06. 96 13. 114 500 500 32 179 260 204 121 20 1 406 11. 705 Udeståendet i forbindelse med transaktioner vedrørende medlemsstaterne androg pr. 30. juni 1996 5 985 mio. ECU, hvilket er en nedgang på 17,6% i forhold til 31. december 1995. Denne nedgang skyldes væsentligst tilbagebetalingen af 1 000 mio. ECU på lån til støtte for Grækenlands og Italiens betalingsbalance (det drejer sig om 500 mio. ECU for begge lande). Udeståendet for de øvrige transaktioner med medlemsstaterne er uændret. Mh. t. risici i forbindelse med tredjelande androg udeståendet pr. 30. juni 1996 5 720 mio. ECU, hvilket er en nedgang på 2,2% i forhold til 31. december 1995. III. B. Den maksimale årlige risiko for fællesskabsbudgettet: Udbetalinger i forbindelse med transaktioner pr. 30. juni 1996 Situationen beskrives i tabel 2. Den samlede risiko, der andrager 3 149 mio. ECU i 1996 stiger regelmæssigt for at nå 3 500 mio. ECU omkring år 2 000; 1999 udgør dog en undtagelse, idet der dette år ikke vil forekomme tilbagebetalinger af hovedstol for betalingsbalancelån til medlemsstaterne, samt at tilbagebetalingerne af hovedstol for lån til Ungarn, Den Tjekkiske og Den Slovakiske Republik samt til Bulgarien (290 mio. ECU) afsluttes i 1998. Beløbet i forbindelse med transaktioner med medlemsstaterne andrager 2 068 mio. ECU for 1996. Dette tal udvikler sig i takt med forfaldstidspunkteme for tilbagebetalingerne af hovedstolene til Grækenland og Italien. Således er (hvert andet år) for betalingsbalancelånene maksimumsrisiciene i de lige år indtil år 2 000 højere og vil nå 2 793 mio. ECU i dette år. Risikoen i forbindelse med tredjelande andrager i 1996 1 081 mio. ECU. 1 1997 bliver der tale om en stigning til 1 617 mio. ECU, især p. g. a. , at følgende låns hovedstole er forfaldne til betaling. - 80 mio. ECU fra Ungarn - 127 mio. ECU fra Den Tjekkiske Republik - 63 mio. ECU fra Den Slovakiske Republik - 140 mio. ECU fra Bulgarien - 250 mio. ECU fra Algeriet - 160 mio. ECU fra Israel - 143 mio. Fra det tidligere Sovjetunionen. III. C. Den maksimale teoretiske årlige risiko for fællesskabsbudgettet Situationen beskrives i tabel 3. Denne risiko, der i 1996 beløber sig til 3 490 ECU, stiger støt til år 2 000 (undtagen i 1999, hvor den vil være på 2 255 mio. ECU). Udviklingen i maksimumsrisiciene over for medlemsstaterne svarer i store træk til tallene i tabel 2 indtil år 2 000, hvor risikoen når op på 3 188 mio. , medens den vil være på 2 370 mio. ECU i 2002 og 2 197 mio. ECU i 2003. Risikoen i forbindelse med tredjelande bevæger sig fra 1 253 mio. ECU i 1996 til 1 930 mio. ECU i 1997. I forhold til tabel 2 kan der konstateres en stigning i risikoen fra og med 1999, idet de første afdrag på lån til Tyrkiet, Kroatien og FYROM efter planen skal tilbagebetales dette år. - £- TABEL 1 SAMLEDE GARANTIFORPLIGTELSER I FORBINDELSE MED GODKENDTE TRANSAKTIONER (mio. ECU) Transaktioner Godkendt maksimums beløb Udestående Pr- 31. 12. 95 Udestående pr. 30. 06. 96 At udbetale pr- 30. 06. 96 MEDLEMSSTATER A. Betalingsbalance 1. Grækenland 2. Italien B. Andet 3. Euratom 4. NIC og NIC. TT. 5. EIB Middelhavsområdet Spa. , Græ. , Por. MEDLEMSSTATER I ALT TREDJELANDE A. Finansiel bistand 1. Ungarn 2. Den Tjekkiske Republik 3. Den Slovakiske Republik 4. Bulgarien 5. Rumænien 6. Algeriet 7. Israel 8. De baltiske lande 9. Moldova 10. Ukraine 11 Belarus 12 Det tidligere Sovjetunionen B. Andet 13. EIB Middelhavsområdet 14. EIB Central- og Østeuropa I 15. EIB Central- og Østeuropa II 16. EIB ALA-udviklingslande 17. EIB Sydafrika 2200 8000 14000 4000 6830 1500 26330 1050 250 125 400 580 600 160 220 60 285 55 1250 6362 1700 3000 750 300 1000 4045 720 1113 385 7263 440 250 125 360 510 500 160 135 45 85 30 347 1782 837 96 149 500 3512 695 932 346 1200 4000 0 0 0 5985 5200 180 250 125 360 510 500 160 135 45 85 30 143 1981 884 141 191 260 0 0 40 70 100 0 85 15 200 25 0 3112 733 2865 548 300 TREDJELANDE 1 ALT 17147 5851 5720 8353 IALT 43477 13114 11705 13553 1 ) Ingen planlagte udbetalinger 2) Tredje og fjerde lånetranche var ikke udbetalt pr. 30. 06. 96, da den italienske regering ikke havde anmodet om udbetaling. BILAG TIL TABEL 1 OPGØRELSE OVER EIB-TRANSAKTIONER PR. 30. 06. 96 Transaktioner Godkendt lån Budgetbevilling - annulering Oprindeligt ud betalt beløb Udestående pr 30. 06 96 EIB - Middelhavsområdet Spanien, Grækenland, Portugal Tredjelande EIB Middelhavsomr. Central- og Østeuropa I Central- og Østeuropa II ALA-udviklingslande Sydafrika 1500 6362 1700 3000 750 300 1465 5128 1647 1999 647 101 1572 2984 914 141 191 346 1981 884 141 191 Note: Når det oprindeligt udbetalte beløb i nogle af tilfældene overstiger det godkendte lånebeløb, skyldes det, at omveksiingskursen for ECU har ændret sig mellem datoen for aftalernes indgåelse og den 30. juni 1996. " " " " "" ' — TABEL 2 DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET (Skøn i IT io. r - c i j på jrundjag af udbetalinge r pr 30 j un 1996]__ - • /- 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 I O I AI MEDLEMSSTATER HOVEDSTOL A Betalingsbalance 1 Grækenland 2 Italien B Strukturlån 3 Euratom 4 NIC og NIC TT 5 EIB Middelh tidl protekt Spa , G r æ, Por 500 500 153 306 73 500 997 93 91 56 453 541 70 2514 13 41 45 16 41 50 Subtotal hovedstol 1533 1064 1/38 107 2613 RENTER A. Betalingsbalance 1 Grækenland 2 Italie B. Strukturlån 3 Euratom 4. NIC og NIC TT 5 EIB Middelh. tidl. protekt Spa , Græ , Por. 95 255 57 95 33 48 213 43 69 26 48 213 10 21 20 158 158 3 12 15 1 10 11 Subtotal renter 535 398 311 189 180 71 21 92 7 7 14 23 23 21 21 2 5 7 2 3 5 1000 4012 728 1092 359 /1!)0 190 998 113 216 123 1640 MEDLEMSSTATER I ALT 2068 1462 2049 296 2793 106 30 27 8830 TREDJELANDE HOVEDSTOL A Finansiel bistand 6. Ungarn 7. Den Tjekkiske Republik 8 Den Slovakiske Republik 9 Bulgarien 10 Rumænien 11 ImaiH 12 Alpenet 13 Det tidligere Sovjetunionen 14 De baltiske lande 15 Moldova 16 Ukraine 17. Belarus B. Garantier 18 EIB Middelhavsområdet 19 EIB Central-/Østeuropa I og II 20 EIB ALA-udviklingslande 260 204 134 30 100 123 62 150 185 80 127 63 140 160 250 143 190 80 141 46 15 161 67 19 172 88 20 Subtotal hovedstol 628 1165 867 470 RENTFR A Finansiel bistand 6 Ungarn 7 Den Tjekkiske Republik 8 Den Slovakiske Republik 9. Bulgarien 10 Rumænien 11 Israel 12 Algeriet 13 Det tidligere Sov|etunionen 14 De baltiske lande 15 Moldova 16 Ukraine 17 Belarus B Garantie! 18 EIB Middelhavsområdet 19. EIB Central-/Østeuropa I et II 20 EIB ALA-udviklinqslande Subtotal renter 26 25 13 36 51 16 50 14 14 5 9 3 123 63 6 453 18 25 13 36 51 16 50 7 14 5 9 3 130 67 9 452 10 12 6 22 51 25 14 5 9 3 120 64 9 348 7 33 25 14 5 9 3 108 59 8 440 250 125 360 510 160 sno 3 4/ 135 32 51 18 1233 611 128 9 17 6 151 90 8 281 4901 54 62 32 115 210 32 210 21 73 32 63 22 / 9/ 424 57 2 5 2 63 33 5 70 150 9 17 6 156 97 22 528 7 6 25 3 4 9 3 85 46 7 55 100 25 9 17 6 151 96 23 483 6 10 3 3 7 2 /3 39 6 110 5 166 96 22 479 7 14 25 14 5 9 3 96 53 7 269 231 193 149 110 2203 TREDJELANDE I ALT 1081 1617 1215 738 710 720 631 390 7103 I ALT 3149 3079 3264 1034 3503 827 661 417 15934 (heraf Østeuropa) (heraf andre tredjelande) 751 330 846 771 882 333 406 332 394 316 275 445 268 364 164 226 3986 3117 TABEL 3 DEN MAKSIMALE TEORETISKE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET (Skgn i mio. ECU pa grundlag af udbetalte, vedtagne og foreslåede transaktioner) 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 TOTAL MEDLEMSSTATER HOVEDSTOL A. Betalingsbalance 1. Grækenland 2. Italien B. Strukturian 3. Euratom og NIC 4. EIB Spa. , Græ. , Por. 500 500 459 73 994 70 500 997 184 56 2514 54 45 57 50 Subtotal hovedstol 1532 1064 1738 107 2613 2000 2000 23 21 1000 8012 1819 359 2023 2021 11190 71 21 92 RENTER A. Betalingsbalancen 1. Grækenland 2. Italien B. Strukturlån 3. Euratom og NIC 4. EIB Spa. , Græ. , Por. Subtotal renter 95 425 152 33 705 48 553 111 26 738 48 638 30 20 553 553 340 340 170 15 15 11 11 7 7 2 5 2 3 190 3571 330 122 736 583 575 354 347 175 4213 MEDLEMSSTATER I ALT 2237 1802 2474 690 3188 446 2370 2197 15402 100 123 62 150 185 260 204 80 127 63 140 160 250 143 190 80 TREDJELANDE HOVEDSTOL A. Finansiel bistand 5. Ungarn 6. Den Tjekkiske Republik 7. Den Slovakiske Republik 8. Bulgarien 9. Rumænien 10. Israel 11. Algeriet 12. Det tidligere Sovjetunionen 13. De baltiske lande 14. Moldova 15. Ukraine 16. Belarus 17. Euratom Central-ZØsteuropa B. Garantier 18. EIB Middelhavsområdet 19. EIB Central-ZØsteuropa I et II 20 EIB ALA-udviklingslande 21. EIB SYDAFRIKA 134 30 141 46 15 161 67 19 Subtotal hovedstol 628 1165 867 RENTER A. Finansiel bistand 5. Ungarn 6. Den Tjekkiske Republik 7. Den Slovakiske Republik 8. Bulgarien 9. Rumænien 10. Israel 11. Algeriet 12. Det tidligere Sovjetunionen 13. De baltiske lande 14. Moldova 15. Ukraine 16. Belarus 17. Euratom Central-ZØsteurpa B. Garantier 18. EIB Middelhavslandene 19. EIB Central-ZØsteuropa I et II 20. EIB ALA-udviklingslande 21. EIB SYDAFRIKA Subtotal renter 57 25 20 40 55 16 55 14 18 5 19 5 1 168 112 15 1 625 44 25 26 44 58 16 60 7 22 6 29 8 6 213 170 28 4 765 36 12 20 30 58 35 22 6 29 8 17 274 249 47 9 851 260 80 70 100 85 12 57 11 16 431 377 96 21 700 250 125 440 580 160 600 347 220 38 111 28 24 2054 1527 352 55 70 150 9 17 6 1 318 288 64 10 55 100 25 12 37 11 7 392 363 85 17 934 1103 1616 7611 26 13 15 13 35 11 6 29 8 72 411 362 90 25 26 13 8 13 20 11 5 27 7 88 409 337 88 26 26 8 7 10 11 3 23 6 94 383 301 45 24 267 62 118 175 263 32 285 21 139 43 211 55 366 2597 2227 467 127 110 5 260 213 44 5 717 26 13 15 21 35 22 6 29 8 54 394 368 85 22 216 143 29 2 580 26 14 15 40 35 22 6 29 8 34 345 328 69 16 985 1097 1114 1077 941 7454 TREDJELANDE I ALT 1253 1930 1718 1565 1814 2048 2180 2557 15065 I ALT 3490 3731 4192 2255 5002 2494 4550 4753 30468 (heraf Østeuropa) (heraf andre tredjelande) 864 389 1043 887 1173 545 853 712 969 845 944 1103 1043 1137 1447 1110 8336 6729 9- IV. GARANTIINTERVENTIONER IV. A. Lån fra Den Europæiske Investeringsbank til tredjelande Den 7. marts 1996 måtte EIB benytte sig af budgetgarantien i forbindelse med lån til republikkerne i det tidligere Jugoslavien (Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM), Bosnien-Hercegovina og Serbien) for et beløb på ca. 6,4 mio. ECU. Udbetalingen til EIB fandt sted den 11. juni 1996. Den 2. juli måtte EIB på ny benytte sig af budgetgarantien i forbindelse med lån til republikkerne i det tidligere Jugoslavien (FYROM og Serbien) for et beløb på ca. 8,9 mio. ECU. Udbetalingen til EIB finder sted den 4. oktober 1996. Den 30. juni 1996 androg de fordringer, som Fællesskabet har betalt, og som endnu ikke er tilbagebetalt af debitorerne, 72,4 mio. ECU, for så vidt angår republikkerne i det tidligere Jugoslavien med undtagelse af Slovenien og Kroatien, der har overholdt deres forfaldsplaner. Af de 72,4 mio. ECU i ubetalte fordringer er 28,6 mio. ECU blevet opført på budgettet som misligholdelser fra før 1994, medens der henholdsvis den 11. januar 1995 (5,3 mio. ECU), den 30. januar 1995 (14,3 mio. ECU), den 24. maj 1995 (6,08 mio. ECU), den 11. oktober 1995 (8,6 mio. ECU), den 26. januar 1996 (5,2 mio. ECU) og den 11. juni 1996 (6,4 mio. ECU) er blevet ansøgt om dækning over garantifonden for 45,9 mio. ECU. Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (FYROM) har tilbagebetalt et 2,1 mio. ECU, som udgjorde en del af landets restancer. 1V. B. Lånoptagelse/långivning og lånegaranti over for tredjelande IV. B. 1. Udbetaling over de likvide midler Kommissionen foretager desuden udbetalinger over sine likvide midler i overensstemmelse med artikel 12 i Rådets forordning nr. 1552/89 af 29. maj 1989 om gennemførelse af afgørelse 88/376/EØF, Euratom vedrørende ordningen for Fællesskabets egne indtægter, for at undgå forsinkelser i Kommissionens lånebetjening og de dermed forbundne omkostninger, når en debitor er kommet bagud med betalingen. IV. B. 2. Udbetalinger over garantifonden Såfremt modtageren af et lån eller en garanti bevilget af Fællesskabet ikke overholder betalingsfristen, træder garantifonden til og opfylder den pågældendes forpligtelse inden for en frist på tre måneder fra forfaldsdatoen. Morarenterne for perioden mellem overdragelsen af de likvide midler og datoen for udbetalingen fra fonden ansøges der om til garantifonden, og de overføres derefter til de likvide midler. I løbet af de sidste seks måneder har fonden stillet garanti for følgende skyldnerlande: Land Dato for garantistillelse Beløb Georgien (lån på 10 mio. ECU) Georgien (lån på 40 mio. ECU) Armenienflån på 20 mio. ECU) lait 15. 04. 96 15. 04. 96 15. 04. 96 l I 10 106 572,43 1 050 469,67 19 604 806,06 30 761848,16 IV. B. 3. Forsinkede tilbagebetalinger I løbet af den periode, der er omfattet af beregningen, har nedenstående tredjelande efterbetalt de forfaldne beløb, som garantifonden har interveneret til dækning af Disse forsinkede indbetalinger tilbageføres til fonden i overensstemmelse med artikel 2, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande. Land Tilbagebetalingsdato Beløb Turkmenistan (lån på 45 mio. ECU) 07. 05. 96 15 279 824,71 IV. B. 4. Ubetalte forfaldne fordringer pr. 30. 06. 1996 Følgende fordringer udestår ved periodens udløb: Land Tadsjikistan Georgien Armenien Turkmenistan6 lait Beløb 63 181 389,89 92 463 958,04 57 601313,20 30 570 321,40 243 816 982,53 ~ | Der er foretaget to tilbagebetalinger siden den 30. juni 1996 til et beløb af i alt 22,8 mio. ECU. 11 - y# ANALYSE AF FÆLLESSKABETS TEORETISKE UDLÅNS- OG GARANTIKAPACITET OVER FOR TREDJELANDE Garantifond og -reserveordningen medfører i praksis visse begrænsninger for Fællesskabets udlåns- og lånegarantistillelsekapacitet over for tredjelande, eftersom disponible bevillinger, der er nødvendige ved hvert beslutning om udlån (eller årlig tranche, hvis det drejer sig om garantier til flerårige beløbsrammer) ikke kan overstige beløbet i de finansielle overslag opført som garantireserve? På ethvert givet tidspunkt udgøres lånekapaciteten af det tilbageværende rådighedsbeløb i garantireserven. Dette beløb svarer til forskellen mellem reserven og det anslåede beløb for indbetalinger til garantifonden i forbindelse med de transaktioner, der allerede er taget beslutning om, og som er under forberedelse. Tabel 4 er et overslag over Fællesskabets udlånskapacitet til tredjelande i perioden 1996 - 1999 inden for rammerne af garantifondsystemet. Beregningsmetoden og det anvendte regelsæt er beskrevet nærmere i bilaget til denne beretning. Med udgangspunkt i Rådets afgørelser8 samt afgørelser, der er stillet forslag om, og afgørelser, der er under forberedelse9 (se tabel 4), er det beløb, der forventes anvendt fra garantireserven i 1996, sat til 306 mio. ECU, hvilket betyder, at der ved udgangen af 1996 vil være et rådighedsbeløb på 20 mio. ECU i garantireserven. Garantifonden vil således ved udgangen af finansåret 1996 indeholde 620 mio. ECU, under forudsætning af, at følgende betingelser er opfyldt: - at fonden ikke tvinges til yderligere interventioner som følge af nye misligholdelser - at der ikke bliver tale om forsinkede restancetilbagebetalinger fra lande, der ikke har opfyldt deres tilbagebetalingsforpligtelser. Garantireserven påvirkes af de midler, fonden har afsat til tidligere udlån, samt til foreslåede lån og lån. der er under forberedelse for perioden 1997-1999, således at den årlige disponible udlånskapacitet svinger mellem: - 1,8 mia. til 2 mia. ECU for lån, hvor der er tale om en fuldstændig sikkerhedsstillelse fra fællesskabsbudgettets side - 2,4 mia. til 2,7 mia. ECU for lån, hvor sikkerhedsstillelsesgraden er på 75% (som der er tilfældet med lån fra EIB i Middelhavsområdet). 7 Dette beløb er på 300 mio. ECU i 1992-priser. 8 Budgetmyndighedens vedtagelse af overførslen 5/96 gav mulighed for udbetaling af 191,8 mio. 9 ECU til garantifonden ved overførsel fra garantireserven. Lån foreslået af og lån under forberedelse fra Kommissionens side andrager i 1996 114 mio. ECU i forbindelse med garanlircscrvcn. - 12 VI. GARANTIFONDENS FORHOLDSMÆSSIGE SOLIDITET Forholdet mellem fondens beløbsprognose for udgangen af 1996 og den maksimale årlige risiko (defineret som de udeståender, der forfalder i løbet af det pågældende år) som den er opstillet for 1997 i tabel 3, er på 32%. På dette tidspunkt bør fonden tegne sig for 7,5% af de samlede udeståender for lån, der er stillet sikkerhed for uden for Fællesskabet. Forholdet mellem fondens midler ved udgangen af 1996 og beløbet på lån til lande, der tidligere har misligholdt deres forpligtelser, og hvis tilbagebetaling er berammet til 1997, har bevæget sig fra 11 til I. OVERSLAG OVER FÆLLESSKABETS TEORETISKE UDLÅNS- OG GARANTIKAPACITET OVER FOR TREDJELANDE PERIODEN 1996-1999 under hensyntagen til Garantifondsordningen (*) mio. ECU 7355 1997 1998 f999 Reserve til sikkerhedsstillelse for lån til tredjelande (1) 326 329 337 346 Beregningsgrundlag for indbetalinger til garantifonden (2) - EIB-lån - Middelhavsområdet (a) - Central- og østeuropæiske lande (b) - Latinamerika og Asien (ALA) (c) - Sydafrika (d) -EIB-lån i alt 201 1114 521 120 1956 281,75 195,5 150 55 336,75 195,5 150 - EURATOM-lån (e) 0 200 200 150 - Makrofinansiel bistand (f) 165 -130 Indbetalinger til g a r a n t i f o n d en (3) 306 60 57 44 Resterende garantireserve (4) 20 269 280 303 Resterende lånekapacitet (betalingsbalance lån, EIB-lån og Euratom-lån (5) - Minimum, hvis anvendt til 100%'s garanti (f. eks. betalingsbalancelån) -Maksimum, hvis anvendt til EIB-lån (75%'s garanti) 134 179 1794 2393 1865 2486 2017 2689 (*) I tilfælde af, at fonden skulle nå op på målbeløbet senere end i 1999. Hvis f. eks. fonden når op på målbeløbet den 1. 1. 1999, og indbetalingssatsen efter en revurdering i ht. artikel 4 i forordningen om oprettelse af garantifonden sænkes til 10%, vil Unionens lånekapacitet i forhold til tredjelande stige med 1143 mio. ECU om året for lån med 100%'s sikkerhedsstillelse og med 1524 mio. ECU for lån med 75%'s sikkerhedsstillelse. Lån, der giver anledning til indbetalinger til fonden i perioden 1996-1999: - EIB a. Middelhavsområdet: - vedtagne lån: Fra 1994 til 1996: 115 mio. ECU til den fjerde finansprotokol med Syrien Fra 1995 til 1998: 80 mio. ECU til den fjerde finansprotokol med Malta og Cypern - foreslåede lån og lån under forberedelse: Fra 1996 til 2000: 750 mio. ECU til det finansielle samarbejde med Tyrkiet og 230 mio. ECU til det finansielle samarbejde med Kroatien. Fra 1997 til 2000: 150 mio. ECU til det finansielle samarbejde med den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (FYROM). b. Central- og østeuropæiske lande: - vedtagne lån: Fra 1994 til 1996: 3. 000 mio. ECU c. Latinamerika og Asien: - vedtagne lån: Fra 1993 til 1996: 750 mio. ECU - foreslåede lån og lån under forberedelse: 1996: 410 mio. ECU d. Sydafrika. - vedtagne lån: Fra midt i 1995 til midt i 1997: 300 mio. ECU e. - Euratom - vedtagne lån: Fra 1994 til 1999: 1. 100 mio. ECU f. - Finansiel bistand - vedtagne lån: 1996: 15 mio. ECU i lån til Moldova; 20 mio. ECU i lån til Belarus annulleret; 1997: 130 mio. ECU i lån til Slovakiet annulleret - foreslåede lån og lån under forberedelse: 1996: 170 mio. ECU i lån til Georgien, Armenien og Tadsjikistan 14 DEL 2 VURDERING AF DE POTENTIELLE RISICI: DEN ØKONOMISKE OG FINANSIELLE SITUATION HOS DE STØRSTE LÅNTAGERE BLANDT TREDJELANDENE I. INDLEDNING De tal, der er anført i det foregående, giver oplysninger om de kvantitative risici for det almindelige budget. Disse oplysninger bør imidlertid sammenholdes med risikokvaliteten, der bedømmes ved at se på, hvilken form for transaktion, der er tale om, samt låntagerens soliditet. Forhold af nyere dato, der kan påvirke risikoen i modtagerlandene, analyseres nedenfor. Landerisikovurderingen i dette kapitel adskiller sig en smule fra tidligere beretninger. Denne beretning fokuserer mere på den seneste tids udvikling i de forskellige lande, som har direkte betydning for landerisikovurderingen. Som følge deraf er der afsat mindre plads til en mere generel beskrivelse af den økonomiske udvikling i de pågældende lande, hvilket gør beretningen meget kortere. Det er også grunden til, at situationen for nogle landes vedkommende - hvor det generelle risikoniveau anses for at være lavt og den seneste udvikling uden betydning - kun resumeres, medens der for lande, hvor EU har en stor finansiel risiko og/eller der er sket en bemærkelsesværdig forandring (forværring eller forbedring), er foretaget en grundigere analyse. Som et vigtigt supplement til teksten er omfattende risikoindikatorer for de relevante central- og østeuropæiske lande, NIS-stater (nye uafhængige stater) og middelhavslande sammenfattet i helsidestabeller for hvert land. Det skal bemærkes, at vurderingen ikke dækker EU's risiko i andre regioner end de omtalte, først og fremmest fordi denne risiko (især i form af garantier for EIB-lån) kun udgør en brøkdel (mindre end 3%) af den samlede risiko og desuden er fordelt på mange lande. Generelt må man sige, at udviklingen siden den seneste beretning tyder på, at den samlede risiko for EU er faldet en lille smule i de pågældende regioner (Central- og Østeuropa, NIS- staterne, Middelhavsområdet). og Middelhavsområdet mere end opvejes af risikonedgangen for NIS-staterne. og Østeuropa for Central- Stigningerne Udviklingen i de risici, der er forbundet med de tre regioner, er dog forskellig. I Central- og Østeuropa er risikoniveauet generelt lavere, dog er der nogle vigtige undtagelser. Den nuværende usikkerhed vedrørende den fremtidige situation i Bulgarien synes at være mest foruroligende, men der er også behov for, om end i mindre omfang, at overvåge udviklingen i Rumænien og Den Slovakiske Republik nøje. Hvad angår NIS-staterne, fortsætter de østlige stater med at være behæftet med en betydelig risiko, med Usbekistan som undtagelse. Situationen er lige så skrøbelig i Kaukasus-regionen, medens Belarus, Moldova og Ukraine klarer sig en lille smule bedre. - 1 5- I Middelhavsområdet er situationen i øjeblikket mest kritisk i Algeriet. EL CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE BULGARIEN Bulgarien er midt i en alvorlig økonomisk og finansiel krise. De strukturelle tilpasninger går fortsat langsomt; det gælder især for lukning af store underskudsgivende statsejede virksomheder og omstrukturering af den hårdt angrebne banksektor. IMF har udsat yderligere finansiel bistand, og Verdensbankens udbetalinger er stadig fastfrosset. BNP faldt 2,6% i første kvartal 1996, inden krisen begyndte. Den bulgarske lev fortsætter med at falde i forhold til dollar, midt i september var kursen 230 lev/USD, sammenlignet med ca. 80 lev/USD i midten af april. Inflationen er samtidig steget voldsomt. Den vigtigste rentesats blev hævet fra 108% til 300% i september som led i et kortsigtet forsøg på at støtte valutaen. Tilliden til valutaen og til bankerne er dog fortsat meget ringe. Situationen for de løbende poster forbedres kun meget i 1995. Rente- og langsomt, og der var stadig underskud afdragsbetalingerne på Bulgariens udlandsgæld er betydelige i resten af 1996 og vil fortsat være store i de kommende år. Hvorvidt den bulgarske økonomi kan genfinde kursen mod makroøkonomisk stabilisering og opretning afhænger væsentligt af en hurtig og vellykket gennemførelse af et revideret økonomisk program efter aftale med IMF, da Bulgarien ellers vil blive afskåret fra at modtage officielle kreditter. Præsidentvalget i oktober 1996 og parlamentsvalgene i 1998 giver en ret kort mellemperiode, hvor der kan føres stram økonomisk politik. DEN TJEKKISKE REPUBLIK Risikoen for Den Tjekkiske Republik er blevet større, men er stadig moderat sammenlignet med andre lande i overgangsfasen. Realvæksten er høj og drives af store indenlandske investeringer. Arbejdsløsheden er meget lille, og inflationen er mindre end 10%. Den fiskale balance viser dog for første gang i flere år røde tal, og underskuddet på de løbende poster er fortsat betydeligt. Finansiering af den eksterne uligevægt vil føre til en stigning i nettogældsforholdet, som er meget lavt, men Den Tjekkiske Republik vil uden vanskeligheder kunne skafte de nødvendige midler på de internationale markeder. Nogle makroøkonomiske tilpasninger ville være at foretrække, men er vanskeligt gennemførlige efter at regeringen mistede sit flertal i parlamentet ved det nylige parlamentsvalg. ESTLAND Risikovurderingen for Estland har konstant udviklet sig positivt igennem de sidste par år. Økonomien har det mærkbart bedre som følge af regeringens fornuftige politik samt en tidlig liberalisering og reform af økonomien. BNP stabiliserede sig i 1994, steg med 3,2% i 1995 og forventes at stige yderligere 4% i 1996. Hyperinflationen i 1992 (1000%) er faldet til 29% i 1995. Vekselkursen for den estiske kroon er bundet til DEM (8 estiske kroon = I DEM) via et "currency board system", som binder udviklingen i pengemængden til betalingsbalancen. Til trods for et betydeligt underskud på de løbende poster i de seneste år (8% i 1995, eksklusive officielle overførsler), var det samlede resultat altid positivt takket være kapitaltilstrømning, herunder især store udenlandske direkte investeringer (på ca. 200 mio. USD). Til trods for 16 den reale appreciering i de seneste år er vekselkursen stadig konkurrencedygtig, på grund af det meget gunstige udgangspunkt. Kapitaltilstrømningen kan derfor forventes at fortsætte nogle år, men vil til sidst standse, da den i forbindelse med "currency board system" vil have en negativ effekt på økonomien. Gældsforholdet og gældsbetjeningsforholdet er stadig ret lave. UNGARN Den samlede risikovurdering for Ungarn er også denne gang forbedret; positiv udvikling for betalingsbalancen og indikatorer for udlandsgæld, nedbringelse af budgetunderskuddet, fremskyndelse af privatiseringsprocessen og en relativt stabil politisk situation. I marts 1996 godkendte IMF en standby-kredit til Ungarn som Sikkerhedsforanstaltning", og det økonomiske program kører planmæssigt. Ungarns gældsforhold er dog fortsat faretruende høje, og der er behov for yderligere nedbringelse af underskuddene på de løbende poster og budgettet. I januar 1996 blev den ungarske forint gjort fuldt konvertibel ved transaktioner på de løbende poster. Ungarns internationale kreditvurderinger ligger stabilt på "sub-investment grade". LETLAND Letlands økonomi havde lige overstået en nedgangsperiode og viste en vækst i BNP på 2% i 1994, da der opstod en større bankkrise i foråret 1995, hvilket bidrog til en nedgang i BNP (- 1,6%) og en forværring af det konsoliderede budgetunderskud til 3,3% af BNP (4,8% for centralregeringen). Som følge af krisen kunne standby-aftalen fra april 1995 ikke gennemføres. Der er lavet en ny standby-aftale i maj 1996, og økonomien lader til at være i bedring med voksende handel og faldt valutareserverne i løbet af 1995, hvorved beholdningerne faldt fra 4,5 til 3,2 måneders import, hvilket stadig synes ret tilfredsstillende. Udlandsgælden og gældsbetjeningsforholdet er fortsat ret lave. industriproduktion. Som følge af krisen LITAUEN I slutningen af 1995 blev Litauens økonomi ramt af en bankkrise. Den økonomiske vækst, som for første gang var positiv i 1994 og steg i 1995, går langsommere i 1996, og arbejdsløsheden er steget til over 8%. Den litauiske regering reagerede på finanskrisen med en blanding af pengepolitisk lempelse og finanspolitisk stramning, hvorved den finansielle situation blev stabiliseret, og "currency board system", som binder den litauiske litas til dollar, blev fastholdt. Der er desuden med støtte fra IMF og Verdensbanken udarbejdet en plan, som skal løse banksektorens problemer med uerholdelige fordringer. I første kvartal af 1996 var der for første gang siden begyndelsen af 1994 underskud på betalingsbalancen. Det skyldes et brat fald forværret handelsunderskud, som kan være en følge af den betydelige reale appreciering af litas siden april 1994. Indtil videre har Litauen ikke været særlig god til at tiltrække udenlandske direkte investeringer, især hvis man sammenligner med det mindre Estland, det andet baltiske land med et "currency board system", som tiltrækker mere end 3 gange så meget i udenlandske direkte investeringer hvert år. Der er taget skridt til at skabe et mere indbydende og stabilt i kapitaltilstrømning og et - 17 miljø for udenlandske direkte investeringer. Udlandsgælden og gældsbetjeningsforholdet er fortsat ret lave, men gæld udtrykt i eksport viser en vedvarende stigning. RUMÆNIEN Risikoen for Rumænien forøges i takt med, at det kommende valg påvirker de politiske beslutninger. Det kan være en trussel mod de indledende positive resultater, der er opnået under det reformprogram, som siden 1994 er gennemført med støtte fra IMF. Makroøkonomiske skævheder er under udvikling, og valne mikroøkonomiske reformer er sat i stå eller i nogle tilfælde tilbageført. Det er tilfældet for sammenlægningen af valutamarkedet: et frit interbankvalutamarked blev faktisk afskaffet i marts 1996, og statskontrollerede virksomheder fik deres indtægter i fremmed valuta konfiskeret. Som følge heraf opfyldte Rumænien tranche af EU's betalingsbalancelån er sat i stå. Der er endnu ikke grund til bekymring over de eksterne forpligtelser, men de har en meget kortsigtet struktur, og gældsforholdet er steget voldsomt. Det kan blive vanskeligt at få adgang til de private internationale kapitalmarkeder, hvis Rumænien ikke vender tilbage til reformkursen efter valget. ikke sin standby-aftale, og udbetaling af den anden DEN SLOVAKISKE REPUBLIK Risikovurderingen for Slovakiet viser et dårligere resultat, hvilket afspejler forværringen i de løbende poster siden begyndelsen af 1996, men er stadig forholdsvis positiv. Som følge af en forsigtig skatte-, penge- og valutakurspolitik viser de fleste makroøkonomiske indikatorer fortsat en positiv udvikling. BNP i faste priser steg med 7% i første halvår 1996; arbejdsløsheden er på vej ned; de officielle reserver og gældsindikatorerne er fortsat på et tilfredsstillende niveau; og budgetunderskuddet er blevet begrænset til ca. 2% af BNP. Det tæller til gengæld negativt, at de løbende poster forventes at gå fra et overskud på 3,6% af BNP i 1995 til et underskud på mere end 4% af BNP i 1996. Desuden skæmmes udsigterne fortsat af politiske spændinger (herunder en vedvarende konflikt mellem statsministeren og republikkens præsident, og spørgsmålet om det ungarske mindretal) samt af langsommelige eller uigennemsigtige strukturelle reformer. Forværringen i de løbende poster afspejler eksplosionen i den indenlandske efterspørgsel, svag økonomisk aktivitet i EU, nogen akkumuleret appreciering af den reale vekselkurs og nedsættelsen af afgifterne på importerede biler. Underskuddet på de løbende poster finansieres let af store kapitaltilstrømninger, og som følge heraf er de officielle reserver af en tilfredsstillende størrelse (svarende til mere end 4 måneders import i midten af september 1996). Slovakiet opnåede artikel VTJI-status i henhold til IMF-aftalen i oktober 1995. Importafgiften blev nedsat fra 10% til 7,5% i juli 1996, og regeringen har til hensigt helt at afskaffe den senest i slutningen af 1996. IMF's standby-ordning udløb i begyndelsen af 1996. Midtvejsgennemgangen af standby-aftalen blev aldrig afsluttet, hvilket afspejler regeringens manglende indfrielse af tilsagn inden for områderne privatisering og reform af banksektoren. Slovakiets internationale rating er forblevet stabil, siden Moody's i maj 1995 tildelte landet en "investment grade". 18 III. NIS-STATERNE - DE NYE UAFHÆNGIGE STATER ARMENIEN Kreditorerne mener fortsat, at Armenien er behæftet med en høj risiko. Den økonomiske opretning, som startede fra et meget lavt niveau i 1994, er fortsat i 1996, og inflationen er under kontrol. Den langsomme gennemførelse af strukturelle reformer - selv om privatiseringerne begyndte hurtigt efter selvstændigheden - har dog gjort Armenien meget afhængig af ekstern bistand. Landets udlandsgæld nåede op på 25% af BNP i slutningen af 1995, og dette forhold er yderligere forringet i 1996 ved træk på kreditlinjer fra IMF og Verdensbanken. Landet har desuden ikke kunnet klare tilbagebetalinger til EU siden august 1995 og ser på kort sigt ingen mulighed for at løse problemet ved egen hjælp. IMF's bestyrelse godkendte i februar 1996 et 3-årigt ESAF-støttet økonomisk program, som formodentlig vil sætte gang i reformerne og forbedre den generelle økonomiske situation på mellemlang sigt. Politisk er den uløste konflikt med nabolandet Aserbajdsjan om Nagorno Karabakh en negativ faktor. ASERBAJDSJAN Aserbajdsjan er det mest risikobehæftede af de tre kaukasiske lande. BNP skønnes fortsat at være faldet i de første måneder af 1996 efter en brat nedgang på ca. 40% i 1994-95. Det forventes dog, at der igen vil være vækst i andet halvår 1996. Inflationen er under kontrol, og det fiskale underskud er også væsentligt forbedret i de seneste måneder. Hvad strukturelle reformer angår, halter Aserbajdsjan et godt stykke efter de fleste andre NIS-stater. Der er udpeget en række områder, hvor regeringen ønsker at gøre vigtige fremskridt inden for kort tid. Den anden gennemgang i henhold til IMF's 12-måneders standby-ordning, som blev godkendt i november 1995, fandt sted i maj 1996; præstationskravene blev opfyldt, og der blev givet tilladelse til at trække på den tredje tranche. Landets udlandsgæld skønnes at være ca. 500 mio. USD (ca. 15%» af BNP), først og fremmest til Rusland og Turkmenistan. Udsigterne for Aserbajdsjan er på mellemlangt sigt potentielt gode, hvilket først og fremmest skyldes landets store oliereserver. På kort sigt vil kombinationen af en svag verdensøkonomi, langsomme strukturelle reformer og konflikten med nabolandet Armenien om Nagorno Karabakh dog pege stærkt i retning af en negativ risikovurdering. BELARUS En folkeafstemning, som afholdtes i Belarus i november 1996, forventes at bilægge stridighederne mellem det belarussiske parlament og præsidenten samt føre til en væsentlig fremskyndelse af landets strukturelle reformer. Siden sidste år er den økonomiske situation i Belarus forringet som følge af uhensigtmæssig politik, og adskillige makroøkonomiske indikatorer viste dårligere resultater end forventet. Indtil nu har regeringens svar først og fremmest været at søge tilflugt i 'kommandoøkonomi" i form af stigende statsintervention og -kontrol, indførelse af handels- og valutamarkedsrestriktioner, forøget subsidiering af økonomien, samt reelt at bremse, standse eller endda tilbageføre strukturelle og institutionelle standset. reformer. Udbetalingerne Handelsunderskuddet steg voldsomt (750 mio. USD) i første halvår 1996 på grund af den IMF, Verdensbanken og EU er blevet fra 19 urealistiske vekselkurs, medens overskuddet på kapitalbalancen blev reduceret væsentligt (100 mio. USD). Som følge heraf var valutareserverne i april 1996 nede på et meget lavt niveau, svarende til tre ugers import. Den fortsatte nominelle depreciering af den belarussiske valuta (30% fra april 1996) forventes dog at genskabe nogen konkurrenceevne. Statsgælden steg til 1,5 mia. USD (15% af BNP) i slutningen af 1995 og faldt til 1 mia. USD, efter at Rusland opgav sine fordringer i april 1996. GEORGIEN Risikovurderingen for Georgien har været ret stabil i de seneste måneder og ligger på et utilfredsstillende niveau. Efter en meget brat nedgang i økonomien fra 1990 til 1994, viste der sig i løbet af 1995 tegn på bedring, og der forventes økonomisk vækst for 1996. Inflationen er også under kontrol, og kursen på den nye valuta har holdt sig stabil i 1996. Denne skrøbelige fremgang trues dog af den dramatiske situation i de offentlige finanser som følge af udeblevne indtægter. Siden uafhængigheden har Georgien, først og fremmest for at finansiere importen, oparbejdet en enorm udlandsgæld, anslået til at være ca. 1,2 mia. USD i slutningen af 1995 (44,7% af BNP), hvoraf det meste er udestående betalinger. Georgien, der er ude afstand til at tilbagebetale sin gæld, har indgået gældsomlægningsaftaler med nogle af sine kreditorer (først og fremmest Turkmenistan). Landet har også været i restance med sine betalinger til EU siden april 1994 og ser ingen mulighed for at løse problemet ved egen hjælp. IMF's bestyrelse godkendte i februar 1996 et 3-årigt økonomisk ESAF-støttet program, som formodentlig vil sætte gang i reformerne og forbedre den generelle økonomiske situation på mellemlang sigt. Politisk er Abkhasien-spørgsmålet en negativ faktor. MOLDOVA Moldova blev længe anset for at være lidt af en solstrålehistorie, men de økonomiske og strukturelle reformer har ikke levet op til forventningerne på det seneste. Hvis inflationen forbliver under kontrol (9% for de første 8 måneder i 1996), ventes der en beskeden vækst i BNP på ca. 3% i år. Indtægtssiden har været negativt påvirket af et svagt skatteopkrævningssystem, men der er gennemført adskillige foranstaltninger i 1996 for at løse dette problem. Moldovas udlandsgæld forventes at nå op på ca. 700 mio. USD i slutningen af 1996 (ca. 32% af BNP), og de vigtigste kreditorer er internationale finansieringsinstitutter. Der forventes stadig vigtige strukturelle reformer inden for nøglesektorer såsom privatisering af landbruget og omstrukturering af virksomheds- og energisektoren. IMF's bestyrelse godkendte i maj 1996 et 3-årigt økonomisk EFF-støttet program, der kombineres med et af Verdensbankens 'Country assistance strategy" (CAS) programmer, der blev vedtaget i april 1996, og som formodentlig vil sætte gang i reformerne og forbedre den generelle økonomiske situation på mellemlang sigt. Politisk er situationen den, at selv om spørgsmålet om den udråbte republik Dniestr - der ligger på Moldovas område - er komplekst, så har det ingen videre indflydelse på den samlede risikovurdering. TADSJIKISTAN Sikkerhedssituationen i Tadsjikistan lader til at være forværret, og den seneste udvikling i Afghanistan kan påvirke den tadsjikiske regerings forhold til den tadsjikiske opposition i udlandet. Den makroøkonomiske udvikling i 1996 har hidtil været positiv med en hurtig nedbringelse af den månedlige inflation (4% i september), tilfredsstillende indtægter samt 20 kredit- og pengepolitik på rette kurs og et lille overskud på handelsbalancen. BNP er dog fortsat faldet (ca. 10%). Desuden giver bomuldshøsten og de statslige udgifter (navnlig forsvars- og kapitaludgifter) anledning til bekymring. Privatiseringen af virksomheder går langsomt, men landbrugsreformerne skrider hurtigere fremad. I slutningen af 1995 oversteg Tadsjikistans udlandsgæld (800 mio. USD) landets BNP (150%), medens valutareserverne svarede til mindre end en uges import. Flere kreditorer er gået med til at omlægge gæld, som skal betales i 1996, medens andre stadig forhandler. Der bliver behov for yderligere omlægning af gældsbetjeningen for at fylde det tilbageværende finansieringshul, som ventes for 1997. Indgåelsen af en standby-aftale i begyndelsen af 1997 afhænger af de fremskridt, der gøres under det nuværende IMF-program. TURKMENISTAN Den politiske situation i Turkmenistan er, omend kompleks, tilsyneladende stabil. Landets økonomiske udvikling påvirkes stadig voldsomt af, at dets største kunder ikke kan betale, og af Ruslands og Irans uvillighed til at transportere landets gas. Produktionen forventes at stige voldsomt i 1996 på grund af ekstra gassalg, men den samlede økonomiske situation er fortsat dårlig. Den månedlige inflation, som faldt fra ca. 30% i slutningen af 1995 til 3,5% i juli 1996, var steget til 10% i august på grund af for lempelige kreditter til erhvervslivet. Som følge af hyppige udeblevne betalinger for gasleverancer er den finansielle situation ikke forbedret. Det store handelsoverskud på betalingsbalancen modsvares til dels af kreditter til landets kunder. Valutareserverne, som stadig er meget store (9 måneders import), kan anvendes til at betale nogle af de store eksterne forpligtelser, som forfalder. Turkmenistans regering har været uvillig til at gå hurtigt frem med strukturelle reformer, selv om de seneste udtalelser lader formode, at der er et holdningsskifte på vej. UKRAINE Risikoen for Ukraine mindskes langsomt, men er stadig høj. De økonomiske forhold bedres gradvist. Inflationen er faldet yderligere i løbet af 1996, men BNP falder fortsat om end mindre end før (skønnet nedgang i 1996: 8%). Siden indgåelse af den nye standby-aftale i maj 1996 har penge- og finanspolitikken været forholdsvis stram. Det gælder især for pengepolitikken. Der er dog et stærkt pres på finanserne (manglende udbetaling af store lønsummer, krav om støtte til kulminer osv), og en lempelse af finanspolitikken indebærer fortsat en stor risiko. Den 2. september 1996 indførtes den nye ukrainske valuta hryvnia. Efter bekendtgørelsen af en række restriktive foranstaltninger i forbindelse med valutareformen måtte den ukrainske nationalbank foretage omfattende støtteopkøb på valutamarkedet for at holde vekselkursen stabil og mistede derved betydelige reserver (de svarer nu til mindre end en måneds import). Den politiske risiko er fortsat høj. På den ene side er der en vedvarende kamp mellem kræfter i regeringen, som går ind for reformer, og som støttes af præsidenten, og konservative kræfter, som er imod reformer, herunder flertallet i det ukrainske parlament. På den anden side er der stadig uafklarede spørgsmål med Rusland f. eks. vedrørende sortehavsflåden og handel. Den eksterne finansielle situation er fortsat vanskelig næste år. Selv om eksporten er stor og tjenestebalancen positiv, forventes underskuddet på de løbende poster at forblive på over 1 mia. USD og at falde en smule set i forhold til BNP. Kapitaltilstrømning, investeringer og langfristede kreditter forventes at føre til et finansieringsbehov på næsten 2 mia. USD, som - 2 1- ikke helt kan dækkes af midler fra IMF og Verdensbanken (på ca. 1,5 mia. USD). Der forventes ingen dramatiske ændringer i gælds- og gældsbetjeningsforholdene. USBEKISTAN investeringer og en ekspanderende energisektor Forudsat at den seneste udvikling i Afghanistan ikke påvirker situationen i den centralasiatiske region væsentligt, forventes Usbekistans regering, til trods for langsomme institutionelle reformer, at bevare den politiske og sociale stabilitet og at spille en ledende og konstruktiv rolle i centralasiatisk politik. Usbekistan, hvis indtægter stammer fra bomuld, guld og olie, har haft en meget mindre nedgang i BNP i de senere år end de andre NIS-stater, og med betydelige udenlandske forventes produktionen at stabiliseres i 1996. Finans- og pengepolitiske stramninger siden midten af 1994 har ført til et brat fald i den månedlige inflation fra 100% i 1994 til ca. 2% i marts 1996. I 1995 var underskuddet på de løbende poster på 0,5% af BNP, medens landet var ved at opbygge valutareserver (seks måneders import). Det nuværende underskud på de løbende poster forventes at vokse lidt i 1996/97 og at falde inden år 2000. Forholdet mellem udlandsgæld og eksporten forventes at forblive på et tilfredsstillende niveau. Den usbekiske som var stabil i det meste af 1995 og 1996, men den været udsat for øget pres fra august 1996 som følge af en voldsom stigning i handelen, faldende bomuldspriser og dårlige høster. Eftersom regeringen indtil nu har nægtet at bruge sine betydelige reserver af hård valuta, mangler Usbekistan hård valuta, hvilket kan sinke yderligere udvikling af udenrigshandelen. De økonomiske og strukturelle reformer i Usbekistan, som blev påbegyndt meget forsigtigt, er med IMF's og Verdensbankens støtte taget til i den seneste tid med fremskridt på en lang række områder: liberalisering af priser, indenrigs- og udenrigshandel samt valutasystemet. Etableringen af små og mellemstore virksomheder går hurtigere, og landet har åbnet for udenlandske investeringer. IV. MIDDELHAVSLANDE ALGERIET Algeriet er fortsat behæftet med en høj risiko. Den politiske situation og sikkerheds problemerne sinker fortsat de strukturelle reformer og udviklingen af en dynamisk privatøkonomi. Den makroøkonomisk forbedring, som er opnået i løbet af det IMF-støttede program, der har kørt siden 1994, blev senest forstærket af et opsving i oliepriserne. Arbejdsløsheden ligger dog fortsat på over 20%, og de mest følsomme områder for vigtige mikroøkonomiske reformer (landbrug og omstrukturering af offentlige virksomheder) er der endnu ikke gjort noget ved. Når man tager de beskedne strukturelle tilpasninger i betragtning, forbliver både den fiskale balance og handelsbalancen sårbare over for fremtidige udsving i oliepriserne. Stillingen over for udlandet er forbedret en lille smule, men er fortsat skrøbelig på grund af den manglende adgang til de internationale kapitalmarkeder, meget små udenlandske direkte investeringer og et vedvarende underskud på den samlede betalingsbalance. Landet klarer sig kun over for udlandet ved hjælp af støtten fra multilaterale institutioner og de gældsomlægningsordninger, som er aftalt med London- og Paris-klubberne (udløber i 1998). 22 ISRAEL Risikovurderingen for Israel viser et lidt dårligere resultat, hvilket afspejler stilstanden i Mellemøst-fredsprocessen, voksende underskud på budgettet og de løbende poster samt inflationspres i forbindelse med en overophedet økonomi. Denne udvikling kompenseres kun delvis af regeringen Netanyahus godkendelse af nedskæringer på 4,9 mia. shekel i budgetunderskuddet for 1997, regeringens samtidige vedtagelse af en stram flerårig plan til nedbringelse af underskuddet og dens tilsagn om at fremskynde privatisering og andre strukturelle reformer. Selv om Israel har en stor bruttoudlandsgæld og er behæftet med en betydelig politisk risiko, forbedres landerisikovurderingen af USA's underforståede tilsagn om økonomisk og politisk støtte. -23 Bilag L FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TDL RISDXOSITUATIONEN LA. TABEL 1 TIL 3 I. B. LÅNGIVNING, DER DÆKKES AF BUDGETGARANTIEN I. C. BKTINGEISER FOR UDLØSNING AF GARANTIEN OVER BUDGETTET 24 24 25 38 IL BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE ANALYSEN AF FÆLLESSKABERNES OVERSLAG OVER LÅNEKAPACITETEN I FORHOLD TIL TREDJELANDE E I PERIODEN 1996-1999 I OVERENSSTEMMELSE MED GARANTIFONDORDNINGEN II. A. GARANTIRESERVEN FOR LÅNGIVNING TIL TREDJELANDE (1) II. B. BEREGNINGSGRUNDLAGET FOR TILFØRSLER TIL GARANTIFONDEN (2) U. C. GRUNDLAGET FOR INDBETALINGER TIL FONDEN I TILFÆLDE AF DELVISE GARANTIER ILD. INDBETALINGER TIL GARANTIFONDEN (3) ILE. RESTBELØBET i GARANTIRESERVEN (4) II. F. RESTLANSKAPACITET (5) 40 40 40 41 41 41 42 HL TABELLER OVER RISIKOINDIKATORER - LANDE 43 -24 I. FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL RISIKOSITUATIONEN LA. Tabel 1 til 3 Hensigten med tabel 1 til 3 er at give en skematisk oversigt over garantiudeståendet og de årlige tilbagebetalinger af hovedstol og renter for de ind- og udlån, der indebærer en risiko for Fællesskabets budget. Tallene er udtryk for den størst tænkelige risiko for Fællesskabet i forbindelse med de pågældende transaktioner og skal ikke forstås således, at budgettet også rent faktisk vil blive belastet hermed. Især hvad angår tabel 3, er det ikke givet, at alle de anførte transaktioner rent faktisk vil komme til udbetaling. I. A. l. Maksimumsbeløbet for de godkendte lån (tabel 1) Maksimumsbeløbet for de godkendte lån er defineret som summen af de godkendte maksimumsbeløb for alle transaktioner, Rådet har vedtaget. For at danne sig et fuldstændigt billede af, hvilken risiko det indebærer for fællesskabsbudgettet, skal man tage hensyn til følgende faktorer, der påvirker risikoen i hver sin retning: Ud over de godkendte maksimumsbeløb virker også renterne på disse lån risikoforhøjende. Af risikoformindskende faktorer kan nævnes. • begrænsning af sikkerhedsstillelsen over for EIB til 75% af de lån, der er ydet til lande i middelhavsområdet • transaktionsbeløb, der allerede er tilbagebetalt, i det omfang hvor det, undtagen for betalingsbalancelån, drejer sig om maksimumsbeløb for lån og ikke om udeståender • at de godkendte beløb ikke nødvendigvis udnyttes fuldt ud. LA. 2. Udestående udlån/indlån (tabel 1) Udeståendet er defineret som det beløb, låntager på en given dato mangler at tilbagebetale af det udbetalte lån. Til forskel fra den foregående størrelse omfatter udeståendet ikke de lån, der ikke er kommet til udbetaling, eller den del af de udbetalte lån, der allerede er tilbagebetalt. Udeståendet er udtryk for det "aktive" lån på et givet tidspunkt. LA. 3. Den maksimale årlige risiko (tabel 2 og 3) Dette beløb fremkommer ved et skøn over forfaldstidspunkteme for hovedstol og renter for hvert enkelt budgetår. - 2 5- Dette beløb beregnes: a) enten kun for udbetalte lån (tabel 2) I sådanne tilfælde svarer det beløb, der skal tilbagebetales, til udeståendet b) eller for udbetalte lån, lån, der er taget beslutning om, men som endnu ikke er udbetalt samt lån, Kommissionen har stillet forslag om, men som endnu ikke er vedtaget (tabel 3) I disse tilfælde svarer det beløb, der skal tilbagebetales, til loftet for de godkendte lån, hvortil der så eventuelt skal tilføjes beløb i forbindelse med transaktioner, der er foreslået af Kommissionen, men som der endnu ikke er taget beslutning om. I. B. Långivning, der dækkes af budgetgarantien Budgetmyndigheden godkendte i budgettet for 1996 31 budgetposter, der var forsynet med en "p. m. " med henblik på eventuelle garantiudbetalinger. Disse transaktioner kan inddeles i tre kategorier, nemlig: låntagning/långivning inden for Fællesskabet, uden for Fællesskabet og endelig garantier over for finansinstitutioner. I. B. 1. Lån, der optages med henblik på genudlån indenfor Fællesskabet I. B. La. Fællesskabslån til betalingsbalancestøtte Fællesskabet er bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne eller i finansinstitutioner med henblik på genudlån til medlemsstater, der midlertidigt har behov for støtte til betalingsbalancen. Det maksimalt tilladte udestående på lån, der under disse forudsætninger udlånes til medlemsstaterne, er på 14 mia. ECU. Pr. 30. juni 1996 er der tale om to sådanne udeståender: et lån til Grækenland, der blev vedtaget den 4. marts 1991, og et til Italien, der blev vedtaget den 18. januar 1993. I. B. l. b. Euratom-lån Kommissionen blev i 1977 bemyndiget til at optage lån med henblik på at bidrage til finansiering af kernekraftværker. Disse lån er beregnet på elektricitetsproducenter og indeholder de sædvanlige bankgarantier. Modtagerne er ofte statsejede virksomheder eller virksomheder, der er i besiddelse af en statsgaranti. Loftet for sådanne lån er fastsat til fire mia. ECU, hvoraf de 500 mio. blev godkendt ved afgørelsen i 1977, 500 mio. i 1980, 1 mia. i 1982, 1 mia. i 1985 og 1. mia. i 1990. Der var pr. 30. juni 1994 udstedt lån for samlet ca. 2 900 mio. ECU. Der kan altså stadig udstedes lån for 1100 mio. ECU. Kommissionen foreslog den 9. december 1992, at den del af beløbet, der endnu ikke var udlånt til medlemsstaterne, kunne anvendes til finansiering af forbedringer af effektiviteten og sikkerheden på kernekraftværker i Central- og Østeuropa samt i SNG-landene. 2 6- Rådet vedtog en afgørelse desangående den 21. marts 1994 (se del II vedrørende långivning til fordel for tredjelande). LB. I. e. Låntagning med henblik på støtte til investeringer i Fællesskabet Kommissionen blev ved Rådets afgørelse af 16. oktober 1978 bemyndiget til at optage lån med henblik på at fremme (Det Nye Fællesskabsinstrument - NIC). for Fællesskabet investeringerne inden Låneloftet blev fastsat til 1 mia. ved afgørelsen af. 16. oktober 1978 og derefter hævet med yderligere 1 mia. ved afgørelse af 15. marts 1982. Senere blev det hævet med yderligere 3 mia. ved afgørelse af 19. april 1983 og endelig med 750 mio. ved afgørelse af 9. marts 1987. Provenuet af disse låneoptagninger udbetales i form af lån ydet af EIB som depotinstitution med henblik på finansiering af investeringsprojekter, der bidrager til øget konvergens og integration og lever op til Fællesskabets målsætning inden for følgende sektorer: energi, industri og infrastrukturarbejder, hvor der bl. a. tages hensyn til projekternes indvirkning på regionalt plan og deres betydning for bekæmpelsen af arbejdsløsheden. Ved afgørelse af 26. april 1982 fik støtte til små og mellemstore virksomheder ligeledes karakter af prioritet. Endvidere bemyndigedes Kommissionen ved afgørelse af 20. januar 1981 til at optage lån med henblik på at yde en ekstraordinær hjælp på 1 mia. ECU til genopbygningen i de områder i Italien, der var blevet ramt af jordskælvet i november 1980. En lignende afgørelse til et beløb af 80 mio. ECU blev taget den 14. december 1981 med henblik på hjælpeforanstaltninger for de områder i Grækenland, der var blevet ramt af jordskælv i februar/marts 1981. Det samlede låneloft ligger altså på 6 830 mio. ECU. Risikoen er fordelt på et stort antal låntagere under Den Europæiske Investeringsbank. Desuden er der for de fleste låns vedkommende tale om globallån, som EIB har optaget i finansinstitutioner, der er ansvarlige for tilbagebetalingen. EIB forelægger hver år en liste for Kommissionen over de debitorer, der efter de oplysninger, EIB ligger inde med, risikerer ikke at kunne overholde deres tilbagebetalingsforpligtelser i det kommende år. Denne liste har dog indtil nu altid været tom. /. B. 2. Låneoptagning med henblik på genudlån til tredjelande I. B. 2. a. Euratom-lån til fordel for visse tredjelande Rådet besluttede den 21. marts 1994 at ændre afgørelse 77/270/Euratom med henblik på at bemyndige Kommissionen til at optage Euratom-lån med henblik på at bidrage til finansieringen af forbedringer af sikkerheden og effektiviteten på kernekraftværker i visse tredjelande. - 2 7- Denne afgørelse gjorde det muligt at afsætte en større del af den disponible Euratomlåneoptagningskapacitet (ca. 1 100 mio. ECU) til finansiering af projekter, der for at kunne komme i betragtning enten skal: - berøre kernekraft- eller brændstofkraftværker, der allerede er i brug eller er under opførelse, eller - omfatte planer for afvikling af værker, som det teknisk eller økonomisk set ikke vil være rimeligt at istandsætte. Nedenfor følger en liste over de lande, der kan komme i betragtning til sådanne projekter: Bulgarien Ungarn Litauen Rumænien Slovenien Den Tjekkiske republik Den Slovakiske Republik Rusland Armenien Ukraine På Det Europæiske Råd på Korfu den 24. og 25. juni 1994 og på G-7-landenes møde den 7. og 8. juli 1994 blev princippet om finansiel støtte på internationalt plan bl. a. med henblik på lukning af kernekraftværket i Tjernobyl medtaget i konklusionerne. I. B. 2. b. Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte til central- og østeuropæiske lande • Ungarn Ungarn I Fællesskabet bevilgede i 1990 Ungarn et mellemfristet lån med en hovedstol på maksimalt 870 mio. ECU og en løbetid på højst fem år. Lånet er beregnet til at lette omstillingen af den ungarske økonomi, så landet bliver i stand til at udnytte alle de fordele, der er forbundet med markedsøkonomi. Lånet stilles til rådighed for Ungarn i trancher. Den første tranche på 350 mio. ECU blev udbetalt den 20. april 1990. Anden tranche på 260 mio. ECU blev udbetalt den 14. februar 1991. Den tredje tranche på maksimalt 260 mio. ECU skulle have været udbetalt i løbet af 1992. Denne tranche er hidtil ikke kommet til udbetaling, da Ungarns betalingsbalance har udviklet sig bedre end forventet. De udbetalte trancher skal tilbagebetales på én gang 5 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. Den første tranche på 350 mio. ECU blev tilbagebetalt i sin helhed af Ungarn den 20. april 1995, og den anden tranche på 260 mio. ECU blev tilbagebetalt den 20. april 1996. - 2 8- Ungarnll Da opløsningen af Rådet for Gensidig Økonomisk Bistand (Comecon) og Golfkrisen risikerer at bringe de første opmuntrende resultater af de iværksatte reformer i fare, besluttede Rådet i juni 1991 at yde Ungarn yderligere makrofinansiel støtte på 180 mio. ECU som led i 24- landegruppens samlede finansielle støtteprogram. Den første tranche på 100 mio. ECU blev udbetalt den 14. august 1991. Den skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. Udbetalingen af anden tranche på 80 mio. ECU skete den 15. januar 1993. Den skal være tilbagebetalt i januar 1997, og renterne, der beregnes til fast sats, skal betales årligt. • Den Tjekkiske og Den Slovakiske Republik - I forbindelse med en samlet fra 24-landegruppen er finansiel Kommissionen på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et lån i to trancher på 375 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet af dette lån blev på samme vilkår genudlånt til Den Tjekkiske og Slovakiske Føderative Republik. støtte Den første tranche på 185 mio. ECU blev udbetalt den 14. august 1991. Den skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. Anden tranche på 190 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den skal tilbage betales på én gang 6 år senere. - Landets deling i en Tjekkisk Republik og en Slovakisk Republik den 1. januar 1993 medførte, at Kommissionen foreslog en fordeling af lånet på de to republikker. Denne fordeling blev ved Rådets afgørelse af 24. januar 1994 foretaget således, at to tredjedele, dvs. 250 mio. ECU, tilfalder Den Tjekkiske Republik og en tredjedel, dvs. 125 mio. ECU, Den Slovakiske Republik. - Den Slovakiske Republik Kommissionen blev som led i en ny finansiel støtte til Den slovakiske Republik ved Rådets afgørelse nr. 94/939/EF af 22. december 1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 130 mio. ECU i to trancher med en maksimal løbetid på syv år. Provenuet af lånet skulle på samme vilkår udbetales til Slovakiet Som følge af forbedringen af Slovakiets makroøkonomiske situation, navnlig betalingsbalancen og landets valutareserver, sammenholdt med landets lettere adgang til de internationale private kapitalmarkeder, meddelte de slovakiske myndigheder i april 1995, at landet ikke længere ønskede at gøre brug af IMF's bistand inden for rammerne afstand-by aftalen til støtte for betalingsbalancen. Med IMF stand-by aftalens udløb og da de slovakiske myndigheder ikke var parate til at gennemføre de ændringer i den økonomiske politik, som EU-bistanden afhang af, - 2 9- fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med denne nye situation et forslag om ophævelse af afgørelsen af 22. 12. 1994 for Rådet. Rådet ophævede denne afgørelse ved afgørelsen af 25. juli 1996. • Bulgarien Bulgarien I I forbindelse med en samlet finansiel bistand fra 24-landegruppen er Kommissionen på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et lån i to trancher på 290 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet af dette lån blev på de samme vilkår genudlånt til Bulgarien. Den første tranche på 150 mio. ECU blev udbetalt til Bulgarien den 14. august 1991. Den skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes efter en variabel sats, skal betales halvårligt. Anden tranche på 140 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den skal tilbagebetales på én gang fem år senere, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Bulgarien II Kommissionen er, som led i en ny støtte fra 24-landegruppen for perioden 1992-1993, på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage lån på 110 mio. ECU med en længste løbetid på syv år i to trancher. Provenuet af dette lån skal genudlånes til Bulgarien på samme vilkår. Som følge af forsinkelserne i de økonomiske reformer i Bulgarien blev denne transaktion udsat. Imidlertid blev der den 7. december 1994 udbetalt en første tranche på 70 mio. ECU, der skal tilbagebetales på en gang den 7. december 2001. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. • Rumænien Rumænien I Som led i en samlet finansiel støtte fra 24-landegruppen har Kommissionen på Fællesskabets vegne fået bemyndigelse til i to trancher at optage et lån på 375 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Rumænien. Første tranche på 190 mio. ECU med en løbetid på syv år blev udbetalt den 22. januar 1992. Den skal tilbagebetales på én gang den 1. februar 1999, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Anden tranche på 185 mio. ECU og med en længste løbetid på seks år blev udbetalt i april 1992. Den skal tilbagebetales på én gang den 18. marts 1998, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. - 3 0- Rumænien II Som led i en ny støtte fra 24-landegruppen har Kommissionen på Fællesskabets vegne fået bemyndigelse til at optage et lån på 80 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Rumænien. Lånet blev udbetalt på én gang den 26. februar 1993. Det skal tilbagebetales på én gang den 26. februar 2000, og renterne skal betales halvårligt. Rumænien IH Som led i en ny global makrofinansiel støtte er Kommissionen på Fællesskabets vegne ved Rådets afgørelse af 20. 06. 1994 blevet bemyndiget til at optage lån på 125 mio. ECU med en maksimal løbetid på 7 år i to trancher på henholdsvis 90 og 35 mio. ECU. Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Rumænien. Den første tranche på 55 mio. ECU med en løbetid på 7 år blev udbetalt den 20. november 1995. Den skal tilbagebetales på én gang den 20. november 2002 og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Den anden tranche var ikke udbetalt pr. 30. juni 1996. I. B. 2. C. Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte til de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen • Mellemfristet lån på 1 250 mio. ECU Rådet besluttede i december 1991 at åbne en kreditfacilitet på 1250 mio. ECU for Sovjetunionen og dens republikker til finansieringen af import af landbrugsprodukter, fødevarer og lægemidler med oprindelse i EF og Østeuropa. Facilitetens længste løbetid var treår. Som følge af Sovjetunionens opløsning blev kreditten i begyndelsen af 1992 fordelt mellem de forskellige nye uafhængige stater (SNG). Underskrevne lånekontrakter på grundlag af den oprindelige fordeling De fleste lånekontrakter blev underskrevet i 1992, bl. a. : - den 10. juli 1992 med Armenien (38 mio. ECU), Kirgisistan (32 mio. ECU), Turkmenistan (45 mio. ECU) og Moldova (27 mio. ECU). Beløbet til Kirgisistan blev senere nedsat til 23,7 mio. ECU efter ønske fra landets myndigheder. - den 13. juli 1992 med Ukraine (130 mio. ECU); - den 24. juli 1992 med Belarus (102 mio. ECU), Tadsjikistan (55 mio. ECU) og Georgien (70 mio. ECU); - den 9. september 1992 med Rusland (150 mio. ECU); - den 9. december 1992 med Rusland (349 mio. ECU); - den 15. december 1992 med Kasakhstan (25 mio. ECU). 31 - Underskrevne lånekontrakter på grundlag af den ændrede fordeling En række lånekontrakter blev ligeledes underskrevet i 1993 efter en ændring af den oprindelige fordeling af det samlede lånebeløb. - den 5. maj 1993 blev to nye kontrakter underskrevet med henholdsvis Armenien (20 mio. ECU) og Georgien (10 mio. ECU). Beløbene til de to lån var oprindeligt tildelt Kasakhstan. - den 6. december 1993 blev en yderligere lånekontrakt på 40 mio. ECU underskrevet med Georgien. Dette lån finansieres ved en nedsættelse af tildelingen til Usbekistan. - den 14. december 1994 blev en kontrakt på 59 mio. ECU underskrevet med Usbekistan. - den 12. oktober 1994 blev en kontrakt på 68 mio. ECU underskrevet med Aserbajdsjan. Udnyttelse af lånet på 1 250 mio. ECU Republikker Oprindelig fordeling (1992) Fordeling pr. 30. 06. 96 Faktisk udnyttelse af lånet pr. 30. 06. 96 Armenien a Armenien b Aserbajdsjan Belarus Georgien a Georgien b Georgien c Kasakhstan a Kasakhstan b Kirgisistan Moldova Rusland a Rusland b Tadsjikistan Turkmenistan Ukraine Usbekistan lait 38 68 102 70 55 32 27 150 349 55 45 130 129 38 20 68 100,5 70 10 40 25 0 23,7 27 72,9 349 55 45 129,8 59 37,9 19,6 50,3 100,5 69,4 9,8 34,1 24,9 22,7 27 70,0 299,7 54,5 44,9 129,8 58,8 1. 250 1. 132,9 1. 053,9 Pr. 30. juni 1996 androg modtagerlandenes faktiske udnyttelse af lånet 1 053,9 mio. ECU. Forfaldsplan for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter Forfaldsplanen for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter i forbindelse med denne transaktion varierer alt efter datoen for lånekontrakternes underskrivelse og beløbene. - Georgien (40 mio): - renter den 15. januar 1997 - hovedstol den 15. januar 1997 32 - Aserbajdsjan og Usbekistan: - renter 28. marts og 28. september - hovedstol den 28. september 1997 Pr. 30. juni 1996 konstateredes der manglende tilbagebetalinger af renter og hovedstole til et beløb af 243,81 mio. ECU fra Georgien, Armenien, Turkmenistan og Tadsjikistan (se IV, "Garantiinterventioner", anden del). • Makrofinansiel bistand til Moldova Som led i Fællesskabets deltagelse i den internationale hjælp til Moldova blev Kommissionen ved afgørelse af 13. 06. 1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage lån i to trancher på i alt 45 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal genudlånes på samme vilkår til Moldova. Den første tranche på 25 mio ECU blev udbetalt til Moldova i december 1994. Lånet skal tilbagebetales i 5 lige store annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt betalt den 7. december 2004. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Den anden tranche på 20 mio. ECU med en løbetid på 10 år blev udbetalt den 8. august 1995. Lånet skal tilbagebetales i 5 lige store annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt betalt den 8. august 2005. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Makrofinansiel bistand til Ukraine Som led i et samlet låneprogram til Ukraine blev Kommissionen ved Rådets afgørelse af 22. december 1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 85 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal i én tranche genudlånes til Ukraine. Lånet blev udbetalt i en enkelt tranche den 28. december 1995 og skal tilbagebetales i 5 lige store annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt betalt den 28. december 2005. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. Ukraine II Som led i et samlet låneprogram til Ukraine blev Kommissionen ved Rådets afgørelse af 23. oktober 1995 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 200 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal i to trancher genudlånes til Ukraine. Ingen trancher er udbetalt pr. 30. juni 1996. • Makrofinansiel bistand til Belarus Som led i et samlet låneprogram til Belarus blev Kommissionen ved Rådets afgørelse af 10. april 1995 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 75 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af dette lån genudlånes i to trancher. 33 Af det oprindeligt anslåede lånebehov på 75 mio. ECU er kun de 55 mio. ECU kommet til udbetaling, da landets økonomiske situation har udviklet sig mere positivt end IMF's forudsigelser gav forhåbning om. Den første tranche på 30 mio. ECU blev udbetalt den 28. december 1995 og skal tilbagebetales i 5 lige store annuiteter fra det 6. år. Det skal være fuldstændigt betalt den 28. december 2005. Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. I. B. 2. d. Lån optaget på Fællesskabets vegne med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte til de baltiske lande Som led i et samlet finansielt støtteprogram fra 24-landegruppen til de pågældende tre lande har Kommissionen på Fællesskabets vegne fået bemyndigelse til at optage et lån på 220 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal genudlånes på tilsvarende vilkår i to trancher til de tre lande med følgende fordeling: - 40 mio. ECU til Estland, - 80 mio. ECU til Letland, - 100 mio. ECU til Litauen. De første lånetrancher til Estland (20 mio. ECU) og Letland (40 mio. ECU) blev udbetalt den 31. marts 1993. Lånene skal tilbagebetales på én gang den 31. marts 2000, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt den 31. marts og 30. september. Den første tranche på 50 mio. ECU til Litauen blev udbetalt den 27. juli 1993. Den skal tilbagebetales på en gang den 27. juli år 2000 og renterne til en fast sats den 27. juli hvert år. Halvdelen af den anden tranche, dvs. 25 mio. ECU, blev udbetalt til Litauen den 16. august 1995, skal tilbagebetales på én gang den 16. august 2002, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt den 16. februar og 16. august hvert år. I. B. 2. e. Lån optaget af Fællesskabet med henblik på ydelse af makrofinansiel støtte til Middelhavsområdet • Israel Med henblik på at yde finansiel støtte til Israel og befolkningerne i de besatte områder fik Kommissionen i juni 1991 bemyndigelse til på Fællesskabets vegne at optage et lån på 160 mio. ECU i én tranche med en længste løbetid på 7 år. Provenuet skal på samme vilkår genudlånes til Israel, der desuden modtager en rentegodtgørelse på 27,5 mio. ECU, der konteres over EF's budget. Transaktionen fandt sted den 2. marts 1992. Lånet skal være fuldstændigt tilbagebetalt den 15. december 1997. Udeståendet på lån, optaget til fordel for Israel androg pr. 30. juni 1996 160 mio. ECU. -34 • Algeriet Kommissionen blev på Fællesskabets vegne i september 1991 bemyndiget til at optage lån på 400 mio. ECU i to trancher med en længste løbetid på syv år. Provenuet af dette lån skal på samme vilkår genudlånes til Algeriet. Første tranche på 250 mio. ECU blev udbetalt den 23. december 1991 ved hjælp af en midlertidig bankkredit, der blev tilbagebetalt med nettobeløbet for lånet, der blev optaget den 14. januar 1992 med en løbetid på seks år. Lånet skal betales tilbage på én gang den 15. december 1997, og renterne betales årligt den 15. december. På grund af forsinkelserne i det økonomiske reformprogram blev udbetalingen af anden tranche på 150 mio. ECU udsat og først foretaget i august 1994 som led i genoptagelsen af strukturtilpasningerne i Algeriets økonomi. Lånet skal være fuldstændig tilbagebetalt den 17. august 2001 og renterne betales årligt den 17. august. Rådet traf derfor i december 1994 beslutning om at yde en ny makrofinansiel støtte til Algeriet. Kommissionen blev derefter på Fællesskabets vegne bemyndiget til at optage lån på 200 mio. ECU med en maksimal løbetid på syv år. Provenuet af dette lån skal på samme vilkår i to trancher genudlånes til Algeriet. Den første tranche på 100 mio. ECU med en løbetid på 7 år blev udbetalt den 27. november 1995. Lånet skal tilbagebetales på én gang den 27. november 2002 og renterne til variabel sats betales halvårligt. L. B. 3. Garantier, som Fællesskabet har ydet tredjelande I. B. 3. a. Fordeling af beløbsrammerne efter geografisk område • Lån der er ydet af den Europæiske Investeringsbank til lande i Middelhavsområdet, og som er garanteret over det almindelige budget I overensstemmelse med Rådets afgørelse af 8. marts 1977 yder Fællesskabet som led i Fællesskabets finansielle forpligtelser over for landene i Middelhavsområdet garanti for de lån, der bevilges af Den Europæiske Investeringsbank. På grundlag af denne afgørelse blev der den 30. oktober 1978 (Bruxelles) og den 10. november 1978 (Luxembourg) underskrevet en kautionskontrakt mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Europæiske Investeringsbank, ifølge hvilken der ydes en samlet garanti svarende til 75% af de kreditter, der åbnes i forbindelse med lånetransaktioner i følgende lande: Portugal (finansprotokol, støtte forud for tiltrædelsen), Grækenland, Spanien (finansielt samarbejde), Malta, Tunesien, Algeriet, Marokko, Tyrkiet, Cypern, Ægypten, Jordan, Syrien, Israel, Jugoslavien og Libanon. 35 Herudover ydes der undtagelsesvis en garanti på 100% for kreditterne i forbindelse med nødhjælpen til Portugal i henhold til bestemmelserne i Rådets afgørelse af 7. oktober 1975. For hver ny finansprotokol udarbejdes et dokument om forlængelse af kautionskontrakt en Den 30. juni 1996 var den godkendte lånesum på i alt 7 862 mio. ECU, heraf 1 500 mio. ECU til Spanien, Grækenland og Portugal og 6 262 mio. ECU til tredjelande i Middelhavsområdet. Udeståendet pr. 30. juni 1996 androg 2 066 mio. ECU, under hensyn til grænsen på 75% af kreditterne. Heraf faldt 346 mio. ECU på Spanien, Grækenland og Portugal og 1 720 mio. ECU på tredjelande i Middelhavsområdet. Desuden kan der ligeledes ydes lån fra EIB uden for protokollerne i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 1763/92 af 29. juni 1992 om finansielt samarbejde af interesse for alle tredjelande i Middelhavsområdet. I forbindelse med denne transaktion er det største beløb, der kan udlånes af EIB, 1 800 mio. ECU. Der er oprettet en samlet garanti på 75%. Pr. 30. juni 1996 var der åbnet kreditter for 1396,5 mio. ECU, hvoraf 261 mio. ECU er blevet udbetalt. Udeståendet svarer i øjeblikket til det udbetalte beløb Pr. 30. 06. 96 var fordelingen af de godkendte lån følgende for tredjelande: Algeriet Cypern Egypten Israel Jordan Libanon Malta Marokko Slovenien Syrien Tunesien Tyrkiet Jugoslavien10 I alt protokoller Horisontalt finansielt samarbejde I alt Middelhavsområdet Godkendte lån 640 142 802 215 198 222 85 517 150 323 418 90 760 4. 562 1. 800 6. 362 Lånene har som regel en gennemsnitlig løbetid på 15 år og er afdragsfri i en 3-4-års periode. 10 Anden protokol med Jugoslavien blev opsagt, da der endnu manglede at blive bevilget 100 mio. ECU. -36 • Lån ydet af Den Europæiske Investeringsbank til tredjelande i Central- og Østeuropa På foranledning af en anmodning, som Rådet fremsatte den 9. oktober 1989, vedtog Den Europæiske Investeringsbanks Styrelsesråd den 29. november 1989 at tillade, at Banken af sine egne midler yder en række lån til finansiering af investeringsprojekter i Ungarn og i Polen lån ydes til finansiering af til et samlet beløb på maksimalt 1 mia. ECU. Disse investeringsprojekter, som opfylder de kriterier, der normalt lægges til grund ved Bankens udlån af egne midler. Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev undertegnet den 24. april 1990 i Bruxelles og den 14. maj 1990 i Luxembourg. Herefter er der oprettet en garanti på 100% af lånetransaktionerne. Den 14. maj 1991 vedtog budgetmyndigheden at udvide denne garanti, svarende til 100% af lånegarantien, til at omfatte et maksimumsbeløb på i alt 700 mio. ECU for lån, der ydes til Tjekkoslovakiet, Bulgarien og Rumænien. Tilføjelsen til kautionskontrakten blev undertegnet den 31. juli 1991. Kommissionen forelagde den 23. oktober 1992 et forslag til afgørelse for Rådet om udvidelse af Fællesskabets garanti til 100% af lånetransaktionerne i tilfælde af tab på de lån, som EIB har ydet Estland, Letland og Litauen, og som er godkendt af budgetmyndigheden ved afgørelsen af 15. marts 1993. Det samlede loft for de lån, som EIB ønsker at yde disse lande, blev fastsat til 200 mio. ECU for en tre-års periode. Kommissionen forelagde ligeledes den 18. december 1992 et forslag om udvidelse af denne garanti til 100%) af lånetransaktionerne i tilfælde af tab på lån fra EIB til Albanien. Budgetmyndigheden forlængede den 13. december 1993 Fællesskabets garanti til 100% af lånetransaktioneme for EIB's lån i de tre kommende år til de central- og østeuropæiske Lande, herunder De Baltiske Lande og Albanien, inden for et samlet loft på 3 mia. ECU. Kautionskontrakten blev underskrevet den 22. juli 1994 i Bruxelles og den 12. august 1994 i Luxembourg. Lånene er generelt langfristede, dvs. gennemsnitligt 15 år med 3-4 års afdragsfrihed på hovedstolen Der var pr. 30. juni 1996 åbnet kreditter for 3 646 mio. ECU i de central- og østeuropæiske Lande, men kun 1 055 mio. ECU var udbetalt på det pågældende tidspunkt. • Lån ydet af Den Europæiske Investeringsbank til andre tredjelande På ECOFIN-Rådet den 19. maj 1992 blev de retningslinjer vedtaget, som Kommissionen havde foreslået for udvidelsen af EIB's virksomhed til også at omfatte lande uden for Fællesskabet, og banken opfordredes til at yde lån i overensstemmelse med sine vedtægter og sædvanlige kriterier til projekter af gensidig interesse i visse tredjelande (Udviklingslande i Latinamerika og Asien), med hvilke Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler. 37 Der blev fastsat et samlet loft på 250 mio. ECU om året for en tre-års periode. Loftet skal revideres ved denne periodes udløb. Lånene garanteres med 100% over EF's budget. Kommissionen forelagde et forslag til afgørelse herom den 3. juni 1992, som Rådet formelt vedtog den 15. februar 1993. Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev underskrevet den 4. november 1993 i Bruxelles og den 17. november 1993 i Luxembourg. Pr. 30. juni 1996 androg kontraktbeløbet 647 mio. ECU, men der var kun udbetalt 191 mio. ECU på dette tidspunkt. • Lån bevilget af Den Europæiske Investeringsbank til Sydafrika Den 1. juni 1995 vedtog Rådet de retningslinjer, som Kommissionen havde foreslået for en udvidelse af EIB's aktiviteter i Sydafrika, og opfordrede Banken til i overensstemmelse med dens vedtægter og efter de sædvanlige kriterier at yde lån til projekter af fælles interesse i Sydafrika. Låneloftet er begrænset til 300 mio. ECU for en periode på to år, der kan forlænges med seks måneder. Fællesskabet yder fuld garanti for disse lån over sit budget. Kommissionens forslag til afgørelse herom blev forelagt den 5. december 1994 og vedtaget af Rådet den 1. juni 1995. Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EDB blev undertegnet den 4. oktober 1995 i Bruxelles og den 16. oktober 1995 i Luxembourg. Pr. 30. juni 1996 var der underskrevet kreditter for 101 mio. ECU, men endnu ikke udbetalt noget beløb. I. B. 3b. Endnu ikke underskrevne og underskrevne, men endnu ikke udbetalte lån De tal, der er anvendt til beregningerne i tabel 3 vedrørende EIB-långivning til tredjelande af bankens egne midler, er oplyst af EIB. Ikke underskrevne lån Middelhavsområdet Pr. 30. juni 1996 andrager det beløb, der endnu ikke er underskrevet inden for rammerne af de løbende og tidligere aftaler, 1 234,5 mio. ECU minus 227 mio. ECU (restbeløbet for den første og anden protokol for Jugoslavien vil ikke blive undertegnet), altså 1 007,5 mio. ECU, der endnu ikke er underskrevet. Ud af dette beløb vil der i andet halvår af 1996 sandsynligvis blive undertegnet for ca. 460 mio. ECU og for yderligere 320 mio. ECU i løbet af 1997. Hvad angår den tredje og fjerde protokol for Syrien (i alt 225 mio. ECU) vil disse sandsynligvis blive underskrevet i henholdsvis 1996 og 1997, men denne hypotese er behæftet med stor usikkerhed. - 3 8- De central- og østeuropæiske lande Pr. 30. juni 1996 andrager det beløb, der endnu ikke er underskrevet inden for rammerne af de løbende og tidligere aftaler, 1 054 mio. ECU minus 52,8 mio. ECU, hvilket svarer til restbeløbet for den første aftale, som ikke længere vil blive underskrevet, altså 1 001,2 mio. ECU, der skal underskrives i løbet af andet halvår af 1996. ALA Pr. 30. juni 1996 andrager det beløb, der endnu ikke er underskrevet inden for rammerne af den første aftale, 98 mio. ECU. Heraf vil ca. 45 mio ECU kunne underskrives i løbet af andet halvår af 1996, og den resterende del i løbet af 1997. Sydafrika Pr. 30. juni 1996 andrager det beløb, der endnu ikke er underskrevet inden for rammerne af den første aftale, 199 mio. ECU. Heraf vil ca. 120 mio. ECU kunne underskrives i løbet af andet halvår af 1996, og den resterende del i løbet af 1997. Udbetalingsprognoser M. h. t. udbetaling af lån, der endnu ikke er underskrevet, regnes med følgende hypotese, året for underskrivelsen: 0%, andet år: 10%, tredje til femte år: 25% pr. år og sjette år: 15%. Pr. 30. juni 1996 er underskrevne lån til et beløb af 5 252,4 mio. ECU endnu ikke udbetalt. Dette beløb fordeler sig på følgende måde1 ' : Middelhavslandene Central- og Østeuropa Asien og Latinamerika (ALA-landene) Sydafrika 2 104,5 mio. ECU 2 596,7 mio. ECU 450,2 mio. ECU 101,0 mio. ECU I. C. Betingelser for udløsning af garantien over budgettet /. C. 1. For låntagning/långivning Hvad angår lån/udlån optager Fællesskabet lån på de finansielle markeder, for derefter at genudlåne provenuet af dette lån til medlemsstater (betalingsbalancelån), til tredjelande (finansiel bistand på mellemlang sigt) eller til virksomheder (NIC, Euratom) på samme vilkår m. h. t. rentesats og varighed, som lånet blev optaget på. med udgangspunkt i en arbejdshypotese, der bygger på lån, der udbetales over fire år med 25% pr. år og en gennemsnitlig løbetid på 15 år med tre års afdragsfrihed. 39 Tilbagebetalingen af lånet skal overholde de afdragsdatoer, der er på fællesskabslånene. Hvis lånemodtageren ikke overholder sine tilbagebetalingsforpligtelser, tilbagebetaler Fællesskabet lånet til den fastsatte dato af egne midler. De midler, der er nødvendige til betaling af budgetgarantien, hvis modtageren af et lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, betaler for sent, kan fremskaffes på følgende måder: a) Ved midlertidig anvendelse af kassebeholdningen i overensstemmelse med artikel 12 i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 af 29. maj 1989 om gennemførelse for Fællesskabernes egne indtægter. Herved kan Fællesskabet betale straks på forfaldsdagen, hvis lånemodtageren betaler for sent. 88/376/EØF, Euratom om ordningen af afgørelse b) Hvis forsinkelsen vedvarer tre måneder efter forfald, benytter Kommissionen garantifonden til udredning af de pågældende beløb. Formålet hermed er at tilbagebetale til Kommissionens likvide midler. c) Ved overførsel, hvorved de bevillinger, der er nødvendige til betaling af det forfaldne, ikke betalte beløb, opføres på garantiposten på budgettet, ; disponible beløb i garantireserven skal altid anvendes først. Denne fremgangsmåde benyttes, når midlerne under garantifonden og den kræver budgetmyndighedens forhåndsgodkendelse. er utilstrækkelige, d) Ved genanvendelse af beløb, der tidligere er inddrevet hos debitorer, der har været ude af stand for hvilke der er stillet garanti over fællesskabsbudgettet. I praksis kan der med kort frist foretages udbetaling fra disse midler, såfremt de inddrevne bevillinger er til rådighed. til at betale, og IC. 2. Garantier ydet tredjepart I de tilfælde, hvor der er ydet garanti, optræder Fællesskabet som garant for de lån, der er bevilget af et finansieringsinstitut, f eks. EIB (Den Europæiske Investeringsbank). Hvis EIB konstaterer, at modtageren af et garanteret lån ikke betaler på det fastsatte tidspunkt, anmoder den i overensstemmelse med kautionskontrakterne Fællesskabet om at betale de beløb, som debitor ikke er i stand til at udrede. Kautionsudbetalingen skal falde senest tre måneder efter modtagelsen af EIB's anmodning. EIB forvalter lånet med den fornødne omhu efter sædvanlig bankskik og skal inddrive fordringen, efter at kautionen er udbetalt. Siden forordningen om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande trådte i krafi, har praksis ifølge aftalen mellem Fællesskabet og EIB om forvaltningen af fonden været, at Kommissionen, efter at EIB har anmodet om effektuering af garantien i tilfælde af, at lånemodtagerne ikke betaler, bemyndiger banken til efter 3 måneder at hæve de pågældende beløb på kontoen for garantifonden. Har fonden ikke tilstrækkelige midler, finder bestemmelserne om effektuering af garantien i forbindelse med lånoptagelse/långivning anvendelse. 40 II. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE ANALYSEN AF FÆLLESSKABERNES OVERSLAG OVER LÅNEKAPACITETEN 1 FORHOLD TIL TREDJELANDE E I PERIODEN 1996- 1999 I OVERENSSTEMMELSE MED GARANTIFONDORDNINGEN. II. A. Garantireserven for långivning til tredjelande (1) 1 aftalen af 29. oktober 1993 mellem institutionerne om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren bestemtes det i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Edinburg foreløbigt at opføre en garantireserve for långivning til tredjelande på Fællesskabernes almindelige budget. Denne reserve er beregnet på opfyldelse af garantifondens behov for tilførsler og om nødvendigt imødekomme anmodninger om garantier, der overstiger fondens disponible midler, således at disse kan opføres på budgettet. Garanti reserven indeholder det beløb, der er opført i de finansielle overslag, nemlig 300 mio. ECU i 1992-priser. Garantireserven er på 326 mio. ECU i 1996 og vil i 1997 nå op på et beløb på 329 mio. ECU. Krediterings-, anvendelses- og finansieringsbetingelserne omkring garantireserven er fastsat i: • Rådets beslutning (94/729/EF) af 31. oktober 1994 om budgetdisciplin • Rådets forordning (EKSF, EF, Euratom) nr. 2730/94 af 31. oktober 1994 om ændring af finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget • Rådets afgørelse (94/728/EF) af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter. I I. B. Beregningsgrundlaget for tilførsler til garantifonden (2) Grundlaget garantidækningsgrad, dvs. 75 eller 100%: tilførsler for til fonden beregnes ved anvendelse af den gældende på garantier for lån, der er bemyndiget af Rådet, samt garantier for lån, der er fremlagt forslag om og som er under forberedelse fra Kommissionens side med udgangspunkt i de anslåede beløb for underskrevne lån i finansieringsoversigten (EIB- og Euratomlån) - på lån (lån til finansiel bistand) bemyndiget af Rådet samt lån, der er fremlagt forslag om, og som er under forberedelse fra Kommissionens side. Bilaget til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland, der omhandler retningslinjer for tilførsler til garantifonden, fastsætter, at for transaktioner vedrørende långivning eller låntagning eller garantier til finansieringsorganer efter en rammeordning, der strækker sig over flere år, og som har et mikroøkonomisk og strukturelt sigte, far fonden tilført midler i årlige trancher, der beregnes på grundlag af de årlige beløb, der er angivet i finansieringsoversigten i Kommissionens forslag, og som i givet fald er justeret på baggrund af Rådets afgørelse. Når det drejer sig om Kommissionens øvrige låntagnings- og långivningstransaktioner, som f eks. långivning til støtte for tredjelandes betalingsbalance, der udbetales i en eller flere 41 trancher, beregnes det beløb, der skal indbetales til fonden ud fra det samlede beløb for den transaktion, som Rådet har truffet afgørelse om. I bilaget til forordningen om oprettelse af en garantifond er det fastsat, at fra det andet år (for flerårige transaktioner) korrigeres de beløb, der skal indbetales til fonden, for den forskel, der er konstateret den 31. december det foregående år mellem de skøn, der dannede grundlag for den foregående indbetaling, og de lån, der reelt er ydet i løbet af samme år. Den eventuelle forskel indbetales det derpå følgende år. I samme bilag er det endvidere fastsat, at Kommissionen, når den indleder en tilførselsprocedure, skal gøre status over de transaktioner, som allerede har foranlediget indbetalinger, og hvis de oprindelige frister ikke er overholdt, foreslår den, at der tages hensyn hertil i beregningen af den første indbetaling, der skal foretages i begyndelsen af det næste regnskabsår til løbende transaktioner. I løbet af første halvår af 1996 vedtog budgetmyndigheden således overførsel 5/96 bl. a. med sigte på at foretage korrigeringer i tilførslerne til fonden og de årlige beløb, der er angivet i finansieringsoversigten, som det gøres hvert år i begyndelsen af regnskabsåret. U. C. Grundlaget for indbetalinger til fonden i tilfælde af delvise garantier M. h. t. EIB-lån, hvor garantien andrager 75%» tilføres fonden midler med udgangspunkt i 100% af de årlige overslag for underskrevne lån indtil et beløb på 75% af de samlede tilladte transaktioner er nået. ILD. Indbetalinger til garantifonden (3) Tilførslerne til garantifonden beregnes ved anvendelse af de relevante indbetalingssatser, dvs. 15 eller 14%, på det ovennævnte beregningsgrundlag. Indbetalingssatsen på 15% anvendes på lån, der udstedes i perioden efter fonden har stillet sikkerhed, og beløbet ikke er blevet tilbagebetalt til garantifonden. I artikel 5 i forordningen om oprettelse af en garantifond fastsættes det, at "hvis fondens midler efter indfrielse af garantiforpligtelser som følge af en misligholdelse kommer til at ligge under 75% af målbeløbet, hæves indbetalingssatsen i forbindelse med nye transaktioner midlertidigt til 15%, enten indtil målbeløbet igen er nået, eller, hvis misligholdelsen er sket, inden målbeløbet er nået, indtil den indfriede garantiforpligtelse er fuldstændigt udlignet". lånene på tilsammen 750 mio. ECU Der anvendes en indbetalingssats på 14%» for de øvrige lån, dvs. lånet på 115 mio. ECU til latinamerikanske Syrien, udviklingslande, lånene på 3 000 mio. ECU til de central- og østeuropæiske lande samt Euratom-lånene. I artikel 2 og 4 i forordningen om en garantifond fastslås det, at de midler, fonden tilføres ved tilførsler fra det almindelige budget, udgør 14% af transaktionsbeløbet, indtil fonden når op på målbeløbet. til de asiatiske og ILE. Restbeløbet i garantireserven (4) Restbeløbet i garantireserven bestemmes af forskellen mellem reserven (1) og garantifondens indbetalingspost (3). 42 II. F. Restlånskapacitet (5) Restlanskapaciteten svarer udtrykt som lån til restbeløbet i garantireserven under hensyntagen til de gældende garantisatser. - 4 3- m. TABELLER OVER RISIKOINDIKATORER - LANDE - 4 4- Landerisikoindikatorer Land: Bulgarien Real BNP-vækst (i %) Industriproduktkxi (%-ændring) Arbejdsløshed (ult. perioden) Inflationsrate Valutakurs (lev pr. USD) (ult. perioden) (ult. perioden) Offentlig saldo ( 1% af BNP) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) Officielle valutareserver, inkl guld (ult perioden) i mia. USD i måneders import af varer og t|enester Udlandsgæld Udlandsgæld (/' konverthle valutaer, ;' mia USD, ult perioden) Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mia. USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering Indikatorer for EU-rlsiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) EU-risiko/udlandsgæld (%) EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (-/Dato) Indikatorer for kreditværdighed 2,5 8,6 11,6 32. 8 70,7 -5,7 7,0 -0,4 82 1,5 2,8 9,4 0,8 0,2 0,6 76,3 134,3 11,4 0,0 Ingen 1993 1994 1995 Foreløbig -1,5 -11,8 16,4 63,8 32,7 -10,8 5,0 -12,8 40 1,0 2,0 12,5 1,6 1,1 0,5 120,5 266,5 33,0 n. a. 1,8 7. 8 12,8 121,9 66,0 -5,8 5,3 -2,0 105 1,3 3,0 10,3 0,9 0,5 0,5 130,2 194,3 18,4 17,6 London-klub (roll-overs og DDSR aftalt i princippet) London-klub DDSR Ouli) Paris-klub gældssan. (april) 5,6 2,8 7,1 6,8 4,6 8,9 7,3 5,7 7,7 SBA + STF (3/94 - 3/95) SBA suspenderet i september 94 Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 122 125 (169) (170) Marts September 91 (127) 18,9 89 (133) 19,5 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 86 96 (167) (167) Marts September 91 (135) 19,8 95 (135) 20,8 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 90 90 (187) (181) Marts September 93 (135) 21,9 94 (135) 22,2 (1) Inklusive Middelhavslande lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande - 4 5- Landerisikoindikatorer Land: Den Tjekkiske Republik 1993 1994 Real BNP-vækst (i %) Industriproduktion (%-ændnng) Arbejdsløshed (i % af arbejdsstyrken) (ult. perioden) Inflationsrate (dec. /dec. ) Valutakurs (koruna pr. USD) (ult. perioden) Offentlig saldo ( 1% af BNP) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mio. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investennger (i mio USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mia. USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertble valutaer, i mia. USD, ult. perioden) Konvertibel gækfcbetjening (i mia. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) EU-risiko/udlandsgæld (%) EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) Indikatorer for kreditværdighed -0. 9 -5,3 3,5 18,2 29,9 0,8 13077 0,4 538 3,9 2,8 8,5 1,4 0,9 0,5 27,3 65,0 7,0 Ingen Ingen 1995 Seneste data eller skøn (E) (nov) 4,8 9,2 2,9 7,9 26. 3 (okt. ) 2,6 2,1 3,2 10,2 28,2 -0,3 -0,8 (E) 14295 17054 (E) -0,1 762 6,2 4,2 10,7 2,5 2,0 0,5 29,7 74,8 12,6 Ingen Ingen -4,2 2547 14,0 7,9 16,5 (E) 2. 6 1,5 1,1 35,8 96,7 15,2 (E) Ingen Ingen 5,8 2,6 2,5 4,6 3,4 2,2 5,2 3,4 2,5 SBA (3/93-3/94) Planmæssigt SBA (3/93 - 3/94) Planmæssigt Al gæld til IMF betalt før tiden Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) Baa3 BBB Baa2 (jun. ) BBB+ Gul) Baa1 (sep. ) A (nov. ) Marts September Marts September Marts September 48 43 (169) (170) 40 39 (167) (167) 35 41 (187) (181) Marts September Marts September Marts September 42 40 (127) (133) 44,6 46,6 40 39 (135) (135) 49,7 52,8 33 30 (135) (135) 55,8 58,4 (1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og Middelhavslande. (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 46 Landerisikoindikatorer Land: Estland Real BNP-vækst (i %) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (ult. perioden) Inflationsrate Valutakurs (kroon pr. USD) (ult. perioden) (ult. perioden) Offentlig saldo ( 1% af BNP) Finansiel balance (1) Fiskal balance (1) Betalingsbalance Eksport af varer (i mio. USD) De løbende poster (i % af BNP) (ekskl off. overførsler) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mio. USD i måneders import af varer Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mk). USD, ult perioden) Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer (%) Gældsbetjening/eksport af varer (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (2) EU-risiko/ucHandsgæld (%) EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) Indikatorer for kreditværdighed 1993 1994 1995 Seneste data eller skøn (E) -8,4 -30,0 3,9 35,7 13,2 1,6 -0,7 812 -4,9 154 388 4,9 140,5 16,2 13,5 2,7 8,4 17,3 2,0 Ingen Ingen -0,1 3,5 4,5 41,6 13,0 2,9 1,3 1329 -12,3 212 447 3,2 170,3 8,1 3,0 5,1 7,5 12,8 0,6 Ingen Ingen 3,2 (E) 1,4 4,1 28,8 11,5 -0,4 -0,8 1861 -8,2 202 583 2,7 246,8 12,8 3,5. 9,3 7,1 13,3 0,7 Ingen Ingen 0,4 16,7 2,9. 0,4 15,7 2,0 0,5 16,5 2,2 SBA/STF (10/93-3/95) Planmæssigt SBA/STF (10/93 - 3/95) Planmæssigt SBA (4/95-4/96) Planmæssigt (3) Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (4) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (4) (antal lande) Kreditvurdering (5) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 126 (169) 122 (170) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 105 (167) 102 (167) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 66 (187) 76 (181) Marts September Marts September Marts September 81 (127) 21,4 84 (133) 20,9 88 (135) 20,7 86 (135) 23,6 79 (135) 25,4 79 (135) 26,3 (1) Det offentliges nettolångivning indgår ikke i finansiel balance, men i fiskal balance. (2) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og Middelhavslande. (3) SBA (7/96-7/97) forløber også planmæssigt. (4) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (5) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande - 4 7- Landerisikoindikatorer Land: Ungarn RealBNP-vækst(i%) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (i % af arbejdsstyrken) (ult perioden) Inflationsrate Valutakurs (forinter pr. USD) (dec/dec. ) (ult perioden) Konsolideret saldo på statsbudgettet (i % af BNP) (GFS-defmition) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mio. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mk). USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mia. USD i måneders import af varer Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) hovedstol (1) renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gækfebetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (2) EU-nsiko/udlandsgæld (%) EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (-/Dato) Indikatorer for kreditværdighed 1993 1994 1995 Seneste data -0,8 4,0 12,1 21,1 100,7 -7. 6 10371 -9. 6 2328 6,7 7,1 24,6 4,9 3,3 1,6 63,8 237,2 47,4 Ingen Ingen 2,9 9,0 10,9 21,2 111,0 -6,3 10219 -9,5 1100 6,8 7,2 28,5 6,2 4,2 2,0 68,9 278,9 60,8 Ingen Ingen 1,5 6,0 10,4 28,5 139,5 -3,8 14667 -5,6 4410 12,0 9,5 31,7 7,7 5,3 2,4 70,8 189,2 52,5 Ingen Ingen 16,9 4,3 10,3 16,5 4,0 11,3 SBA (9/93 -12794) Planmæssigt SBA Første gennemgang ikke afsluttet 13,0 3,1 6,6 - Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (3) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (3) (antal lande) Kreditvurdering (4) Ba1 BB+ Marts September 47 (169) 46 (170) Ba1 BB+ Marts September 44 (167) 46 (167) Ba1 BB+ Marts September 50 (187) 44 (181) Marts September Marts September Marts September 43 (127) 44,3 43 (133) 44,8 43 (135) 46,1 44 (135) 46,2 45 (135) 46,4 48 (135) 45,0 (1) (2) Inkl. førtidige tilbagebetalinger Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske Middelhavslande. lande, NIS-stater og (3) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed (4) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 48 Landerisikoindikatorer Land: Letland 1993 1994 Real BNP-vækst (i %) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (ult. perioden) Inflationsrate (dec/dec. ) Valutakurs (lat pr. USD) (ult. perioden) Offentlig saldo 0% af BNP) Finansiel balance (1) Fiskal balance (1) Betalingsbalance Eksport (i mk». USD) De løbende poster, ekskl. officielle overførsler (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mio. USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mio USD, ult. perioden) Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer (%) Gældsbetjening/eksport af varer (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (2) EU-risiko/udlandsgæld (%) EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) Indikatorer for kreditværdighed 1995 Seneste data eller skøn (E) -1. 6(E) -6,3 6,1 23,0 0,54 -2,7 -3,3 1306 -4,3 165,0 527,0 3,2 423,0 39,0 n. a n. a. 9,0 32,4 3,0 Ingen Ingen 2,0 -2. 2 6,5 26,0 0,55 -1. 7 -4,0 997 -3,4 155 545 4,5 359 50 n. a. n. a. 10,0 36,0 5,0 Ingen Ingen -16,0 -32,6 5,3 34,8 0,6 1,0 0,6 998 4,8 51 510 4,4 225 20 n. a. n. a. 10,0 22,5 2,0 Ingen Ingen 0,7 20,8 4,7 0,7 13,3 4,8 0,7 12,3 4,0 SBA/STF (12/93 - 3/95) Planmæssigt SBA/STF (12/93 - 3/95) Planmæssigt SBA (4/95-4/96) Planmæssigt (3) Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (4) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (4) (antal lande) Kreditvurdering (5) Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September Marts September Marts September 133 132 (169) (170) 104 125 (167) (167) 106 116 (187) (181) Marts September Marts September Marts September 89 87 (127) (133) 19,5 20,0 94 92 (135) (135) 19,6 21,3 91 89 (135) (135) 22,6 23,4 (1) Det offentliges nettolångivning indgår ikke i finansiel balance, men i fiskal balance. (2) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og Middelhavslande. (3) Den nye SBA (5/96-8/97) forløber planmæssigt. (4) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (5) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 49- Landerisikomdikatorer Land: Litauen Real BNP-vækst (i %) Industriproduktion (%-ændnng) Arbejdsløshed (ult. perioden) Inflationsrate Valutakurs (litas pr. USD) (ult perioden) (ult. perioden) Offentlig saldo ( 1% af BNP) Finansiel balance (1) Fiskal balance (1) Betalingsbalance Eksport (i mio. USD) De løbende poster (i % af BNP), uden off overførsler Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) Officielle valutareserver (ult perioden, udenlandsk brutloakliver) i mio USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mk). USD, ult. perioden) Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) hovedstol renter Udandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (2) EU-risiko/udlandsgækJ (%) EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/ ) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) Indikatorer for kreditværdighed 1993 1994 1995 Seneste data -24,2 -29,8 4,4 188,7 3,6 0,9 -3,1 1709 -8,4 23 412 2,5 281 12,0 n. a. n. a. 9,8 16,4 0,7 Ingen Ingen 1,0 -6,7 3,8 45,1 4,3 -1,5 -4,2 1930 -4,2 60 587 3,1 448 19 n. a. n. a. 7,5 23,2 1,0 Ingen Ingen 2,8 0,8 7,3 35,7 4,5 -1,8 -3,3 2210 -3,3 55 819 3,9 757 69 n. a. n. a. 9,8 34,3 3,1 Ingen Ingen 0,9 20,8 3,4 0,9 13,3 3,1 0. 9 9,6 3,3 SBA/STF (10/93-3/94) Planmæssigt STF (10/93 3/ t il (10/94 11 Planmæssigt K ir (IQ/M 10797) Planmæssigt Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (3) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (3) (antal lande) Kreditvurdering (4) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 134 (169) 130 (170) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 110 (167) 121 (167) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 108 (187) 118 (181) Marts September Marts September Marts September 91 (127) 18,9 93 (133) 19,0 97 (135) 18,4 96 (135) 20,0 95 (135) 21,7 90 (135) 22,9 (1) Det offentliges nettolångivning indgår ikke i finansiel balance, men i fiskal balance (2) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske Middelhavslande. lande, NIS-stater og (3) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (4) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 50 Landerisikoindikatorer Land: Rumænien RealBNP-vækst(i%) Industriproduktion (%-ændnng) Arbejdsløshed (urt. perioden) Inflationsrate (dec/dec) Valutakurs (lei pr. USD) (ult. perioden) Offentlig saldo ( 1% af BNP) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mia USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult perioden) i mio. USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mia USD, ult perioden) Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio. USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) EU-nsiko/udlandsgæld (%) EU-nsiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) Indikatorer for kreditværdighed 1993 1994 1995 Seneste data eller skøn (E) 1,3 7,7 10,2 295,5 1276 -0,1 4,9 -4,6 87 970 1,6 4,3 323 146 177 16,1 87,7 6,6 Ingen Ingen 3,9 9. 9 11,0 61,7 1767 -1,0 6,1 -1,4 341 1596 2,2 5,5 589 313 276 18,3 90,1 9,6 Ingen Ingen 5,0 14,0 9,0 24,3 2578 -2,5 7,5 -3,6 417 1110 1,4 6. 6(E) 1038 (E) 462(E) 576 (E) 18. 7(E) 88,0 (E) 13. 8(E) Ingen Ingen 8,7 12,8 11,2 Ingen 8,4 10,7 9,7 10,2 11,5 10,1 SBA/STF (5/94-12/95) Planmæssigt SBA udvidet M997 og forøget Planmæssigt (ikke planmæssigt i 1996) Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Ingen vurdering Ingen vurdering S&Fs langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) Marts September Marts September Marts September 66 75 (169) (170) 74 77 (167) (167) 68 64 (187) (181) Marts September Marts September Marts September 73 75 (127) (133) 24,2 24,4 76 74 (135) (135) 25,4 26,2 73 71 (135) (135) 28,1 29,7 (1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og Middelhavslande (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed (3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande 51 Landeris tkoindi ka lorer Land: Den Slovakiske Republik RealBNP-vækst(i%) Industriproduktion (%-ændrmg) Arbejdsløshed (% af arbejdsstyrken) (ult. perioden) Inflationsrate (dec. /dec. ) Valutakurs (SKK pr. USD) (ult. penoden) Offentlig saldo (i % af BNP) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mio USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) Officielle valutareserver (ult perioden) i mio. USD i måneders import af varer og tjenester Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) hovedstol renter Uolandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering (mia. USD) Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) EU-risiko/udlandsgæld (%) EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) Indikatorer for kreditværdighed Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) 1993 1994 1995 Seneste data eller skøn (E) -4,1 -8,6 14,4 25,1 33,2 -7,6 7568 -5 4 134 416 0,6 3,4 674 490 184 30,8 44,5 8,9 Ingen Ingen 4,8 7. 0 14. 6 11,7 31,3 -2,7 8983 6,0 184 1691 2,3 3,9 791 n. a. n. a. 31,1 43,4 8,8 Ingen Ingen 7,4 9,6 13,1 7,2 29,6 0,4 10921 3,6 157 3400 4,1 5,8 1045(E) n. a. na 39,9 53,1 9,5 (E) Ingen Ingen 2,4 4,5 2,0 2,9 5,3 2,3 4,1 5,2 2,8 STF (7/93 - 7/94) Planmæssigt STF SBA (7/93 - 7/94) (7/94 - 3/96) (4) SBA (7/94-3/96) Ingen vurdering Ingen vurdering Baa3 (maj) BB- (feb. ) Baa3 (maj) BB+ (april) Marts September Marts September Marts September 56 63 (169) (170) 64 66 (167) (167) 53 51 (187) (181) Marts September Marts September Marts September 57 57 (127) (133) 31 30,6 59 59 (135) (135) 31,6 33,1 61 59 (135) (135) 33,2 35,7 (1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og Middelhavslande. (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande (4) Midtvejsgennemgangen, som var planlagt til at finde sted i februar 1995, blev ikke afsluttet -52 Landerisikoindikatorer Land: Belarus ** Real BNP-vækst (i %) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (ult. perioden) Inflationsrate (dec. /dec. ) Valutakurs (rubler pr. USD) (gennemsnit) Offentlig saldo ( 1% af BNP) Betalingsbalance Eksport af varer (i mio. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) Officielle valutareserver (ult perioden) i mio USD i måneders import Udlandsgæld Udlandsgæld (i konvertble valutaer, i mb. USD, ult. perioden) Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer (%) Gældsbetjening/eksport af varer (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mia. USD) Gældssaneringsaftale Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) EU-risiko/udfandsgæld (%) EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) Indikatorer for kreditværdighed Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) 1993 1994 1995 -10,6 -10,9 1,4 1994 269 -1,8 2941 -8,7 18 91,0 0,3 -12,2 -19,3 2,1 1957 3651 -2,6 2641 -12,4 10 101,0 0. 3 -10,2 -11,5 2,7 244 11532 -1,9 4621 -2,5 7 377,0 0,7 964,0 1251,0 1513,0 14,7 n. a. n. a. 25,0 32,8 0,5 n. a. 1,9 12,2 4,0 123,0 n. a. n. a. 25,9 47,4 4,3 493 178,0 n. a. n. a. 14,7 32,7 3,4 460 med Rusland om gasrestancer med Rusland om gasrestancer aftalen ophævet 02/96-08/96 0,9 4,8 2,3 0,5 2,6 0,8 STF (8/93 - 8/94) STF (01. 95) Ikke planmæssigt Se fodnote SBA (12/95-11/96) Ikke planmæssigt Se fodnote (4) (4) (5) Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September Marts September Marts September 148 139 (169) (170) 145 138 (167) (167) 135 134 (187) (181) Marts September Marts September Marts September 100 (127) (133) 109 109 (135) (135) 15,5 15,7 112 112 (135) (135) 15,2 15,5 (1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og Middelhavslande (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. (4) IMF's STF-program fra 1993 begyndte at afvige fra planen i starten af 1994. IMF gav imidlertid en positiv vurdering af regeringens program fra efteråret 1994, der ult. 1995 blev støttet med den anden STF-tranche. (5) Den første kvartalsvise gennemgang af programmet, der var planlagt til at finde sted i december 1995, kunne ikke gennemføres. 53- Landerisikoindikatorer Land: Moldova RealBNP-vækst(i%) Industriproduktion (%-ændnng) Arbejdsløshed (i % af arbejdsstyrken) (ult. perioden) Inflationsrate (ult perioden) Valutakurs (lei pr. USD) (ult perioden) Offentlig saldo ( 1% af BNP) Betalingsbalance Eksport af varer (i mio. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mio. USD i måneders import af varer Udlandsgæld Udlandsgæld (ikonvertble valutaer, i mio. USD, ult perioden) Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) hovedstol renter Udandsgæld/BNP(%) Udlandsgæld/eksport af varer (%) Gæktebetjening/eksport af varer (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) EU-risiko/udlandsgæld (%) EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) Indikatorer for kreditværdighed 1993 1994 1995 Foreløbig -1,2 -7. 2 na 837 3,64 -6,8 451 -9. 3 14,0 76,6 1,4 168,0 5,0 n. a. n. a. 23,0 37,3 1,1 Ingen Ingen -31,2 -30,0 1. 0 116 4,27 -8,7 618 -12,9 18,0 179 2,9 343,0 12,3 n. a. n. a. 30,0 55,5 4,0 Ingen Ingen -3,0 -10,0 2,0 24 4,50 -5,5 741,0 -6,8 72,0 257 3,2 675,0 91,0 n. a. n. a 38,0 91,1 11,0 Ingen Ingen 0,5 17,7 6,6 0,9 18,0 10,0 0,8 8,7 7,9 SBA (3/93 - 3/94) Planmæssigt SBA (12/93-3/95) Planmæssigt SBA (3/95 - 3/96) Planmæssigt Mood/s langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Ingen vurdering Ingen vurdering S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult perioden) Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vurdering Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) Marts September Marts September Marts September 159 160 (169) (170) 148 155 (167) (167) 157 141 (187) (181) Ingen vurdering Ingen vurdering Ingen vufdermg (1) Inklusive Middelhavslande. lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed (3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdenng og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. 54- Landorisikowdikalorer Land Ukraine RealBNP-vækst(i%) Industriproduktion (%-ændring) Arbejdsløshed (ult. perioden) Inflationsrate Valutakurs (karbovanets pr USD) (ult. perioden) (dec/dec. ) - aukthn/interbank - kontant Offentlig saldo (i % af BNP) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) De løbende poster (ekskl. overførsler) (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mia USD) Officielle valutareserver, brutto (ult. perioden) i måneders import af varer og tjenester i mio. USD Udlandsgæld Udlandsgæld {ikonvertble valutaer, i mia. USD, ult. perioden) Betalt konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) EU-risiko/udlandsgæld (%) EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) Indikatorer for kreditværdighed 1993 1994 1995 Skøn (E) -17,1 -25,1 0,3 10155 12610 25000 -10,1 14,4 -5,9 0,2 193 0,8 4,1 202 n. a. n. a. 12,1 28,5 1,3 548 23,0 -28,5 0,3 401 108196 128000 -8,2 14,8 -6,0 0,09 646 2,3 7,2 1794 n. a. n. a. 29,2 48,0 12,1 2722 Sanering for gæld til Rusland/Turkm. -12,0 -11,7 0. 4(E) 182 179400 186000 -5,0 15,1 (E) -4,4 0,27 1100 3,7 8,1 1531 986 545 23,3 53,6 (E) 9,3 236 Sanering for gæld til Rusland/Turkm. 2,3 3,5 1,0 - 1,6 1,6 0,8 15 1,4 0,7 STF 26. okt. 1994 Planmæssigt SBA Dec. 1995 Ikke planmæssigt* Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult perioden) Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 146 142 (169) (170) Marts September 95 (127) 18,2 96 (133) 18,2 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 147 149 (167) (167) Marts September 111 (135) 15,1 113 (135) 14,5 Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 138 145 (187) (181) Marts September 109 (135) 15,5 111 (135) 15,7 (1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og Middelhavslande. (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed (3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. Ny SBA godkendt i maj 1996 Forløber planmæssigt. - 5 5- Landerisikoindikatorer Land: Algeriet Real BNP-vækst (i %) Gas- og olieproduktion (%-ændring) Inflationsrate Valutakurs (dinarer pr. USD) (dec /dec ) (ult perioden) Offentlig saldo ( 1% af BNP) Betalingsbalance Eksport af varer og tjenester (i mia. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) Officielle valutareserver (ult perioden) i mia USD i måneders import af varer og fienester Udlandsgæld Udlandsgæld (7 konvertible valutaer, i mia. USD, ult. perioden) Konvertibel gældsbetjening (i mia USD) hovedstol renter UdlancfcgækfBNP (%) Udlandsgæld/eksport af varer og tjenester (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering (mia USD) Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) EU-risiko/udlandsgæld (%) EU-nsiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt Indikatorer for kreditværdighed Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) 1993 1994 1995 -2,0 -0,6 16,1 24,0 -8J 11,0 1,6 0,0 1,5 1,9 26,4 8,7 7,0 1,7 62,9 240,0 82,2 Ingen Ingen -0,2 -2,5 38,6 42,9 -4,4 8,9 -4,34 0,0 2,6 2,9 29,5 5,1 3,4 1,7 70,6 331,5 48,6 (4) Ingen 4,5 4,3 3,5 21,9 52,2 -1,4 10,2 -5,6 0,0 2,1 2,1 31,7 3,8 (4) 2,2 (4) 1,6 (4) 76,4 310,8 43,8 Ingen 4,8 7,4 1,8 4,2 Ingen 9,9 2,4 7,8 12,2 2,9 8,9 SBA (5/94 - 5/95) Planmæssigt SBA (5/94 - 5/95) EFF (5/95-5/98) Planmæssigt Ingen vurdenng Ingen vurdering Marts September 68 (169) 79 (170) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 92 (167) 96 (167) Ingen vurdering Ingen vurdering Marts September 102 (187) 107 (181) Marts September Marts September Marts September 62 (127) 28,2 69 (133) 27,1 75 (135) 26,3 78 (135) 24,6 89 (135) 23,5 91 (135) 22,8 (1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) Middelhavslande. til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed (3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. (4) Efter gældssanering. 56 Landerisikoindikatorer Land Israel Real BNP-vækst (i %) Industriproduktion (%-ændring) (i konstante 1990-priser) Arbejdsløshed (gennemsnit) Forbrugerprisindeks (dec/dec. ) Valutakurs (shekeler pr. USD) (ult. perioden) Offentlig saldo ( 1% af BNP) Betalingsbalance Varehandel (i mia. USD) De løbende poster (i % af BNP) Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) Officielle valutareserver (ult. perioden) i mia USD i måneders import af varer og fienesler Udlandsgæld Udlandsgæld (eksterne bruttopassrver) (i mia. USD, ult perioden) Gældsbetjening (i mia. USD) hovedstol renter Udlandsgæld/BNP (%) Udlandsgæld/eksport (%) Gældsbetjening/eksport af varer og tjenester (%) Restancer (både på renter og hovedstol, i mio USD) Gældslettelsesaftaler og gældssanering Indikatorer for EU-risiko EU-risiko/samlet EU-risiko (%) (1) EU-risiko/udlandsgæld (%) EU-risiko/eksport af varer og tjenester (%) IMF-arrangementer Type/ingen (Dato/-) Forløber planmæssigt/ikke planmæssigt (- /Dato) Indikatorer for kreditværdighed 1993 1994 1995 Skøn(E) 3,5 6,5 10,0 11,3 2,986 -2,5 22,1 -1,8 -141 6,382 2,4 36,1 4,1 1,9 2,2 55,8 163,4 14,0 Ingen Ingen 6,5 7,2 7,8 14,5 3,018 -2,0 24,2 -3,0 -357 6,689 2,5 41,0 4,6 2,2 2,4 54,2 169,4. 14,9 Ingen Ingen 7,1 8,4 6,3 8,1 3,140 -3,2 25,9 -4,5 806 8,158 2,6 44,0 3,9 (E) n. a. n. a. 57,0 170,0 15,0 (E) Ingen Ingen 4,7 0,8 1,4 4,4 0,8 1,3 44 0,7 1,3 Ingen Ingen Ingen Moody's langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) Ingen vurdering Ingen vurdering S&Ps langsigtede vurdering af valutaudviklingen (ult. perioden) BBB* BBB* A3 A- Euromoney Position i rangordningen (2) (antal lande) The Institutional Investor Position i rangordningen (2) (antal lande) Kreditvurdering (3) Marts September Marts September Marts September 29 29 (169) (170) 30 33 (167) (167) 31 31 (187) (181) Marts September Marts September Marts September 46 46 (127) (133) 39,6 40,5 46 43 (135) (135) 43,4 46,5 43 42 (135) (135) 47,9 49,2 (1) Inklusive lån fra EIB og finansiel bistand fra EU (udestående udbetalinger) til central- og østeuropæiske lande, NIS-stater og Middelhavslande. (2) Jo højere vurderingstal, desto lavere er det pågældende lands kreditværdighed. (3) Landene vurderes på en skala fra 0 til 100, hvor 100 repræsenterer mindst sandsynlighed for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangordningen, hvis der også er en forbedring af den gennemsnitlige samlede vurdering for alle vurderede lande. -T9 - ISSN 0254-1459 KOM(96) 631 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 Katalognummer : CB-CO-96-662-DA-C ISBN 92-78-13207-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg