title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi moottoriajoneuvoista ja niiden perävaunuista vaarallisten aineiden tiekuljetuksissa ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksynnän osalta

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 10. 12 1996 KOM(96) 555 lopull. 96/0267 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI MOOTTOMAXINEUVOiSTA JA NIIDEN PERÄVAUNUISTA VAARALLISTEN AINEIDEN TIEKULJETUKSISSA JA DIREKTIIVIN 70/156/ETY MUUTTAMISESTA MOCmtlOAJONEUVaiEN JA NIIDEN PERÄVAUNUJEN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN OSALTA (komission esittämä) PERUSTELUT A. Ehdotuksen tavoite Tämän direktiiviehdotuksen tavoitteena on määritellä tekniset vaatimukset vaarallisten aineiden maantiekuljetukseen tarkoitetuille moottoriajoneuvoille ja niiden perävaunuille. Tällä direktiivillä osaltaan varmistetaan se, että tekniset edellytykset ovat olemassa vaarallisten aineiden turvallisuuden varmistamiseksi niiden kuljetuksen aikana. Vaarallisten aineiden maantiekuljetuksiin käytettyjen ajoneuvojen eurooppalaisen tyyppihyväksyntäjärjestelmän käyttöönotto antaa merkittäviä etuja valmistajille, joiden on tällöin noudatettava yksiä ajoneuvojen rakentamismääräyksiä. Kyseiset ajoneuvot hyväksytään koko unionin alueella. Lisäksi kustannukset laskevat, koska kyseisten ajoneuvojen sisämarkkinat toteutuvat. Tilanne hyödyttää sekä liikenteenharjoittajia että käyttäjiä. B. Oikeudellinen penistä Ehdotusluonnoksessa säädetään vaatimuksista perustamissopimuksen 100 a artiklan perusteella ja vaarallisten aineiden maantiekuljetuksiin käytettävien ajoneuvojen olennaisten teknisten määräysten täydellisestä yhdenmukaistamisesta. Tämä lähestymistapa on yhdenmukainen yleisen, moottoriajoneuvojen alalla noudatetun lähestymistavan kanssa sellaisena kuin siitä on säädetty moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää1 koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetussa kehysdirektiivissä (6 helmikuuta 1970 annettu neuvoston direktiivi 70/156/ETY2, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/54/EY3). Tämä teksti on olennainen ETA-sopimuksen osalta. C Asiakirjan tausta Irlantia lukuun ottamatta kaikki jäsenvaltiot ovat sopimuspuolia vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä tiekuljetuksista tehdyssä eurooppalaisessa sopimuksessa (ADR-sopimus)4. Sellaiset ADR-sopimuksen määräykset, aineiden maantiekuljetuksissa käytettävien ajoneuvojen rakennetta koskevia vaatimuksia, on joissa asetetaan vaarallisten 1 2 3 4 Nykyisin voidaan suorittaa koko ajoneuvon tyyppihyväksyntä ainoastaan autoille, koska kaikki "erityiset" direktiivit on annettu ja pantu täytäntöön ainoastaan kyseisellä tuotesektorilla. Koko ajoneuvon tyyppihyväksyntä on ollut pakollinen uusille autotyypeille 1 päivästä tammikuuta 1996 alkaen Euroopan unionissa. Muiden ajoneuvoluokkien osalta on yhä annettava joitain erityisdirektiivejä ennen kuin koko ajoneuvon tyyppihyväksyntä voidaan toteuttaa. Vaarallisten aineiden kuljetukseen käytettävien ajoneuvojen osalta puuttuu vielä yksi tärkeä direktiivi eli direktiivi kyseisten ajoneuvojen teknisistä rakenneominaisuuksista ja varustelusta. Tämä perustamissopimuksen 100 a artiklaan perustuva direktiiviluonnos poistaa tämän puutteen. EYVLN:oL42, 23. 2. 1970, s. 1 EYVLN:o L 266, 08. 11. 1995, s. 1 ECE/TRANS/110 (Nide I ja II), Geneve, 30. 09. 1957 saatettu osaksi yhteisön lainsäädäntöä direktiivillä 94/55/EY5. Tätä direktiiviä on sovellettava tammikuusta 1997 alkaen vaarallisten aineiden kotimaan maantiekuljetuksissa ja kyseisten aineiden jäsenvaltioiden välisissä koetuksissa käyttävien ajoneuvojen rakenteeseen. Tällä direktiivillä ei kuitenkaan varmisteta, että muissa jäsenvaltioissa hyväksytään vaarallisten aineiden kuljetuksissa käytettävien ajoneuvojen rakenteelliset ominaisuudet. Euroopan tyyppihyväksyntäjärjestelmänmukaisestijottaajoneuvotvoisivat liikkua vapaasti yhteisön alueella yhdenmukaistettujen rakenneominaisuuksien perusteella. Tällä direktiivillä saavutetaan tämä tavoite. erityisdirektiivi hyväksyttävä Tästä on Näin ollen tässä direktiivissä täydennetään neuvoston direktiiviä 94/55/EY ja säädetään erityisedellytyksistä vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitettujen perusajoneuvojen sopivalle suunnittelulle ja rakenteelle; ja teknisille erityisominaisuuksille, jotka koskevat sähkölaitteita, jarrujärjestelmää (esim. ABS-jarrut ja lisäjarrujärjestelmä), palovaaran ehkäisyä ja nopeusrajoitusta. Nämä säännökset pohjautuvat neuvoston direktiivin 94/55/EY säännöksiin (suora viittaus kyseiseen direktiiviin). Tämän direktiivin kaikkien olennaisten teknisten vaatimusten noudattamisella varmistetaan kyseisten ajoneuvojen vapaa liikkuminen Euroopan unionin sisämarkkinoilla. Näin ollen kun ajoneuvotyypille myönnetään tyyppihyväksyntä tämän direktiivin mukaisesti, jäsenvaltiot eivät voi kieltää valmistajia tarjoamasta sitä myyntiin, kieltäytyä rekisteröimästä sitä eivätkä kieltää sen liikkeelle laskemista sen rakenteeseen liittyvistä syistä. Ilman pilaantumista ja melupäästöjä lukuun ottamatta tämä uusi direktiivi perustuu optimaaliseen yhdenmukaistamiseen niin kuin kaikki hyötyajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevat erityisdirektiivit. Jäsenvaltiot voivat vaatia, että sovelletaan ainoastaan Euroopan yhteisön erityisdirektiivien säännöksiä. Vaihtoehtoisesti ne voivat myös säilyttää kansallisen tässä asiassa, jolloin valmistaja voi valita tämän ja yhdenmukaistettujen vaatimusten välillä. Jäsenvaltiot voivat vapaasti vaatia, että valmistaja, joka ei ole noudattanut EY-tyyppihyväksyntää, noudattaa heidän kansallisia vaatimuksiaan. lainsäädännön Tämä direktiivi ei vaikuta kyseisten ajoneuvojen käyttöä koskevaan kansalliseen tai yhteisön lainsäädäntöön. Luonnosehdotuksen hallinnolliset säännökset vastaavat direktiivin 70/156/ETY vastaavia säännöksiä jatkuvuuden varmistamiseksi. aineiden maantiekuljetuksissa Tämä direktiivi on valinnainen, kunnes kehysdirektiivistä 92/53/ETY tulee pakollinen vaarallisten kaikissa jäsenvaltioissa. Aina kun valmistaja haluaa käyttää hyväksi tämän direktiivin säännöksiä, hänen on sallittava tehdä niin, ja muiden jäsenvaltioiden on annettava tämän direktiivin teknisten edellytysten täyttävien ajoneuvojen liikkua vapaasti. käytettäville ajoneuvoille EYVL N:o L 319, 12. 12. 1994, s. 7 X et D. Asianomaisten osapuolten kuuleminen Vuonna 1994 komissio pyysi moottoriajoneuvotyöryhmäa (Motor Vehicle Working Group)6 tutkimaan vaarallisten aineiden maantiekuljetuksissa käytettäviä ajoneuvoja koskevaa luonnosehdotusta direktiiviksi, joka poistaisi olemassa olevat tekniset esteet kyseisten ajoneuvojen vapaalle liikkumiselle. Tämä työryhmä on auttanut komissiota tätä direktiiviehdotusta varten laadittavien liitteiden valmistelussa. E. Ehdotuksen sisältö Artiklat Artiklat vastaavat yleisesti ottaen kehysdirektiivin 70/156/ETY mukaisesti annettujen muiden erityisdirektiivien artikloja ja niissä sovelletaan direktiivin 70/156/ETY säännöksiä. Liitteet Liitteessä I esitetään viiden ajoneuvoluokan soveltamisala ja luokitus seuraavasti: EX/n EX III FL OX AT räjähteiden kuljetukseen kuljetusyksikköinä; räjähteiden kuljetukseen kuljetusyksikköinä; tarkoitetuille ajoneuvoille tyypin II tarkoitetuille ajoneuvoille tyypin III ajoneuvoille, jotka on tarkoitettu kuljettamaan sellaisia nesteitä, joiden leimahduspiste on korkeintaan 61°C, tai palavia kaasuja tilavuudeltaan yli 3 000 litran säiliökonteissa, kiinteissä säiliöissä tai litran vetoisissa monisäiliöajoneuvoissa, jotka on tarkoitettu palavien kaasujen kuljettamiseen; irrotettavissa säiliöissä ja yli 1 000 ajoneuvoille, jotka on tarkoitettu kuljettamaan 5. 1 luokan 2501 reunanumeron 1 a) kohdan aineita tilavuudeltaan yli 3 000 litran säiliökonteissa, kiinteissä säilöissä tai irrotettavissa säiliöissä; ajoneuvoille, jotka on tarkoitettu kuljettamaan vaarallisia aineita tilavuudeltaan yli 3 000 litran säiliökonteissa, kiinteissä säiliöissä tai litran vetoisissa monisäiliöajoneuvoissa, jotka eivät ole tyyppiä FL tai OX; irrotettavissa säiliöissä ja yli 1 000 Liitteessä II sekä lisäyksessä 1 ja 2 on esitetty esimerkki käytettävästä EY- tyyppihyväksyntämerkinnästä, ovat myöntäneet tyyppihyväksynnän kehysdirektiivin 70/156/ETY mukaisesti. hyväksyntäviranomaiset kun Neuvoa-antava työryhmä, joka muodostuu jäsenvaltioista, kansainvälisistä toimielimistä ja asianosaisista teollisuuden ryhmittymistä sekä kuluttajista ja liikenteenharjoittajista. bVr- EHDOTUS: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI ANNETTU MOOTTORIAJONEUVOISTA JA NIIDEN PERÄVAUNUISTA VAARALLISTEN AINEIDEN TIEKULJETUKSISSA JA DIREKTIIVIN 70/156/ETY MUUTTAMISESTA M O O T T O R I A J O N E U V O J EN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN OSALTA P E R Ä V A U N U J EN JA N I I D EN EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan Yhteisöstä tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen1, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä2, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon3, ottavat huomioon vaarallisten aineiden lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 94/55/EY4 tiekuljetuksia koskevan lainsäädännön sekä katsovat, että sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palveluiden ja pääoman vapaa liikkuvuus taataan, vaarallisten aineiden vaatimusten yhdenmukaistaminen on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi, tarkoitettuja ajoneuvoja koskevien tiekuljetuksiin teknisten on täytettävä moottoriajoneuvoja ja niiden perävaunuja koskevat tekniset vaatimukset, jotka ovat vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin liittyvän kansallisen lainsäädännön mukaiset; kyseiset vaatimukset vaihtelevat eri jäsenvaltioissa, vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin tarkoitettuja ajoneuvoja koskeviin määräyksiin liittyvät erilaiset menettelyt ja vaatimukset toimivat kaupan teknisinä esteinä, olisi poistettava kaupan tekniset esteet vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin tarkoitettuja ajoneuvoja koskevien määräysten osalta ja sallittava kyseisten markkinajärjestöjen toimia joustavasti, sisämarkkinoiden yhteydessä on tarpeen yhdenmukaistaa vaarallisten aineiden tiekuljetusta koskevat standardit, EYVLN:o EYVL N:o EYVL N:o EYVLN:o L 319, 12. 12. 1994, s. 7 on tarpeen yhdenmukaistaa hyväksyntämenettelyt jäsenvaltioissa, tämä direktiivi on yksi niistä erityisdirektiiveistä, joita on sovellettava, jotta noudatettaisiin EY-tyyr^ihyväksyntämenettelyä, joka on perustettu neuvoston direktiivillä 70/156/ETY5, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/54/EY6, näin ollen direktiivissä 70/156/ETY säädettyjä ajoneuvojen järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin, ja erityisesti direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdassa ja 4 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että jokaiseen erityisdirektiiviin on liitetty ilmoituslomake, joka sisältää olennaiset osat kyseisen direktiivin liitteeseen VI pohjautuvan tyyppihyväksyntätodistuksen, jotta tyyppihyväksyntä voidaan käsitellä tietokoneella, liitteestä I ja ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tätä direktiiviä sovelletaan jäsenvaltioissa tai niiden välillä tapahtuvissa vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin tarkoitettuja N ja O -luokan ajoneuvoihin. Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 2 artikla 'ajoneuvolla' kaikkia moottoriajoneuvoja, lukuunottamatta M-luokan ajoneuvoja, ja niiden perävaunuja, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 70/156/ETY liitteessä II olevassa A kohdassa 'ADR-sopimuksella' Eurooppalaista sopimusta, sellaisena kuin se määritellään direktiivin 94/55/EY 2 artiklassa 'vaarallisilla aineilla' aineita ja tavaroita, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 94/55/EY 2 artiklassa 'kuljetuksella' tiekuljetuksia, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 94/55/EY 2 artiklassa 3 artikla Lisätään direktiivin 70/156/ETY liitteessä IV olevaan I osaan seuraavat kohdat: "I osa 5 6 EYVL N:o L 42, 23. 02. 1970, s. 1 EYVLN:oL266, 08. 11. 1995, s. 1 56 Vaarallisten aineiden kuljetus 97/xxx/EY EYVL N:o L. jne. N,; N2; N3; O,; 02; 03; Ö4" 4 artikla Jäsenvaltio ei saa kieltäytyä antamasta ajoneuvotyypille EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää, tai kieltäytyä rekisteröimästä ajoneuvoa eikä kieltää ajoneuvon myyntiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä vaarallisten aineiden kuljetuksiin liittyvistä syistä, jos tämän direktiivin liitteiden vaatimukset täyttyvät. 5 artikla Tarvittavat muutokset tämän direktiivin liitteiden vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen on tehtävä direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 6 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [1 päivänä tammikuuta 1997]. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 7 artikla Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä [1 päivästä tammikuuta 1997]. 8 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 9 artikla Parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Tehty Brysselissä LUETIELO LDTIEISTÄ Liite I Soveltamisala, luokitus, vaatimukset Liite II Tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset Lisäys 1: Ilmoituslomake Lisäys 2: EY-tyyppihyväksyntätodistus Lisäyksen liite. 6 Lirrei 1. Soveltamisala 1. 1 Tätä direktiiviä sovelletaan vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin tarkoitettuihin alusta-ohjaamorakenteisiin ajoneuvoihin, puoliperävaunun tai perävaunualustan tai itsekantavalla korilla varustetun perävaunun vetoautoihin (katso direktiivin 94/55/EY liitteessä B olevassa reunahuomautuksessa 220 200 oleva 1 kohta). 2. Määritelmät 2. 1 Luokissa N,, N2, N3,0,, 02, 03 ja 04 'tyypillä' tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan ainakaan seuraavien olennaisten kohtien suhteen: valmistaja, valmistajan tyyppinimitys, luokka, rakentamista ja suunnittelua koskevat olennaiset näkökohdat, alusta / pohjalevy (selkeät ja perustavaa laatua olevat erot), akseleiden lukumäärä, moottori (polttomoottori / sähkömoottori / hybridi) 3. Luokitus 3. 1 Ajoneuvot reunahuomautuksen 220 301 mukaan seuraavasti: luokitellaan direktiivin 94/55/EY liitteessä B olevan 3. 1. 1 EX/n räjähteiden kuljetuksiin tarkoitetut II-tyypin kuljetusyksiköt; 3. 1. 2 EX/III räjähteiden kuljettamiseen tarkoitetut III-tyypin kuljetusyksiköt; 3. 1. 3 FL 3. 1. 4 OX ajoneuvot, jotka on tarkoitettu palavien kaasujen sekä sellaisten nesteiden kuljetuksiin, joiden leimahduspiste on korkeintaan 61°C, yli 3 000 litran vetoisissa tankeissa, kiinteissä tankeissa tai irrotettavissa tankeissa ja yli 1 000 litran vetoiset palavien kaasujen kuljetuksiin tarkoitetut monisäiliöiset ajoneuvot; ajoneuvot, jotka on tarkoitettu 5. 1 kohdan reunahuomautuksessa 2501 olevassa l°(a) kohdassa mainittujen aineiden kuljetuksiin, yli tai 3 000 irrotettavissa tankeissa; tankeissa, kiinteissä litran vetoisissa tankeissa 3. 1. 5 AT muut kuin FL tai OX -luokan ajoneuvot, jotka on tarkoitettu vaarallisten aineiden kuljetuksiin, yli 3 000 litran vetoisissa tankeissa, kiinteissä tankeissa tai irrotettavissa tankeissa ja yli 1 000 litran vetoiset monisäiliöiset ajoneuvot; Vaatimukset On täytettävä vaarallisten aineiden tiekuljetuksiin tarkoitettujen ajoneuvojen tarvittaessa niiden rakennetta koskevat vaatimukset, mukaan tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset, joista määrätään direktiivin 94/55/ETY liitteen B reunahuomautuksissa 220 500 - 220 540. lukien LIITE II TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET 1. EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN 1. 1 Vaarallisten aineiden tiekuljetukseen liittyvän, direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 koskevan hakemuksen tekee ajoneuvon valmistaja. ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntää kohdan mukaisen 1. 2 Ilmoituslomakkeen malli esitetään lisäyksessä I. 1. 3 Hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo on toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle. 1. 4 Valmistajalla on oikeus esittää mitä tahansa tietoja ja testituloksia, joiden avulla voidaan todistaa riittävän luotettavasti, että vaatimukset täyttyvät. 2. EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN ANTAMINEN 2. 1 Jos aiheelliset vaatimukset täytetään, sovelletaan direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 kohtaa ja tarvittaessa 4 artiklan 4 kohtaa. 2. 2 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli esitetään lisäyksessä II. 2. 3 2. 4 Tyyppihyväksyntänumero liitteen VII mukaisesti jokaiselle hyväksytylle ajoneuvotyypille. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille. annetaan direktiivin 70/156/ETY tapauksissa Epäselvissä direktiivin vaatimukset, on otettava huomioon kaikki valmistajan toimittamat tiedot tai testitulokset, jotka voidaan ottaa huomioon hyväksyntäviranomaisen suorittamaa hyväksyntätestiä vahvistettaessa. tarkistettaessa, täyttääkö ajoneuvo 3. TYYPIN MUUTOKSET JA TYYPPIHYVÄKSYNTÖJEN MUUTOKSET 3. 1 3. 2 Tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyihin ajoneuvotyyppien muutoksiin sovelletaan direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan säännöksiä. Voidaan suorittaa osittainen testi sellaisena kuin muutokset tehnyt tutkimuslaitos on sen määrittänyt. 4. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS Valmistuksen vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi suoritetut toimenpiteet on toteutettava direktiivin 70/156/ETY 10 artiklassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti. LISÄYS I nJVOTOSLOMAKE N:o neuvoston direktiivin 70/156/ETY liitteen I mukaan vaarallisten aineiden tiekuljetukseen käytettävän ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnästä Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja niissä on oltava sisällysluettelo. Piirustukset on toimitettava tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava. 0 0. 1 YLEISTÄ Merkki (valmistajan nimi): 0. 2. Ajoneuvon tyyppi: 0. 2. 1 Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet): 0. 3 Tyypin tunnistustavat: 0. 3. 1 Sijainti: 0. 4 Ajoneuvoluokka: 0. 4. 1 Luokitus niiden vaarallisten aineiden mukaan, joita ajoneuvolla kuljetetaan: 0. 5 0. 8 1. 1. 1 1. 6 2 Valmistajan nimi ja osoite: Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET Valokuvat ja/tai piirustukset esimerkkiajoneuvosta: Moottorin sijainti ja järjestely: MASSAT JA MITAT (e) (kiloina ja millimetreinä) 2. 4. 2 Alustat, joissa on kori: 2. 4. 2. 1 Pituus (j): 2. 4. 2. 2 Leveys (k): 2. 4. 2. 2. 1 Kylmäkuljetusajoneuvon korin leveys (k): 10 2. 4. 2. 3 Korkeus (kuormittamattomana) (1) (jos jousituksen korkeutta voidaan säätää, ilmoitetaan tavanomainen käyttöasento):. 2. 8 3. 3. 2 Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa (y) (suurin ja pienin massa): MOOTTORI Polttomoottori: 3. 2. 1. 1 Toimintaperiaate: ldpinäsytytys/puristussytytys, neli/kaksitahtinen ( 1 ) 8. JARRUT 8. 11 Hidastintyypin (hidastintyyppien) yksityiskohdat: 9. 9. 1 9. 2 KORI Korin tyyppi: Käytetyt materiaalit ja rakennusmenetelmät: Tässä ilmoituslomakkeessa käytetyt kohtien numerot ja alaviitteet vastaavat direktiivin 70/156/ETY liitteessä I olevia numeroja ja alaviitteitä. Tämän direktiivin kannalta tarpeettomat kohdat on jätetty pois. 11 LISÄYS n MALLI (Enimmäiskoko A4 (210 x 297 mm)) EY-1YYPPIHYVÄKSYNTÄTC»)ISTUS Viranomaisen leima Ilmoitus: tyyppihyväksynnästä^ ), tyyppihyväksynnän laajennuksesta^), tyyppihyväksynnän epäämisestäni), tyyppihyväksynnän peruuttamisesta(l) ajoneuvon/osan/erillisen teknisen yksikön(l) tyypin osalta direktiivin. /. /EY mukaisesti. Tyyppihyväksyntänumero: Perusteet laajennukselle: I JAKSO 0. 1 0. 2. 0. 2. 1 0. 3 0. 3. 1 0. 4 (') (2) (3) Merkki (valmistajan toiminimi): Ajoneuvon tyyppi: Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet): tekniseen yksikköön merkityt tyypin Ajoneuvoon/osaan/erilliseen tunnistustavat^): Näiden merkintöjen sijainti: Ajoneuvoluokka(l)(3): Tarpeeton viivataan yli. Jos tunnistustavat sisältävät merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä tyyppihyväksyntätodistuksessa tarkoitettujen ajoneuvojen, osien tai erillisen teknisen yksikön tyyppien kuvaamisessa, ne esitetään asiakirjoissa tunnuksella '?' (esim. ABC??123??). Sellaisena kuin ne määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteessä II A. 12 0. 5 0. 8 n JAKSO 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Valmistajan nimi ja osoite: Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäyksen liite Testien suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos: Testausselosteen päiväys: Testausselosteen numero: Huomautukset (jos niitä on): ks. lisäyksen liite Paikka: Päiväys: Allekirjoitus: Liitteenä hyväksyntäasiakirjoista, jotka ovat pyynnöstä saatavissa. toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevista luettelo 13 USAYKSEN LIITE ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntätodistukseen N:o direktiivin. /. /ETY, mukaisen ajoneuvon tyyppihyväksynnän osalta. Lisätiedot Luokitus Lyhyt kuvaus rakennemateriaalien osalta: ajoneuvotyypistä sen rakenteen, mittojen ja Moottorin paikka edessä/takana/keskellä(1) Vetävät pyörät: etupyörät/takapyörät(l) Testattavan ajoneuvon massa Etuakseli: Taka-akseli: Yhteensä: Huomautukset: vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvoille): (esim. voimassa sekä oikeanpuoleisen kg kg kg että 1 1. 1 1. 2 1. 4 1. 5 1. 6 5 (') Tarpeeton viivataan yli. 14 SELVITYS VAIKUTUKSESTA KILPAIIIJKYKYYN JA TYÖPAIKKOIHIN Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vaarallisten aineiden maantiekuljetuksista sekä moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta. I. Mikä on toimenpiteen tärkein perustelu? Kansallisten lakien yhdenmukaistaminen Tieturvallisuuden parantaminen Mukauttaminen tekniikan kehitykseen II. Mukana olevien yritysten ominaisuudet, erityisesti seuraavat: sisältyykö niihin paljon pieniä ja keskisuuria yrityksiä? ovatko ne oikeutettuja jäsenvaltion alueelliseen tukeen? ovatko ne oikeutettuja Euroopan aluekehitysrahaston tukeen? Ei Ei Ei III. Millaisia velvoitteita kyseisille yrityksille on määrätty? Ei minkäänlaisia. IV. Millaisia velvoitteita paikalliset viranomaiset kenties määräävät välillisesti kyseisille yrityksille? Ei mitään ylimääräisiä velvoitteita. V. Sovelletaanko pieniin ja keskisuuriin yrityksiin joitain erityistoimenpiteitä? Ei VI. Miten tämän ennakoidaan vaikuttavan: yrityksen tuottavuuteen? työpaikkoihin? VII. Onko työmarkkinaosapuolia kuultu? Ei mitenkään Ei mitenkään Ei -U ISSN 1024-4492 KOM(96) 555 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 06 15 14 Luettelonumero : CB-CO-96-559-FI-C ISBN 92-78-10856-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: REGULAMENTO (CE) Nº 2356/96 DA COMISSÃO de 10 de Dezembro de 1996 que fixa as taxas de conversão agrícolas

eurovoc_concepts:
primary sector
representative rate


title: Décision concernant le projet commun, approuvé par le Comité de conciliation, de décision du Parlement européen et du Conseil portant adoption d'un programme d'action communautaire pour la prévention de la toxicomanie conformément au cadre de l'action dans le domaine de la santé publique (1996-2000) (C4-0575/96 94/0135(COD))

eurovoc_concepts: European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction

formats: html print


title: Regulamento (CE) nº 2352/96 da Comissão de 10 de Dezembro de 1996 que fixa as taxas de juro a aplicar no cálculo das despesas de financiamento das intervenções que consistem na compra, armazenagem e escoamentos

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
EU Member State
interest
intervention buying
sales aid
storage

formats: html pdfa1b print


title: Regolamento (CE) n. 2351/96 della Commissione del 10 dicembre 1996 che determina i livelli limite per l'applicazione dei dazi addizionali all'importazione per i pomodori

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs duties
customs regulations
fruit vegetable
import
marketing year


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a European Parliament and Council Directive amending Council Directives 74/150/EEC, 74/151/ EEC, 74/152/EEC, 74/346/EEC, 74/347/EEC, 75/321/EEC, 75/322/ EEC, 76/432/EEC, 76/763/EEC, 77/311/EEC, 77/537/EEC, 78/764/ EEC, 78/933/EEC, 79/532/EEC, 79/533/EEC, 80/720/EEC, 86/297/ EEC, 86/415/EEC and 89/173/EEC relating to the maximum design speed of wheeled agricultural or forestry tractors (COM(96)0196 C4-0301/96 96/0129(COD))

eurovoc_concepts:
speed control
tractor


title: Kommissionens Forordning (EF) nr. 2352/96 af 10. december 1996 om fastsættelse af den rentesats, der skal anvendes ved beregningen af finansieringsomkostninger i forbindelse med interventioner i form af opkøb, oplagring og afsætning


title: Kertomus direktiivin 90/220/ETY uudelleen tarkastelusta bioteknologiasta ja valkoisesta kirjasta annetun komission tiedonannon yhteydessä

eurovoc_concepts:
EC Directive
biotechnology
labelling
marketing
product safety

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 10. 12. 1996 KOM(96)630 lopull. KERTOMUS DIREKTIIVIN 90/220/ETY UUDELLEEN TARKASTELUSTA BIOTEKNOLOGIASTA JA VALKOISESTA KIRJASTA ANNETUN KOMISSION TIEDONANNON YHTEYDESSÄ (kömmission esittämä) A. JOHDANTO Uudenaikaista bioteknologiaa käyttävien toimien turvallisuus Euroopan unionissa varmistetaan tällä hetkellä neljällä horisontaalisella direktiivillä (direktiivit 90/219/ETY, 90/220/ETY, 90/679/ETY ja 94/55/EY) ja useilla alakohtaisilla direktiiveillä ja asetuksilla (ks. liite I). tarkoituksellinen Direktiivin 90/219/ETY soveltamisalaan kuuluu geneettisesti muunnettujen mikro- organismien (GMM) käyttö suljetuissa oloissa (esimerkiksi tutkimuskäyttö ja käyttö teollisuuslaitoksissa) ja direktiiviä 90/220/ETY puolestaan sovelletaan geneettisesti muunnettujen organismien (GMO) tarkoitukselliseen levittämiseen ympäristöön. Sekä levittäminen koetarkoituksessa että tarkoituksellinen levittäminen tuotteiden markkinoille saattamiseksi kuuluvat jälkimmäisen direktiivin soveltamisalaan. Direktiivin 90/220/ETY 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että tuotelainsäädäntö voi korvata ympäristövaarojen arvioinnista direktiivin C osassa annetut säännökset. Tämä lähestymistapa tunnetaan nimellä "one door, on key" -politiikka, ja sen tarkoituksena on varmistaa, että yksi arviointi- ja ilmoitusmenettely on riittävä, kun kysymyksessä on GMO:eja sisältävien tai niistä koostuvien tutteiden markkinoille saattaminen. Tämän politiikan mukaisesti GMO:eja sisältäviin tai niistä koostuviin tuotteisiin sovelletaan erityistä tuotelainsäädäntöä, joka sisältää direktiivissä 90/220/ETY säädetyn kaltaisen vaarojen arvioinnin, mutta jossa otetaan erityisesti tuomioon tuotteen aiottu käyttötarkoitus. Tämän kertomuksen liitteissä I ja II on luettelo yhteisön jo annetusta ja valmisteilla olevasta lainsäädännöstä, joka liittyy mainittuun "one door, one key" -politiikkaan. Tiedonannossaan Bioteknologia ja valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä (kesäkuu 1994) komissio tunnustaa nykyaikaisen bioteknologian merkityksen ja vahvistaa, että tulevaisuudessa toisiinsa liittyvien bioteknologian alan säännösten verkon kokonaisuudessaan on toisaalta varmistettava aina asianmukaisen valvonnan noudattaminen, kansalaisten luottamuksen luominen ja asianomaisten teollisuudenalojen kilpailukykyinen kehitys ja toisaalta taattava ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu. 1 Tämän perusteella komissio on vahvistanut kantansa, jonka mukaan bioteknologian alan kehittämiseksi olisi tulevaisuudessa sovellettava seuraavaa kahden lähestymistavan sääntelyä: • o l e v i en m a h d o l l i s u u k s i en h y v ä k s i k ä y t tö o l e m a s sa toimenpiteiden/menettelytapojen/valvonnan/vaatimusten tarkistamiseksi käyttämällä "kevyttä" menettelyä mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen (sääntelykomiteamenettely) eli sisäinen muuttaminen tekeminen olemassa olevaan lainsäädäntöön, jotta siihen muutosten teknisellä voidaan sisällyttää muutoksia, joita ei. voida mukauttamisella, puuttumatta kuitenkaan sääntelyn perusrakenteeseen eli ulkoinen muuttaminen. 1 toteuttaa Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous-ja sosiaalikomitealle Bioteknologia ja valkoinen kirja kasvusta kilpailukyvystä ja työllisyydestä - seuraavan vaiheen valmistelu, s. 3 Direktiivin 90/220/ETY osalta tiedonannossa pääteltiin, että direktiivi on tarpeeksi joustava, jotta se tyydyttää tämänhetkiset tarpeet, jotka liittyvät tekniikan kehitykseen mukauttamiseen ja menettelyjen yksinkertaistamiseen. Tiedonannossa todettiin kuitenkin, että joitakin sen näkökohtia voitaisiin tulevaisuudessa parantaa. 2 Tämän perusteella komissio otti asiakseen toteuttaa direktiivin 90/220/ETY uudelleen tarkastelun, jonka tarkoituksena on arvioida tarve tehdä seuraaviin tiedonannossa esitettyihin tavoitteisiin liittyviä ehdotuksia: "1) laajentaminen niin, että sen Direktiivin 90/220/ETY joustavuuden soveltamisala ja noudatettavat menettelyt ovat aina asianmukaiset vaaroihin nähden ja helposti mukautettavissa 2) 3) 4) Entistä yhdenmukaisemman päätöksentekomenettelyn vahvistaminen jäsenvaltioiden välillä tehdyn levittämisen yhteydessä tutkimus- ja kehittämistarkoituksessa Uusien mahdollisuuksien antaminen ilmoittajille (teollisuus ja tutkijat) entistä suuremman hyödyn saamiseksi yhdenmukaisesta yhteisön järjestelystä Mainitun helpottaminen. 3 direktiivin ja tuotelainsäädännön välisen yhteyden Mainitun direktiivin täytäntöönpanon jälkeen saatu kokemus on parantanut sen toiminnan ymmärtämistä. Erityisesti keskustelut direktiivissä tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten ja asianomaisten osapuolien välillä on auttanut määrittelemään ongelmia ja mahdollisia ratkaisutapoja. Tämä kokemus ei kuitenkaan ole ollut riittävä direktiivin 90/220/ETY uudelleen tarkastelemiseksi vuoden 1995 ensimmäisen puoliskon aikana, kuten komission tiedonannossa Bioteknologia ja valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä edellytettiin. 3 Tässä asiakirjassa esitetään tarkastelusta, joka käsitti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, teollisuuden ja tutkimuksen alan yhdistysten, ympäristö- ja kuluttajajärjestöjen ja ammattiyhdistysten kuulemisen. Tehdyssä analyysissä on otettu huomioon alan kansainvälinen kokemus. tulokset uudelleen IL DIREKTIIVIN 9Q/22Q/ETY TOIMINNAN ANALYYSI Direktiivi 90/220/ETY tuli voimaan 23 päivänä lokakuuta 1991, minkä jälkeen ilmoitusta jäsenvaltioiden koetarkoituksessa tehdystä levittämisestä ja 16 tuoteilmoitusta (ks. liite III). Luvut toimivaltaisille viranomaisille on tehty 747 Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentilleja talous-ja sosiaalikomitealle Bioteknologia ja valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä - seuraavan vaiheen valmistelu, s. 5 Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentilleja talous-ja sosiaalikomitealle Bioteknologia ja valkoinen kirja kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä - seuraavan vaiheen valmistelu, s. 6 saattavat tuntua merkittäviltä, mutta asiaa on tarkasteltava kansainvälisen kokemuksen perusteella (ks. liite IV). Direktiivin 90/220/ETY A osa: Yleiset säännökset Direktiivin 90/220/ETY A osassa määritellään pääasiassa seuraavat asiat: a) säädöksen soveltamisala ja erityisesti olosuhteet, joissa direktiiviä 90/220/ETY sovelletaan (direktiivin 1 artikla ja käsitteille 'tuote', 'tarkoituksellinen levittäminen', 'markkinoille saattaminen' 'käyttö' 2 artiklassa annetut määritelmät) ja organismit, joihin direktiiviä 90/220/ETY sovelletaan (käsitteille 'organismi' ja 'geneettisesti muunnettu organismi (GMO)' 2 artiklassa annetut määritelmät ja 3 artiklassa säädetyt poikkeukset) b) jäsenvaltioiden velvoitteet. A osan osalta tehdyssä analyysissä tulivat esille seuraavat asiat: Kokemus on osoittanut, että jotkut 2 artiklassa annetuista määritelmistä (erityisesti käsitteiden levittäminen') 'markkinoille saattaminen' aiheuttavat jotakin täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia. 'tarkoituksellinen ja Vastikään on myös tullut esille se, että käsitteen 'tarkoituksellinen levittäminen' määritelmään läheisesti liittyvässä 1 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa ei määritellä yksiselitteisesti niitä olosuhteita, joissa tuotteet kuuluvat direktiivin saakka noudatettua käytännöllistä 90/220/ETY lähestymistapaa olisi mukautettava, tarkastella tapauskohtaisesti. soveltamisalaan. Tähän tilanteita voitaisiin jotta Vaikka koko direktiivin oletetaan koskevan ihmisille ja ympäristölle aiheutuvien vaarojen arvioimista, vaaroja ja niiden arvioinnin perusteita ei kuitenkaan määritellä. On huomattava, että tuotelainsäädännössä (lääkkeet, elintarvikkeet jne. ) on perinteisesti määritelty sen soveltamisalaan kuuluvien arviointien tavoitteet. Tällaiset tavoitteet on näin ollen sisällytettävä direktiiviin ja tuotelainsäädäntöön yhdenmukaistamisen edistämiseksi ja sen estämiseksi, että jäsenvaltioiden viranomaiset tekevät eri päätelmiä samojen tietojen perusteella. Lisäksi on otettava käyttöön tieteellisen haitta/hyötysuhteen arvioinnin periaate, jotta voidaan määritellä, mitkä tietyntyyppisen levittämisen sivuvaikutukset ovat hyväksyttäviä, jolloin viranomaisilla on mahdollisuus määrittää levittämisen yleinen hyötyvaikutus. 4- Direktiivin 90/220/ETY B osa: GMO:ien taikoituksellinen levittäminen ympäristöön tutkimus- ja kehittämistarkoituksessa tai muussa kuin markkinoille saattamisen tarkoituksessa Direktiivin 90/220/ETY B osassa määritellään menettely, jota on noudatettava, kun GMO:eja levitetään koetarkoituksessa ympäristöön (esimerkiksi ilmoituksen tekeminen, mahdollisesti vaaditut tiedot, vaaran arviointi, huomioiden tai tietojen vaihto suostumuksen antaminen). toimivaltaisen viranomaisen jäsenvaltioiden välillä, a) Vaarojen luokittelu ia hallinnolliset menettelyt Direktiivin 90/220/ETY antamisen ajankohtana alalta oli saatu hyvin vähän kokemusta, ja kaikkien GMO:ien levittämisen katsottiin mahdollisesti aiheuttavan samanlaisia vaaroja. Tämän perusteella perustettiin yksi hallinnollinen menettely tutkimus- ja kehittämistarkoituksessa tehtyä levittämistä varten. Menettely on auttanut luomaan infrastruktuurin tämän nopeasti kehittyvän alan valvomiseksi, ja se on lisännyt kansalaisten luottamusta siihen, että on olemassa väline vaaroihin puuttumiseksi. jäsenvaltioita Teollisuudessa jo täytääntöönpantujen käytäntöjen perusteella saatu kokemus osoittaa kuitenkin, että tapauskohtaisen lähestymistavan lisäksi on tarpeen perustaa luokitus, joka vastaa levittämiseen liittyviä tunnettuja levittäminen aiheuta vaaroja. Sittemmin on osoitettu, ettei kaikki samanlaista vaaraa eikä näin ollen edellytä samantasoista hallinnollista valvontaa. luokitus antaisi mahdollisuuden vahvistaa hallinnolliset Mainittu vaatimukset, jotka olisivat kaikissa tapauksissa suhteessa todettuun vaaraan, jolloin vältyttäisiin turhalta hallinnolliselta työltä alentamatta kuitenkaan turvallisuuden tasoa. säädetä vaarojen Nykyisessä direktiivissä ei luokituksesta eikä hallinnollisten vaatimusten erottelusta aiheutuvien vaarojen mukaan. Direktiiviin olisi sisällytettävä tällainen luokitus ja aiheutuvia vaaroja vastaavat hallinnolliset menettelyt. Tätä lähestymistapaa noudatetaan jo muualla maailmassa. h) Yksinkertaistetut menettelyt Direktiivissä säädetään mahdollisuudesta soveltaa yksinkertaistettua menettelyä (6 artiklan 5 kohta) tiettyjen vaatimusten täyttyessä. Tätä mahdollisuutta on käytetty ainoastaan kerran, kun yksi ilmoitus on koskenut erilaisten geneettisesti muunnettujen kasvien yhdistelmien levittämistä eri paikoissa. Vaikka kaikkia yksinkertaistetun menettelyn mahdollisuuksia ei olekaan käytetty mahdollisimman tehokkaasti hyväksi, nykyinen säädettyjen yksinkertaistamismahdollisuuksien puutteet: tuo esille nykyisessä direktiivissä tilanne Yksinkertaistetun menettelyn käyttö ainoastaan kerran tähän mennessä osoittaa, että menettely ja soveltamiseksi on hankala eikä todellakaan tyydytä bioteknologian alan nopean mukauttamisen tarpeita. sen ehdottamiseksi • Yksinkertaistettu menettely ei voi tyydyttää selkeän ja hyvin määritellyn aiheutuvaa vaaraa vastaavan luokitusjärjestelmän tarvetta. Lisäksi kaikille asianomaisille osapuolille olisi annettava mahdollisuus ehdottaa yksinkertaistetun menettelyn käyttöä. e) Useita jäsenvaltioita koskevat menettelyt Direktiivissä 90/220/ETY ei säädetä mahdollisuudesta soveltaa yhtä menettelyä useissa jäsenvaltioissa tapahtuvan levittämisen osalta. Alan kehittyessä on tullut entistä tarpeellisemmaksi tehdä GMO:illa kokeita useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Tällainen menettely olisi erityisen edullinen pk-yrityksille, jotka eivät yleensä ole sijoittautuneet useampaan kuin yhteen jäsenvaltioon. Direktiiviin olisi näin ollen sisällytettävä mainittu säännös. d) Vaarojen arviointi tekstissä tyydytettäviä Direktiivin antamisajankohtana ei ollut mahdollista määritellä vaaditun vaarojen arvioinnin perusteita (ks. edellä) tai käytettävää metodologiaa ja direktiivin turvallisuusvaatimuksia. Vaikka direktiivin järjestelmä toimii yhteisesti hyväksyttyjen tavoitteiden ja jonkinasteiseen metodologian puuttuessakin, turvallisuusstandardien yhdenmukaisuuden puutteellisuuteen jäsenvaltioissa. Näin ollen ilmoittaja on joutunut noudattamaan eri vaatimuksia sen mukaan, missä jäsenvaltiossa levittäminen on tapahtunut. tilanne on johtanut Saatujen tietojen ja kokemusten perusteella on nyt mahdollista ja tarpeen luoda keskitetty määritelmä vaarojen ja metodologialle. tavoitteille arvioinnin e) Tietojen vaihto jäsenvaltioiden välillä tietokannan. Jäsenvaltioille Direktiivin 9 artiklassa säädetään, että kokeellisesti levittämisestä olisi vaihdettava tietoja. Näin tapahtuukin jo, ja komissio aikoo perustaa tätä koskevan tehdyistä yli 700 kokeellista ilmoituksesta saatu kokemus osoittaa, että levittämistä koskevasta tuotteiden saada komission olisi hyödyllistä hyväksymisestä, jotta se voisi tiedottaa asiasta jäsenvaltioille. Jäsenvaltiot saisivat näin tietoa tuotteiden turvallisuuden arvioinnista ja erityisesti levittämisen tuloksista. aiheelliset tiedot Direktiiviin olisi näin ollen sisällytettävä entistä tiukemmat säännökset tietojen vaihdosta jäsenvaltioiden välillä. f) Yhtevs kokeellisen ia tuotteiden levittämisen välillä ihmisten Direktiivissä säädetään, että GMO:ien kokeellinen levittäminen ei saisi aiheuttaa vaaraa terveydelle ja ympäristölle 6 artiklassa vahvistettujen tarkoituksen tai vaatimusten mukaisesti. Olisi tutkittava, kokemusta miten B käyttää saatua syntyvien ympäristöongelmien markkinointivaiheessa mahdollisesti ratkaisemiseksi. Tämä voitaisiin tehdä keräämällä niitä koskevia tietoja (ks. kohta e edellä). voitaisiin osalta osan Tämän vuoksi olisi tutkittava mahdollisuutta sisällyttää direktiiviin kehotus tai velvollisuus kerätä tietoja, jotka saattaisivat olle oleellisia GMO:n myöhemmän arvioinnin kannalta, kun tarkoituksena on saattaa tuote tai markkinoille joko direktiivin 90/220/ETY C osan säännösten asianomaisen tuotelainsäädännön perusteella tilanteen mukaan. tutkimus- On syytä korostaa, että GMO:ien markkinoille saattamista koskevasta yhteisön tuotelainsäädännöstä keskustellaan parhaillaan neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. Mainitussa lainsäädännössä ei säädetä erityisestä ympäristövaarojen arvioinnista GMO:ien ja kokeellisen levittämisen osalta, ja siinä viitataan "direktiivin 90/220/ETY B osan mukaisesti annettuihin lupiin". Tämän vuoksi saattaisi olla hyödyllistä valmistella markkinoille saatettavien GMO:ien ympäristövaikutusten arviointia ja mahdollisesti täydentää sitä tutkimus- ja kehittelyvaiheessa direktiivin 90/220/ETY mukaisesti. Näin ollen tietyissä tapauksissa olisi tutkittava mahdollisuutta sisällyttää kehittelyvaiheessa olevien tuotteiden kokeellisen levittämisen ympäristöön ja ihmisten terveyteen kohdistuvien vaarojen arvioinnin edellyttävään tuotelainsäädäntöön vaarojen arviointi, joka vastaa direktiivin 90/220/ETY B osassa säädettyä arviointia. Direktiivin 90/220/ETY C osa: GMO:eja sisältävien tuotteiden markkinoille saattaminen Direktiivin 90/220/ETY C osassa määritellään menettely, jota on noudatettava, kun saatetaan markkinoille GMO:eja sisältäviä tai niistä koostuvia tuotteita. Menettely edellyttää, että ilmoittaja on tehnyt valitsemalleen toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoituksen ja mainitun viranomaisen antaman myönteisen päätöksen jälkeen kaikki muut viranomaiset osallistuvat siihen ja niillä on mahdollisuus esittää vastalauseita säädetyn määräajan kuluessa. Jos vastalauseita esitetään, komission on tehtävä ehdotus päätökseksi. a) Vaarojen luokittelu ja hallinnolliset menettelyt tai niistä koostuvien Direktiivin voimaantulon jälkeen direktiivin mukaisesti on tehty 16 hakemusta GMOieja sisältävien tuotteiden markkinoille saattamiseksi. Direktiivissä yleisesti käytettäväksi säädettyä hallinnollista menettelyä (markkinoille saattaminen on mahdollista 90 päivän ajanjakson jälkeen, jonka aikana toimivaltaisilla viranomaisilla on mahdollisuus esittää huomioitaan) ei ole käytetty yhtään kertaa. Yhdessä tapauksessa komissio on joutunut antamaan neuvostolle ehdotuksen neuvoston päätökseksi (maissi). Tähän mennessä yhden ilmoituksen - 7- toimivaltaisen viranomaisen vastaanottaneen tekemä arvio ei ole tyydyttänyt kaikkia muita toimivaltaisia viranomaisia, jotka ovat puolestaan tehneet oman arvionsa eri perusteiden mukaisesti (ks. A osaa koskeva analyysi). Olisi myös huomattava, että vaikka jäsenvaltioille annetaan määräaika asiakirjojen tutkimiseksi ja lausunnon antamiseksi, komissiolle ei ole säädetty mitään määräaikaa huolimatta sen merkittävästä asemasta tuotteiden markkinoille saattamista koskevan suostumuksen antajana. Kokemus on osoittanut, että käytettävän menettelyn noudattaminen on vaikeaa, vie paljon aikaa ja on sekä käyttäjien että viranomaisten mielestä hankala. Lisäksi direktiivissä säädetään ainoastaan yhdestä menettelystä, jota sovelletaan erottelematta kaikentyyppisiin tuotteisiin siitä riippumatta, onko niillä tunnettuja vaaroja ja onko markkinoilla jo vastaavia tuotteita. On muistettava, että tällä nopeasti kehittyvällä edistyneen teknologian alalla tehtävien ilmoitusten lisäksi myös jo tehdyt ilmoitukset koskevat tuotteita, joille on jo annettu lupa EU:ssa, sekä tuotteita, jotka ovat jo olleet käytössä EU:n ulkopuolella ja jotka on todettu turvallisiksi. Tämän vuoksi on perustettava järkiperäistetyt menettelyt tuotteille, jotka eivät aiheuta lainkaan vaaraa tai aiheuttavat erittäin vähäisen tai vähäisen vaaran. Tällainen mahdollisuus on olemassa muualla maailmassa. On esimerkiksi olemassa GMO:eja, joiden välillä on samankaltaisuutta (OECD on määritellyt samankaltaisuuden erityisesti geneettisesti muunnettujen kasvien arvioinnin yhteydessä. Olisi otettava käyttöön tunnetun vaaran mukainen luokitusjärjestelmä ja järkiperäistettävä hallinnolliset menettelyt tapauksissa, joihin ei liity lainkaan vaaraa tai joihin liittyy erittäin vähäinen tai vähäinen vaara, alentamatta kuitenkaan turvallisuustasoa. Samanaikaisesti komission olisi harkittava sisäisten sääntöjensä muuttamista asemansa vahvistamiseksi menettelyssä. On myös huomattava, että nykyistä menettelyä noudatettaessa ilmoittajilla ei ole muuta mahdollisuutta kuin tehdä uusi ilmoitus toiselle jäsenvaltiolle saatuaan kielteisen lausunnon viranomaisilta, joille ensimmäinen ilmoitus on tehty. Nykyinen menettely on epäedullinen pk-yrityksille, sillä ne eivät ole sijoittautuneet useampaan kuin yhteen maahan. b) Vaarojen arviointi ja tieteellinen neuvonta Vaarojen arvioinnin tavoitteiden ja metodologian yhteisen määritelmän puuttuessa (ks. B osaa koskeva analyysi) jäsenvaltiot voivat tehdä vaarojen arvioinnin eri perusteiden mukaisesti. Tämä on yksi syy siihen, että jäsenvaltiot antavat eroavia lausuntoja eivätkä pysty saavuttamaan yksimielisyyttä. Mainittuja seikkoja on selkeytettävä edelleen erityisesti määrittelemällä selkeästi vaarojen arvioinnin tavoitteet ja metodologian samaan tapaan kuin on ehdotettu B osan osalta. 8- Kun lisäksi otetaan huomioon, että useiden direktiivin 90/220/ETY C osan soveltamisalaan tehdään tulevaisuudessa aiheellisen alakohtaisen lainsäädännön (jos sellainen on olemassa) mukaisesti, on seuraavista syistä erittäin tärkeää määritellä selkeästi vaarojen arvioinnin tavoitteet: tuotteiden ympäristöarviointi kuuluvien i) Alakohtaisessa yhteisön lainsäädännössä säädetään "direktiivissä 90/220/ETY säädetyn kaltaisesta" vaarojen arvioinnista (eli turvallisuusvaatimuksia ei alenneta). Jos mainitun arvioinnin tavoitteita ei selkeytetä tarpeeksi direktiivissä 90/220/ETY, GMO:ien aiheuttamien vaarojen arviointiin liittyvät nykyiset ongelmat siirretään alakohtaiseen lainsäädäntöön. ii) Tavoitteiden selkeä määrittäminen direktiivissä 90/220/ETY takaa sen, että vaarojen arviointi tehdään samoin perustein GMO:eja sisältävän tuotteen kehityksen kaikissa vaiheissa. Nykyisellään direktiivi ei anna mahdollisuutta keskustella yhteisön tasolla tieteellisistä kiistakysymyksistä riippumattomassa tieteellisessä ryhmässä, kuten voidaan tehdä markkinoille saattamista koskevan yhteisön lainsäädännön osalta (elintarvikkeet, lääkkeet, rehut jne. ). Tämä johtaa epänormaaliin tilanteeseen, jossa kiistakysymyksiä ei voida käsitellä riippumattomassa antaisi mahdollisuuden keskustella ongelmista ja ratkaista niitä tieteellisen tiedon perusteella. Tämä erityiskysymys on otettava ehdottomasti huomioon direktiivin muutosehdotusta laadittaessa. ongelmanratkaisujärjestelmässä, joka c) Merkinnät Tuotteiden merkitseminen direktiivin 90/220/ETY mukaisesti on ollut kiistanalainen asia. Osa jäsenvaltioiden viranomaisista vastustaa tuotteen markkinoille saattamista, jos merkinnöissä ei mainita, että se on geneettisesti muunnettu tuote. Nykyisen direktiivin säännökset eivät salli tällaisten merkintöjen vaatimista, jos ei pystytä osoittamaan yhteyttä vaarojen arviointiin. Tuotelainsäädäntö sisältää kuitenkin erityisiä säännöksiä merkinnöistä. On välttämätöntä käsitellä kysymystä, jotta voidaan ottaa huomioon tarve antaa kuluttajille tietoja ja noudattaa yhteisön kansainvälisiä velvoitteita. 90/220/ETY muuttamisen Merkintöjä valmisteluvaiheessa ja muun tuotelainsäädännön lopulliset säännökset otetaan tällöin huomioon. käsitellään direktiivin Direktiivin 90/220/ETY D osa ia liitteet: Direktiivi ei ole riittävän joustava, sillä siinä ei säädetä sen yhden teknisen liitteen helposta mukauttamisesta tekniikan kehitykseen. Näin nopeasti muuttuvalla ja jatkuvasti kehittyvällä alalla on tärkeää varmistua siitä, että yhteisön lainsäädäntö perustuu aina viimeisimpään kokemukseen ja tieteelliseen tietoon. Mahdollisuus mukauttaa kaikki direktiivin liitteet sääntelykomiteamenettelyssä voisi lisätä joustavuutta ja mahdollistaa direktiivin erittäin teknisten osien varhaisen mukauttamisen nopeasti tapahtuvaan tieteen ja tekniikan kehitykseen. C PÄÄTELMÄT Direktiivi 90/220/ETY sääntelee erittäin kehittynyttä teknologian alaa, joka sekä GMO: ien kehittyy nopeasti. Direktiivin kehittämisen eri vaiheet että niitä sisältävien tuotteiden markkinoille saattaminen. Tällä perusteella on tarpeen säännöllisesti ajantasaistaa ja muuttaa direktiivi, jotta se pysyy tieteellisen ja teknisen kehityksen tasalla. soveltamisalaan kuuluvat Direktiivi 90/220/ETY on auttanut jäsenvaltioita perustamaan infrastruktuurin GMO:eja sisältävien tuotteiden markkinoille saattamisen ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvien mahdollisten vaikutusten arvioimiseksi, mutta sen täytäntöönpano on tuonut esille joitakin ongelmia. Ilmenneitä ongelmia ovat esimerkiksi seuraavat. Vaarojen arvioinnin tavoitteita ei ole määritelty riittävästi. Tämä on estänyt täydellisen ja kehitysvaiheessa ja johtanut jäsenvaltioiden välisiin erimielisyyksiin tuotteiden markkinoille saattamisen vaiheessa. yhdenmukaistamisen jäsenvaltioiden tutkimus- välillä • • • • • • Vaarojen ei ole luokiteltu, eikä hallinnollisten menettelyjen ja tunnetun vaaran välillä ole ollut yhteyttä. Tämä saattaa johtaa hankaliin menettelyihin, kun kysymyksessä on vähän vaaraa aiheuttava levittäminen. Direktiivin B ja C osan välillä on ollut hyvin vähäinen yhteys. Tämä tarkoittaa sitä, että kokeellisesta levittämisestä B osan mukaisesti ei aina tuoteta ympäristöarviointia varten aiheellista tietoa, joka on tarpeen tuotteen saattamiseksi markkinoille C osan mukaisesti. Tuotteiden markkinoille saattamista edeltävä hallinnollinen menettely ja hyväksymisjärjestelmä ovat hankalia, mikä on aiheuttanut tuotteiden hyväksymisen viivästymistä. Komissio ei ole monessa suhteessa toiminut riittävän aktiivisesti. Komissiolla ei esimerkiksi ole ollut oikeutta ehdottaa yksinkertaistetun menettelyn käyttöä ja johtanut viivästyksiin olemassa olevien vastalauseita. Tämä on yksinkertaistamismahdollisuuksien käytössä ja ongelmiin C osan täytäntöönpanossa. Erimielisyyksistä ei ole voitu sopia riippumattomia tieteellisiä komiteoita kuulemalla, mikä on aiheuttanut ongelmia C osan täytäntöönpanossa. Joustavuus ei ole ollut riittävää direktiivin muuttamiseksi tekniikan kehitykseen, mikä estää direktiivin säännöllisen ajantasaistamisen tieteen ja tekniikan kehityksen mukaisesti. Nykyisissä merkintävaatimuksissa on ilmennyt ongelmia. tai hyväksyä C osan mukaisia asiakirjoja Kun otetaan huomioon mainitut perustelut ja tarve antaa riittävän joustava ja yksityiskohtainen horisontaalinen sääntely korkeatasoisen ympäristön ja ihmisten terveyden suojelun ja avoimuuden varmistamiseksi ja helpottaa tämän erittäin tärkeän teknologian alan kehitystä, komissio aikoo vuonna 1997 antaa ehdotuksen direktiivin 90/220/ETY muuttamisesta. 10 Komissio aikoo myös aloittaa menettelyn muutetun direktiivin antamiseksi, mikä ja Euroopan tarkoittaa yhteispäätösmenettelyn noudattamista neuvoston käyttämään parlamentin mahdollisimman tehokkaasti hyväksi nykyisen direktiivin välineitä ja joustavuutta. Komissio aikoo erityisesti: Samanaikaisesti komissio sitoutuu kanssa. • • • • tehostaa toimivaltaisten viranomaisten komitean yhteydessä perustetun vaarojen arviointiryhmän työtä, jotta yhteinen lähestymistapa vaarojen arvioinnin tavoitteisiin ja metodologiaan voidaan ottaa ohjeelliseen käyttöön maaliskuussa 1997 rohkaista ja helpottaa toimivaltaisten viranomaisia ehdotuksen tekemisessä yksinkertaistetusta menettelystä, joka mahdollistaa tiettyjen GMO:ien kokeellisen levittämisen useissa jäsenvaltioissa yhden suostumuksen mukaisesti helpottaa teknisten asiakirjojen valmistelun avulla direktiivin 90/220/ETY täytäntöönpanoa noudattaa ennakoivaa lähestymistapaa tuoteilmoitusten osalta ja edistää jo mielipiteiden varhaisemmassa vaiheessa kuin mitä direktiivissä on säädetty varmistaa, että sisäisiä menettelyjä noudatetaan tehokkaasti tuotteista tehtyjen päätösten tekemiseksi mahdollisimman nopeasti toimivaltaisten viranomaisten vaihtoa välillä lt A. HORISTONTAALINEN LAINSÄÄDÄNTÖ NYKYAIKAISEN BIOTEKNOLOGIAN TURVALLISEN KÄYTÖN ALALLA LDTEI • • Direktiivi 90/219/ETY geneettisesti muunnettujen mikro-organismien käytöstä suljetuissa oloissa Direktiivi tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 90/220/ETY geneettisesti muunnettujen organismien Direktiivi 90/679/ETY työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät biologisille tekijöille altistumiseen työssä Direktiivi 94/5 5/E Y vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, jossa GMM:t luokitellaan tartuntaa aiheuttaviksi aineiksi liikenteessä B. ALAKOHTAINEN LAINSÄÄDÄNTÖ NYKYAIKAISEN BIOTEKNOLOGIAN TURVALLISEN KÄYTÖN ALALLA • • • Neuvoston asetus 93/2309/ETY ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta Direktiivi 91/414/ETY kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta ympäristöturvallisuuden (direktiivi sisällyttämiseksi siihen) on muutettava GMO:ien Direktiivi 92/114/ETY rehujen lisäaineista annetun direktiivin 70/254/ETY muuttamisesta Direktiivi 94/40/EY eläinten rehuissa käytettävien lisäaineiden arvioinnin suuntaviivoista annetun neuvoston direktiivin 87/153/ETY muuttamisesta 12 Iifiliii ta II Alakohtainen lainsäädäntö, jota käsitellään parfiaillaan neuvostossa ja Euroopan parlamentissa • • Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista Ehdotus neuvoston direktiiviksi juurikkaiden, rehukasvien ja viljakasvien siementen, siemenperunoiden, öljy- ja kuitukasvien ja vihannesten siementen pitämisestä kaupan sekä viljelykasvilajien yleisestä lajikeluettelosta annettujen direktiivien 66/400/ETY, 66/401/ETY, 66/402/ETY, 66/403/ETY, 69/208/ETY, 70/457/ETY ja 70/458/ETY muuttamisesta 13 LIITE m EUROOPASSA MARKKINOILLE SAATETUT GENEETTISESTI MUUNNETUT TUOTTEET TILANNE SYYSKUUSSA A. HYVÄKSYTYT TUOTTEET Tuote Ilmoittaja 1. Rokote Aujeszkyn tautia vastaan 2. Rokote raivotautia vastaan Vemie Veterinär Chemie GmbH Rhône-Mêrieux Vemie Veterinär Chemie GmbH Plant Genetic Systems SEITA 3. Bromoksyniilille lolcrantti tupakka 4. Rokote Aujeszkyn tautia vastaan (uusi käyttötarkoitus) 5. G1 ufosi naattiammoniumill e resistentti rapsi 6. Glyibsaatille tolerantti Monsanto soijapapu __ Glufosinaattiammoniumill e tolerantti koiraspuolisesti steriili salaattisikuri _ _ _ __ Komission päätöksen päivämäärä 18. 12. 92 19. 10. 93 8. 6. 94 18. 7. 94 6. 2. 96 3. 4. 96 20. 5. 96 14 B. KÄSITELTÄVÄNÄ OLEVAT TUOTTEET Tuote ja päivämäärä, jolloin komissio on vastaanottanut hakemuksen ilmoittaja e k s p r e s s o i va 1. C r y l A - e n d o t o k s i i n ia glufosinaattiammoniumille tolerantti maissi (15. 3. 95) 2. Glufosinaattiammoniumille tolerantti rapsi (20. 7. 95) ja Ciba-Geigy P l a nt Systems G e n e t ic •Käyttö: ei ehtoja 3. Glufosinaattiammoniumille tolerantti rapsi (aikaisemman P l a nt k o m i s s i on l a a j e n t a m i n en muihin Systems käyttötarkoituksiin, mukaan lukien elintarvikkeiden jalostus) (20. 7. 95) p ä ä t ö k s en 4. Glufosinaattiammoniumille tolerantti rapsi (3. 5. 96) AgrEvo G e n e t ic * Käyttö: - siementen tuonti jalostusta varten - kasvatus jalostusta varten - kasvinviljely siemeniä varten 5. Glufosinaattiammoniumille tolerantti maissi (24. 5. 96) AgrEvo * Käyttö: 6. CrylA-endotoksiinia ekspressoiva maissi (24. 5. 96) ei ehtoja Monsanto ei ehtoja * Käyttö: 7. Testipakkaus antibioottijäämien määrittämiseksi maidosta Valio Oy *Streptococcus ja kloramfenikoliresistenssiä koodaava, ekspressoituva atfgeeni (11. 6. 96) 8. Hyönteisresistentti maissi (6. 8. 96) jossa on lux A, thermophilus, Pioneer luxB * Käyttö: ei ehtoja 9. Glufosinaattiammoniumillc steriili salaattisikuri (20. 9. 96) tolerantti koiraspuolisesti Bejo-Zaden BV •Käyttö: ihmisten ja eläinten ravinto , _ _ __ ^^ _ - 15- EUROOPAN ULKOPUOLELLA MARKKINOILLE SAATETUT GENEETTISESTI MUUNNETUT TUOTTEET TILANNE SYYSKUUSSA Ilmoittaja Tuote Hyväksymisen antanut maa LIITE IV Fosfinotrisiinille Plant Genetic Systems Eurooppalaiselle Northrup King Fosfinotrisiinille AgrEvo 1. 1 tolerantti soijapapu PRV:lle ~L2 papaija resistentti U. Cornell resistentti 1. 3 CMV:lle, WMV2:lle ja Asgrow ZYMV:lle kesäkurpitsa 1. 4 Koloradokuoriaiselle Monsanto resistentti peruna jonka Agritope 1. 5 Tomaatti, kypsymistä on muutettu 1. 6 tolerantti puuvilla Sulfonyyliurealle Du Pont resistentti koiraspuolisesti jonka Calgene Fosfinotrisiinille DeKalb 1. 7 tolerantti steriili maissi 1. 8 maissikoisalle maissi 1. 9 Tomaatti, kypsymistä on muutettu 1. 10 tolerantti maissi 1. 11 L e p i d o p t e r a l le Monsanto resistentti maissi 1. 12 Tomaatti, kypsymistä on muutettu 1. 13 Glyfosaatille tolerantti Monsanto puuvilla 1. 14 tolerantti maissi 1. 15 resistentti maissi 1. 16 resistentti puuvilla 1. 17 Tomaatti, polygalkturonaasitasoa on pienennetty L e p i d o p t e r a l le Monsanto Foslïnotrisiinille AgrEvo jonka Monsanto L e p i d o p t e r a l le Ciba Geigy jonka Zeneca & Petoseed 16- USA LJSÄ USA USA USA USA USA USA USA USA USA USA USA USA USA USA USA Tuote Ilmoittaja Hyväksymisen antanut m aa 1. 18 K o l e o p t e r a l le Monsanto resistentti peruna Tomaatti, 1. 19 kypsymistä on muutettu jonka DNA Plant Tech on öljyprotiilia siemenet, Calgene 1. 20 Rapsin joiden muutettu 1. 21 G ly fosaati lie tolerantti Monsanto soijapapu 1. 22 Bromoksyniilille Calgene tolerantti puuvilla 1. 23 W M V 2 : l le ZYMV:lle kesäkurpitsa jä~ Upjohn resistentti USA USA USA USA USA USA Kanada AgrEvo Canada Inc. R o u n d u p ®- Monsanto Canada Inc. 2 1 Glulosinaattiammoniumille tolerantti rapsi 2. 2 torjunta- rikkakasvien aineelle tolerantti Brassica napus -rapsin linja GT73 2. 3 tolerantti rapsi 2. 4 Rapsin {Brassica napus Plant Genetic Systems Inc. Kanada L hybridisaatiojärjestelmä Imidatsolinonille P i o n e er H i - B r ed Kanada International Inc. u u si Kanada ). tuberosum L. ) R o u n d u p ®- Monsanto Canada Inc. 2. 5 Glyfosaatille tolerantti Monsanto Canada Inc. soijapavun (Glycine max L. ) linja GTS 40-3-2 2. 6 Koloradokuoriaiselle Nature Mark Potatoes (Solanum resistentti peruna 2. 7 rikkakasvien torjunta- aineelle tolerantti Brassica napus -rapsin linja Ci 1200 2. 8 Lauraattia sisältävät Calgene Inc. rapsin siemenet (Brassica napus L. ) 2. 9 176 Bt maissi (Zea mays L. ) 2. 10 tolerantti 3751IR-maissi Imidtsolinonille P i o n e er International Inc. Corporation -tyyppinen Ciba Seeds and Mycogen Kanada H i - B r ed Kanada Kanada Kanada Kanada Kanada - 17- ~ _ _ _ _ __ ________ Tuote Ilmoittaja Hyväksymisen antanut maa 2 11 Glufosinaattiammoniumille tolerantti linja HCN29 rapsin AgrEvo Canada Inc. Kanada 3. 1 Rikkakasvien torjunta- Monsanto Japan Limited aineelle tolerantti soijapapu t ä mä 3. 2 Rikkakasvien torjunta- Monsanto Japan Limited aineelle tolerantti rapsi 3. 3 Northrup Kingin Monsanto Japan Limited t k e h i hyönteisresistentti maissi 3. 4 Hyönteisresistentti Monsanto Japan Limited peruna 3. 5 AgrEvo Canada Inc. - Hoechst Sheling AgrEvo y h t i ön rikkakasvien aineelle tolerantti rapsi 3. 6 Hyönteisresistentti Ciba Geigy Japan maissi PGS:n 3. 7 rikkakasvien aineelle tolerantti rapsi kehittämä Monsanto Japan Limited torjunta- k eh i t t äm ä torjunta- Japani Japani Japani Japani Japani Japani Japani - 1 8- ISSN 1024-4492 KOM(96) 630 lopullinen /\&JLr_. JVx -K. il r\. x FI 14 05 15 03 Luettelonumero : CB-CO-96-711-FI-C ISBN 92-78-13831-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg n


title: Začasni trgovinski Sporazum med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani in Republiko Armenijo na drugi strani

eurovoc_concepts:
Armenia
customs cooperation
extra-EU trade
international trade
trade agreement

formats: html pdf print

text: 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 319 21997A0521(01) L 129/3 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 21. 5. 1997 ZAČASNI TRGOVINSKI SPORAZUM med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani in Republiko Armenijo na drugi strani EVROPSKA SKUPNOST, EVROPSKA SKUPNOST ZA PREMOG IN JEKLO IN EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO v nadaljnjem besedilu „Skupnost“ na eni strani in REPUBLIKA ARMENIJA na drugi strani, KER je bil 22. aprila 1996 podpisan Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Armenijo na drugi strani; KER je cilj Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju krepiti in širiti že prej vzpostavljene odnose, zlasti s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Zvezo sovjetskih socialističnih republik (ZSSR) o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju, podpisanim 18. decembra 1989; KER je treba zagotoviti hiter razvoj trgovinskih odnosov med pogodbenicama; KER je treba z začasnim trgovinskim sporazumom čim prej uveljaviti določbe o Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju; KER naj bi te določbe ustrezno nadomestile pomembne določbe Sporazuma o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju; KER je treba zagotoviti, da do začetka veljavnosti Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju in do ustanovitve Sveta za sodelovanje, skupni odbor, ustanovljen s Sporazumom o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju, izvaja pooblastila, ki jih Sporazum o partnerstvu in sodelovanju dodeljuje Svetu za sodelovanje, in so nujna za izvajanje Začasnega trgovinskega sporazuma; STA SE ODLOČILI skleniti začasni trgovinski sporazum in v ta namen imenovali svoje pooblaščence: ZA EVROPSKO SKUPNOST: Denis O’LEARY Veleposlanik, stalni predstavnik Irske v Evropski uniji, predsednik Odbora stalnih predstavnikov v Evropski uniji in Günther BURGHARDT Generalni direktor Generalnega direktorata za zunanje politične odnose Komisije Evropskih skupnosti, ZA EVROPSKO SKUPNOST ZA PREMOG IN JEKLO ZA EVROPSKO SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO: Günther BURGHARDT Generalni direktor Generalnega direktorata za zunanje politične odnose Komisije Evropskih skupnosti, 320 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 ZA REPUBLIKO ARMENIJO: Gagik SHAHBAZIAN Minister za odnose s Skupnostjo neodvisnih držav (SND), Evropsko unijo in mednarodnimi gospodarskimi organizacijami, veleposlanik, vodja misije Republike Armenije pri Evropski uniji, ki so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani obliki DOGOVORILI O NASLEDNJEM: NASLOV I 2. Določbe odstavka 1 se ne uporabljajo za: SPLOŠNA NAČELA Člen 1 listini za novo Evropo, Spoštovanje načela demokracije, načel mednarodnega prava in listini človekovih pravic, kakor so razglašeni v Ustanovni Organizacije združenih narodov, Helsinški sklepni in in spoštovanje načel tržnega Pariški gospodarstva, vključno s tistimi, izjavljenimi v dokumentih Bonske Konference o varnosti in sodelovanju v Evropi (KVSE), so podlaga notranje in zunanje politike pogodbenic in so bistvena sestavina partnerstva in tega sporazuma. listini NASLOV II BLAGOVNA MENJAVA Člen 2 1. Pogodbenici si medsebojno priznavata obravnavo po načelu največjih ugodnosti v vseh zadevah, ki se nanašajo na: — uvozno-izvozne carine in dajatve, vključno s postopki za nji- hovo pobiranje, — določbe o carinjenju, prevozu, skladiščenju in pretovarjanju, — neposredne ali posredne davke in druge notranje dajatve za uvoženo blago, — način plačevanja in prenosa plačil v zvezi z blagovno menjavo, — predpise o prodaji, nakupu, prevozu, distribuciji in rabi blaga na notranjem trgu. (a) priznavanje ugodnosti z namenom oblikovanja carinske unije ali območja proste trgovine ali kot posledica oblikovanja take unije ali območja; (b) prednosti, priznane posameznim državam v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije (STO) in drugimi mednarod- nimi sporazumi v korist držav v razvoju; (c) prednosti, priznane sosednjim državam za zagotovitev lažjega obmejnega prometa. 3. Določbe odstavka 1 se ne uporabljajo med prehodnim obdobjem, ki se izteče z dnem, ko Republika Armenija vstopi v STO ali 31. decembra 1998, in za ugodnosti iz Priloge I, ki jih Republika Armenija priznava državam, nastalim po razpadu ZSSR. Člen 3 1. Pogodbenici soglašata, da je načelo prostega tranzita temeljni pogoj za doseganje ciljev tega sporazuma. V tej zvezi vsaka pogodbenica zagotovi neomejen tranzit preko svojega ozemlja za blago s carinskega območja ali za blago, ki je namenjeno na carinsko območje druge pogodbenice. 2. Med pogodbenicama se uporabljajo pravila iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 člena V Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT). 3. Pravila tega člena ne posegajo v pravila, ki veljajo za posebna področja, zlasti za prevoz ali za proizvode, o katerih sta se pogodbenici že dogovorili. Člen 4 Brez vpliva na pravice in obveznosti iz mednarodnih konvencij o začasnem uvozu blaga, ki zavezujejo pogodbenici, lahko vsaka pogodbenica drugi pogodbenici odobri oprostitev uvoznih dajatev in carin za začasno uvoženo blago v primerih in po jo postopkih, predvidenih v mednarodnih konvencijah, ki 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 321 zavezujejo, v skladu z nacionalno zakonodajo. Pri upoštevajo pogoji, pod katerimi obveznosti iz take konvencije. tem se je pogodbenica sprejela 4. V okoliščinah, ko bi odlašanje povzročilo težko popravljivo škodo, lahko pogodbenici sprejmeta ukrepe pred posvetovanjem, pod pogojem, da se posvetovanje začne takoj po uvedbi teh ukrepov. Člen 5 5. Pri izbiri ukrepov iz tega člena pogodbenici dajeta prednost tistim, ki najmanj škodijo doseganjem ciljev tega sporazuma. 1. Blago s poreklom v Republiki Armeniji se uvaža v Skupnost brez količinskih omejitev, kar ne posega v določbe členov 7, 10 in 11 tega sporazuma. 6. Nobena določba tega člena ne vpliva in ne preprečuje, da bi katera pogodbenica sprejela protidampinške ali izravnalne ukrepe v skladu s členom VI GATT, Sporazumom o izvajanju člena VI GATT, Sporazumom o razlagi in uporabi členov VI, XVI in XXIII GATT ali z njimi povezano nacionalno zakonodajo. 2. Blago s poreklom v Skupnosti se uvaža v Republiko Armenijo brez količinskih omejitev in ukrepov z enakovrednim učinkom. Člen 6 Blagovna menjava med pogodbenicama poteka po tržnih cenah. Člen 8 Pogodbenici se zavezujeta, da bosta naklonjeni razvoju določb tega sporazuma, ki se nanašajo na medsebojno blagovno menjavo, kolikor bodo to dopuščale okoliščine, vključno s položajem nastalim po vstopu Republike Armenije v STO. Skupni odbor iz člena 17 lahko za pogodbenici pripravi priporočila o takšnem razvoju, ki bodo, če bodo sprejeta, uresničena s sporazumom med pogodbenicama v skladu z njunimi nacionalnimi postopki. Člen 7 Člen 9 1. Kadar se kakšen proizvod uvaža na ozemlje ene pogodbenice v povečanih količinah ali pod pogoji, ki lahko povzročijo ali gro- zijo s povzročitvijo škode domačim proizvajalcem podobnih ali neposredno konkurenčnih proizvodov, lahko Skupnost ali Republika Armenija sprejmeta ustrezne ukrepe v skladu z nasled- njimi postopki in pogoji. 2. Preden Skupnost ali Republika Armenija sprejmeta ukrepe ozi- roma, v primerih, za katere velja odstavek 4, takoj za tem, spo- ročita Skupnemu odboru vse potrebne informacije, z namenom, da se poišče rešitev, sprejemljiva za obe pogodbenici, kot to določa Naslov IV. Sporazum ne izključuje prepovedi ali omejitev uvoza, izvoza ali blaga v tranzitu, ki so utemeljene z javno moralo, javnim redom ali javno varnostjo, z varovanjem zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin, z varstvom naravnih virov, z varstvom nacionalnih bogastev z umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednostjo, z varstvom intelektualne, industrijske in poslovne lastnine ali s predpisi v zvezi z zlatom in srebrom. Take prepovedi ali omejitve ne smejo biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovinske menjave med pogodbenicama. Člen 10 3. Če s posvetovanji v 30 dneh od dneva, ko je bil Skupni odbor obveščen o dejavnostih za preprečitev tega stanja, pogodbenici ne dosežeta dogovora, ima pogodbenica, ki je zaprosila za posveto- vanje, pravico omejiti uvoz proizvodov v takšnem obsegu in za toliko časa, kot je to potrebno, da se prepreči ali odpravi škoda ali toliko časa, da se sprejmejo drugi ustrezni ukrepi. Ta naslov se ne uporablja za trgovino s tekstilnimi izdelki iz poglavij od 50 do 63 kombinirane nomenklature. Trgovino s temi izdelki ureja ločen sporazum, podpisan 18. januarja 1996, ki se začasno uporablja od 1. januarja 1996. 322 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 Člen 11 varstva, ki jo v Skupnosti zagotavljajo akti Skupnosti, zlasti tisti iz Priloge II, vključno s primerljivimi sredstvi za uveljavljanje teh pravic. 1. Trgovino z izdelki, urejenimi v Pogodbi o ustanovitvi Evrop- ske skupnosti za premog in jeklo, urejajo določbe tega naslova, razen člena 5. 2. Ustanovi se pogodbena skupina za vprašanja o premogu in jeklu, v kateri so predstavniki Skupnosti in Republike Armenije. Pogodbena skupina si redno izmenjuje informacije o premogu in jeklu. Člen 12 Člen 16 Medsebojna pomoč med upravnimi organi pogodbenic v carinskih zadevah se izvaja v skladu s protokolom, ki je priložen k temu sporazumu. Trgovina z jedrskim materialom poteka v skladu z določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. Po potrebi se trgovina z jedrskim materialom uredi s posebnim sporazumom med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Republiko Armenijo. NASLOV IV INSTITUCIONALNE, SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE NASLOV III DOLOČBE O PLAČILIH, KONKURENCI IN DRUGE GOSPODARSKE DOLOČBE Člen 17 Skupni odbor, ustanovljen s Sporazumom o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju med gospodarsko skupnostjo in ZSSR, podpisanim 18. decembra 1989, izvaja naloge določene s tem sporazumom, dokler se ne ustanovi Svet za sodelovanje, določen v členu 78 Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju. Evropsko Člen 18 Člen 13 Skupni odbor lahko za uresničevanje ciljev tega sporazuma oblikuje priporočila v primerih predvidenih s tem sporazumom. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta med rezidenti Skupnosti in Republike Armenije v prosti konvertibilni valuti dovolili vsa tekoča plačila, ki so povezana s prostim pretokom blaga, izvedenim v skladu z določbami sporazuma. Člen 14 Pogodbenici soglašata, da bosta preučili način uporabe svoje zakonodaje na področju konkurence v primerih, ko to škoduje njuni medsebojni trgovini. Priporočila oblikuje na podlagi dogovora s pogodbenicama. Člen 19 Pri obravnavanju vprašanj iz tega sporazuma glede določb, ki se sklicujejo na člen Sporazuma GATT/STO, Skupni odbor v največji možni meri upošteva razlago zadevnega člena GATT/STO s strani članov STO. Člen 15 V skladu z določbami tega člena in Priloge II Republika Armenija nadaljuje intelektualne, izboljševanjem varstva pravic industrijske in poslovne lastnine z namenom, da ob koncu petega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma zagotovi raven z 1. V tem sporazumu se pogodbenici zavezujeta, da bosta fizič- nim in pravnim osebam druge pogodbenice zagotavljali dostop do pristojnih sodišč in upravnih organov, ki ne bo diskriminiral glede na lastne državljane, za obrambo njihovih osebnih in premoženjskih pravic, vključno s pravicami, ki se nanašajo na intelektualno, industrijsko in poslovno lastnino. Člen 20 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 323 2. V mejah svojih pooblastil in pristojnosti pogodbenici: Člen 22 — kot način reševanja sporov o transakcijah na področju trgo- vanja in sodelovanja med gospodarskimi subjekti Skupnosti in Republike Armenije podpirata postopek pred arbitražo, 1. Na področjih, ki jih zajema ta sporazum in brez vpliva na posebne določbe tega sporazuma: — soglašata, da lahko ob predložitvi spora arbitraži vsaka pogodbenica, razen če predpisi arbitražnega centra, ki sta ga izbrali, določajo drugače, izbere svojega arbitra, ne glede na njegovo državljanstvo, in da je lahko predsedujoči tretji arbiter ali edini arbiter državljan tretje države, — sporazumi, ki jih Republika Armenija uporablja v razmerju do Skupnosti, ne smejo ustvarjati diskriminacije med državami članicami, njihovimi državljani in gospodarskimi družbami; — sporazumi, ki jih Skupnost uporablja v razmerju do Republike Armenije, ne smejo ustvarjati diskriminacije med armenskimi državljani in gospodarskimi družbami. — svojim gospodarskim subjektom priporočata, da s soglasjem izberejo pravo, ki se bo uporabljalo za njihovo pogodbo, 2. Določbe odstavka 1 ne posegajo v pravico pogodbenic uporabljati ustrezne določbe svoje davčne zakonodaje za davko- plačevalce, ki glede na kraj svojega prebivališča niso v enakoprav- nem položaju. — podpirata uporabo arbitražnih pravil Komisije Združenih narodov za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL) in arbitražnih storitev centrov iz držav podpisnic Konvencije o priznavanju in izvajanju tujih arbitražnih razsodb, podpisane v New Yorku 10. junija 1958. Člen 23 1. Pogodbenici lahko naslovita na Skupni odbor vse spore o uporabi ali razlagi tega sporazuma. Člen 21 2. Skupni odbor spor poravna s priporočilom. Nobena določba tega sporazuma ne preprečuje pogodbenici, da sprejme ukrepe: (a) za katere meni, da so potrebni za preprečevanje razkrivanja informacij, ki so v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi; (b) ki se nanašajo na proizvodnjo ali trgovino z orožjem, streli- vom ali vojaškim materialom; na raziskave, razvoj ali proiz- vodnjo, ki je nujna za obrambne namene, pod pogojem, da takšni ukrepi ne vplivajo negativno na konkurenčne pogoje za izdelke, ki niso izrecno predvideni za vojaške namene; (c) ki so nujni zaradi varnosti v primeru resnih notranjih nemi- rov, ki bi lahko negativno vplivali na vzdrževanje javnega reda, v primeru vojne ali resnih mednarodnih napetosti, ki bi predstavljale vojno nevarnost, ali zaradi izpolnjevanja obveznosti, ki jih je prevzela zaradi ohranjanja miru in med- narodne varnosti; 3. Če spora ni mogoče poravnati v skladu z odstavkom 2, lahko pogodbenica uradno obvesti sopogodbenico o imenovanju raz- sodnika; druga pogodbenica mora tedaj v dveh mesecih imeno- vati drugega razsodnika. Tretjega razsodnika imenuje Skupni odbor. Razsodniki sprejemajo priporočila z večino glasov. Ta priporočila za pogodbenici niso zavezujoča. 4. Skupni odbor lahko sestavi poslovnik o poravnavi sporov. Člen 24 (d) ki so nujni zaradi izpolnjevanja mednarodnih obveznosti in zavez glede nadzora izdelkov in tehnologije z dvojno rabo. Pogodbenici soglašata, da se na zahtevo ene med njima po ustreznih kanalih nemudoma posvetujeta o obravnavi vseh zadev v zvezi z razlago ali izvajanjem tega sporazuma in o drugih pomembnih vidikih odnosov med njima. 324 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 Določbe tega člena ne vplivajo in ne posegajo v določbe členov 7, 23 in 28. Pri izbiri ukrepov imajo prednost tisti, ki najmanj motijo uresni- čevanje sporazuma. O teh ukrepih je treba na zahtevo druge pogodbenice takoj obvestiti Skupni odbor. Člen 25 Člen 29 Obravnava, ki tem sporazumom, v nobenem primeru ne sme biti ugodnejša od obravnave, ki jo države članice priznavajo druga drugi. je Republiki Armeniji odobrena s Prilogi I in II ter Protokol o medsebojni pomoči med upravnimi organi v carinskih zadevah so sestavni del tega sporazuma. Člen 26 Člen 30 Če so zadeve, ki jih ureja ta sporazum, urejene tudi v Pogodbi o energetski listini in njenih Protokolih, se po njihovem začetku veljavnosti uporabljajo tudi za zadeve, ki so urejene s tem sporazumom, vendar le, če je taka uporaba v njih predvidena. Sporazum na eni strani velja na ozemljih, kjer se uporabljajo pogodbe, s katerimi so bile ustanovljene Evropska skupnost, Evropska skupnost za premog in jeklo in Evropska skupnost za atomsko energijo, v skladu s pogoji, določenimi v teh pogodbah, in na drugi strani na ozemlju Republike Armenije. Člen 27 Člen 31 1. Ta sporazum se uporablja, dokler ne začne veljati Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, podpisan 22. aprila 1996. 2. Vsaka pogodbenica lahko sporazum odpove z notifikacijo. Sporazum se preneha uporabljati šest mesecev od dneva prejetja obvestila o notifikaciji. Člen 28 1. Pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe za izpol- njevanje svojih obveznosti iz tega sporazuma. Odgovorni sta za doseganje ciljev, določenih s tem sporazumom. 2. Če katera od pogodbenic meni, da druga ni izpolnila kakšne obveznosti iz tega sporazuma, lahko ustrezno ukrepa. Preden to stori, predloži Skupnemu odboru, razen v posebno nujnih prime- rih, vse ustrezne informacije, potrebne za temeljito preučitev položaja, z namenom da se najde za obe pogodbenici sprejem- ljiva rešitev. Sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, italijanskem, španskem, švedskem, grškem, portugalskem in armenskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. francoskem, nemškem, finskem, Člen 32 Ta sporazum države pogodbenice odobrijo v skladu s svojimi nacionalnimi postopki. Sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani postopki, navedeni v odstavku 1. Z dnem začetka veljavnosti ta sporazum glede odnosov med Republiko Armenijo in Skupnostjo nadomesti člen 2, člen 3, razen četrte alinee, in člene od 4 do 16 Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Zvezo sovjetskih socialističnih republik o trgovinskem in Bruslju 18. decembra 1989. gospodarskem sodelovanju, podpisanega v 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 325 Hecho en Bruselas, el diez de diciembre de mil novecientos noventa y seis. Udfærdiget i Bruxelles den tiende december nitten hundrede og seksoghalvfems. Geschehen zu Brüssel am zehnten Dezember neunzehnhundertsechsundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι. Done at Brussels on the tenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-six. Fait à Bruxelles, le dix décembre mil neuf cent quatre-vingt-seize. Fatto a Bruxelles, addì dieci dicembre millenovecentonovantasei. Gedaan te Brussel, de tiende december negentienhonderd zesennegentig. Feito em Bruxelas, em dez de Dezembro de mil novecentos e noventa e seis. Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi. Som skedde i Bryssel den tionde december nittonhundranittiosex. 326 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 Por las Comunidades Europeas For De Europæiske Fællesskaber Für die Europäischen Gemeinschaften Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisöjen puolesta På Europeiska gemenskapernas vägnar 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 327 SEZNAM PRILOŽENIH DOKUMENTOV Priloga 1 Kazalni seznam ugodnosti, ki jih Republika Armenija priznava Neodvisnim državam v skladu s členom 2(3) ……………………………………………………………… Priloga 2 Akti o pravicah iz intelektualne, industrijske in poslovne lastnine iz člena 15 …… Protokol o medsebojni pomoči med upravnimi organi glede carinskih zadev …………………………… Stran 334 335 336 328 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 PRILOGA I Kazalni seznam ugodnosti, ki jih Republika Armenija priznava Neodvisnim državam v skladu s členom 2(3) Vse Neodvisne države Uvozne dajatve se ne zaračunavajo. 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 329 PRILOGA II Akti o pravicah iz intelektualne, industrijske in poslovne lastnine iz člena 15 1. Akti Skupnosti iz člena 15: — Prva direktiva Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o usklajevanju zakonodaje držav članic o blagovnih znamkah, — Direktiva Sveta 87/54/EGS z dne 16. decembra 1986 o pravnem varstvu topografij polprevodniških proizvodov, — Direktiva Sveta 91/250/EGS z dne 14. maja 1991 o pravnem varstvu računalniških programov, — Uredba Sveta (EGS) št. 1768/92 z dne 18. junija 1992 o dodatnem varstvenem certifikatu za zdravila, — Uredba Sveta (EGS) št. 2081/92 z dne 14. julija 1992 o varstvu geografskih označb in geografskih porekel za kmetijske proizvode in živila, — Direktiva Sveta 93/83/EGS z dne 27. septembra 1993 o uskladitvi določenih pravil o avtorski pravici, ki se uporabljajo pri satelitskem oddajanju in kabelskem prenosu, — Direktiva Sveta 93/98/EGS z dne 29. oktobra 1993 o uskladitvi roka varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic, — Direktiva Sveta 92/100/EGS z dne 19. novembra 1992 o najemni pravici in pravici posojanja ter o določenih pravicah sorodnih avtorski na področju intelektualne lastnine. 2. Če se pojavijo problemi na področjih intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, kakor je določeno v zgoraj navedenih aktih Skupnosti, se na zahtevo Skupnosti ali Republike Armenije skliče nujno posvetovanje za doseg zadovoljive rešitve za obe strani. 330 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 o medsebojni pomoči med upravnimi organi glede carinskih zadev PROTOKOL Člen 1 Opredelitve pojmov pravilne uporabe carinske zakonodaje, vključno s podatki o opa- ženih ali načrtovanih dejanjih, s katerimi se krši ali bi se lahko kršila ta zakonodaja. V tem protokolu: (a) „carinska zakonodaja“ pomeni vse pravne ali uredbene določbe, ki se uporabljajo na ozemlju pogodbenic in urejajo uvoz, izvoz in tranzit blaga ter kakršenkoli postopek carinje- nja blaga, vključno z ukrepi o prepovedi, omejevanju in nad- zoru; 2. Na zaprosilo organa prosilca ga mora zaprošeni organ obve- stiti, ali je bilo blago, izvoženo z ozemlja ene od pogodbenic, pra- vilno uvoženo na ozemlje druge pogodbenice ter navesti, če je carinski postopek, uporabljen za blago, primeren. 3. Na zaprosilo organa prosilca mora zaprošeni organ, v skladu s svojo nacionalno zakonodajo, sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev posebnega nadzora nad: (b) „organ prosilec“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga pogodbenica v ta namen imenuje in zaprosi za pomoč v carin- skih zadevah; (a) fizičnimi ali pravnimi osebami, za katere obstaja razlog za ute- meljen sum, da kršijo ali so kršile carinsko zakonodajo; (c) „zaprošeni organ“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga pogodbenica v ta namen imenuje in prejme zaprosilo za pomoč v carinskih zadevah; (b) kraji, kjer se blago skladišči tako, da obstaja razlog za uteme- ljen sum, da se krši carinska zakonodaja; (d) „osebni podatki“ pomenijo vse podatke, ki se nanašajo na določenega ali določljivega posameznika. (c) pretokom blaga, za katerega je bilo prijavljeno, da lahko povzroči kršitve carinske zakonodaje; Člen 2 Obseg (d) prevoznimi sredstvi, za katera obstaja razlog za utemeljen sum, da so bila, so ali bi lahko bila uporabljena pri dejanjih, s katerimi se krši carinska zakonodaja. 1. Pogodbenici si v okviru svojih pristojnosti medsebojno poma- gata, na način in pod pogoji, določenimi s tem protokolom, pri preprečevanju, odkrivanju in preiskavi dejanj, s katerimi se krši carinska zakonodaja. 2. Pomoč v carinskih zadevah, predvidena s tem protokolom, velja za katerikoli upravni organ pogodbenic, ki je pristojen za uporabo tega protokola. Ne posega v pravila, ki urejajo medse- bojno pravno pomoč v kazenskih zadevah. Prav tako ne zajema podatkov, dobljenih s pooblastili, ki se izvajajo na zahtevo sodnih organov, razen če se ti organi s tem strinjajo. Člen 4 Pomoč brez zaprosila Pogodbenici medsebojno v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi zagotavljata pomoč brez predhodnega zaprosila, če sta mnenja, da je to potrebno za pravilno uporabo carinske zakono- daje, še posebej, kadar dobita podatke o: — dejanjih, ki so kršitve carinske zakonodaje in so v interesu druge pogodbenice, Člen 3 Zaprosilo za pomoč takih dejanj, — novih načinih ali metodah, uporabljenih za uresničevanje 1. Na zaprosilo organa prosilca mu zaprošeni organ priskrbi vse pomembne podatke, ki bi mu lahko omogočili zagotovitev — blagu, za katerega je znano, da je v zvezi z njim prišlo do krše- nja carinske zakonodaje, 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 331 — fizičnih ali pravnih osebah, za katere obstaja razlog za uteme- ljen sum, da kršijo ali so kršile carinsko zakonodajo, 4. Če zaprosilo ne ustreza formalnim pogojem, se lahko zahteva njegov popravek ali dopolnitev; lahko pa se odredijo varnostni ukrepi. — prevoznih sredstvih, za katera obstaja razlog za utemeljen sum, da so bila, so ali bi lahko bila uporabljena pri dejanjih, s katerimi se krši carinska zakonodaja. Člen 5 Pošiljanje/obveščanje Na zaprosilo organa prosilca mora zaprošeni organ v skladu z nacionalno zakonodajo sprejeti vse potrebne ukrepe z namenom, da: — dostavi vse dokumente, — obvesti o vseh odločitvah, ki spadajo v ta protokol, naslovnika, ki prebiva ali ima sedež na njegovem ozemlju. V takem primeru se za takšno zaprosilo uporabi člen 6(3). Člen 6 Oblika in vsebina zaprosil za pomoč 1. V skladu s tem protokolom morajo biti zaprosila predložena v pisni obliki. Priloženi jim morajo biti dokumenti, potrebni za upoštevanje teh zaprosil. Kadar to zahteva nujnost primera, se lahko sprejmejo ustna zaprosila, ki pa morajo biti takoj pisno potrjena. 2. Zaprosila v skladu z odstavkom 1 morajo vsebovati naslednje podatke: (a) navedbo organa prosilca, ki zaprosi za pomoč; (b) zaprošeni ukrep; (c) predmet zaprosila in razlog zanj; (d) navedba zakonov in drugih predpisov; Člen 7 Obravnavanje zaprosil 1. Da bi ugodil zaprosilu za pomoč, mora zaprošeni organ v okviru svoje prisojnosti in razpoložljivih virov ravnati, kot bi deloval zase ali na zahtevo drugih organov iste pogodbenice, ter sporočiti podatke, ki jih že ima, izpeljati ustrezne poizvedbe ali poskrbeti, da se te izpeljejo. Ta določba velja tudi za upravni oddelek, na katerega je zaprošeni organ naslovil zaprosilo, če ta ne more sam ukrepati. 2. Zaprosila za pomoč se obravnavajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi zaprošene pogodbenice. 3. Pooblaščeni uslužbenci pogodbenice lahko sporazumno z organi druge pogodbenice ter pod pogoji, ki jih ta določi, od ura- dov zaprošenega organa ali drugega organa, za katerega je zaprošeni organ odgovoren, dobijo podatke o dejanjih, ki so ali ki bi lahko bila kršitve carinske zakonodaje, in ki jih organ pro- silec potrebuje za namene tega protokola. 4. Uslužbenci pogodbenice so lahko na podlagi sporazuma z drugo pogodbenico ter v skladu z pogoji, ki jih ta določi, prisotni ob poizvedbah, ki se izvajajo na ozemlju te pogodbenice. Člen 8 Oblika sporočanja podatkov 1. Zaprošeni organ sporoči izide poizvedb organu prosilcu v obliki dokumentov, overjenih kopij dokumentov, poročil in podobnega. 2. Dokumente, predvidene v odstavku 1, lahko zamenjajo raču- nalniški podatki v kakršnikoli obliki, ki se uporabljajo za enak namen. (e) kolikor mogoče natančne in obsežne navedbe o fizičnih ali pravnih osebah, ki so v preiskavi; Člen 9 (f) povzetek vseh pomembnih dejstev ter že opravljenih poiz- vedb, razen v primerih, predvidenih v členu 5. Izjeme od dolžnosti nudenja pomoči 3. Zaprosila se predložijo v uradnem jeziku zaprošenega organa ali v jeziku, ki ga ta organ razume. 1. Pogodbenice lahko zavrnejo pomoč, kot je predvideno v tem protokolu, če bi to: 332 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 (a) po vsej verjetnosti vplivalo na suverenost Republike Armenije je bila zaprošena za ali države članice Evropske unije, ki pomoč po tem protokolu, ali 5. Pogodbenici lahko v svojih dokaznih spisih, poročilih in pri- čevanjih ter v postopkih in obravnavah pred sodišči kot dokaze uporabljata podatke in dokumente, ki sta jih dobili v skladu z določbami tega protokola. (b) po vsej verjetnosti vplivalo na javni red, varnost ali druge bis- tvene interese, zlasti v primerih iz člena 10(2), ali (c) vključevalo denarne ali davčne predpise, razen predpisov o carinah, ali (d) kršilo industrijsko, poslovno ali poklicno skrivnost. 2. Če organ prosilec zaprosi za pomoč, ki je sam ne bi mogel pri- skrbeti, če bi ga zanjo zaprosili, mora na to v svojem zaprosilu opozoriti. Zaprošeni organ se mora potem odločiti, kako bo odgovoril na tako zaprosilo. Člen 11 Izvedenci in priče 1. Uslužbenca zaprošenega organa se lahko pooblasti, da s pod- eljenim pooblastilom nastopa kot izvedenec ali priča v sodnih ali upravnih postopkih glede zakonov, ki jih zajema ta protokol in so v pristojnosti druge pogodbenice, ter predloži predmete, doku- mente ali njihove overjene kopije, potrebne v postopkih. V zapr- osilu za zastopanje mora biti posebej navedeno, v katerih zade- vah in na podlagi katerega pravnega naslova ali kvalifikacije je treba uslužbenca zaslišati. 3. Če je pomoč odklonjena, je treba odločitev in razloge zanjo brez odlašanja sporočiti organu prosilcu. 2. Pooblaščeni uslužbenec uživa zaščito, ki jo uslužbencem organa prosilca na ozemlju tega organa zagotavlja veljavna zakonodaja. Člen 10 Izmenjava podatkov in zaupnost Člen 12 Stroški pomoči 1. Vsak podatek, ki je v skladu s tem protokolom sporočen v kakršnikoli obliki, ima stopnjo zaupnosti zaupno ali interno, glede na pravila, ki veljajo v pogodbenici. Za tak podatek velja obveznost varovanja uradne skrivnosti in mora biti varovan tako, kot je varovan podoben podatek z ustreznimi zakoni pogodbe- nice, ki ga je prejela, in po ustreznih določbah, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti. 2. Osebni podatki se lahko izmenjujejo le pod pogojem, da se pogodbenica, ki jih je prejela, zaveže, da bo tem podatkom zago- tovila raven varstva, kot jo uporablja pogodbenica, ki je te podatke poslala. 3. Dobljeni podatki se uporabijo le za namene tega protokola. Če ena od pogodbenic zahteva te podatke za druge namene, mora predhodno zaprositi upravni organ, ki je podatek dal za pisno dovoljenje. Poleg tega mora upoštevati omejitve, ki jih določi ta organ. Pogodbenici se odpovesta vsem medsebojnim zahtevkom za povračilo stroškov, nastalih v skladu s tem protokolom, razen stroškom za izvedence in priče ter tolmače in prevajalce, ki niso državni uslužbenci. Člen 13 Izvajanje protokola 1. Izvajanje tega protokola se zaupa osrednji carinski upravi Republike Armenije na eni strani in pristojnim službam Evropske komisije, če je to primerno, pa tudi carinskim organom držav čla- nic Evropske unije, na drugi strani. Odločajo o vseh praktičnih ukrepih in dogovorih, potrebnih za njegovo uporabo ob upoštevanju veljavnih predpisov na področju varstva podatkov. Pristojnim organom lahko priporočijo spremembe, za katere menijo, da bi jih bilo treba vnesti v protokol. 4. Odstavek 3 ne preprečuje uporabe podatkov v sodnih ali upravnih postopkih, ki se sprožijo zaradi neizpolnjevanja carinske zakonodaje, po tem, ko je bil podatek dan. O taki uporabi se obvesti pristojni organ, ki je ta podatek dal. 2. Pogodbenici se morata med seboj posvetovati in obveščati o vsebini podrobnih predpisov za izvajanje sprejetih v skladu z določbami tega protokola. 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 333 Člen 14 Komplementarnost Armenijo ne posegajo v določbe Skupnosti glede sporočanja podatkov med pristojnimi službami Komisije in carinskimi organi držav članic o carinskih zadevah, ki bi bile lahko v interesu Skupnosti. Brez vpliva na člen 10 sporazumi o medsebojni pomoči, sklenjeni med eno ali več državami članicami Evropske unije in Republiko 334 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 SKLEPNI AKT Pooblaščenci EVROPSKE SKUPNOSTI, EVROPSKE SKUPNOSTI ZA PREMOG IN JEKLO in EVROPSKE SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, na eni strani in pooblaščenci REPUBLIKE ARMENIJE na drugi strani, ki so se sestali v Bruslju 10. decembra 1996, da podpišejo Začasni trgovinski sporazum med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani in Republiko Armenijo na drugi strani, v nadaljnjem besedilu Sporazum, so sprejeli naslednja besedila: Sporazum s prilogami in naslednji Protokol: Protokol o medsebojni pomoči med upravnimi organi v carinskih zadevah. Pooblaščenci Skupnosti in pooblaščenci Republike Armenije so sprejeli besedila spodaj navedenih skupnih izjav, priloženih k temu sklepnemu aktu: Skupna izjava o naslovu II Sporazuma Skupna izjava o členu 7 Sporazuma Skupna izjava o členu 8 Sporazuma Skupna izjava o členu 15 Sporazuma Skupna izjava o členu 28 Sporazuma Pooblaščenci Skupnosti so prav tako sprejeli v vednost naslednjo izjavo, ki je priložena k temu sklepnemu aktu: Izjava Republike Armenije o varovanju pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine. 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 335 Hecho en Bruselas, el diez de diciembre de mil novecientos noventa y seis. Udfærdiget i Bruxelles den tiende december nitten hundrede og seksoghalvfems. Geschehen zu Brüssel am zehnten Dezember neunzehnhundertsechsundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι. Done at Brussels on the tenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-six. Fait à Bruxelles, le dix décembre mil neuf cent quatre-vingt-seize. Fatto a Bruxelles, addì dieci dicembre millenovecentonovantasei. Gedaan te Brussel, de tiende december negentienhonderd zesennegentig. Feito em Bruxelas, em dez de Dezembro de mil novecentos e noventa e seis. Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi. Som skedde i Bryssel den tionde december nittonhundranittiosex. 336 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 Por las Comunidades Europeas For De Europæiske Fællesskaber Für die Europäischen Gemeinschaften Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες For the European Communities Pour les Communautés européennes Per le Comunità europee Voor de Europese Gemeenschappen Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisöjen puolesta På Europeiska gemenskapernas vägnar 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 337 Vsa sklicevanja na GATT se nanašajo na besedilo GATT, kakor je bilo spremenjeno leta 1994. Skupna izjava o naslovu II Sporazuma 338 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 Skupna izjava o členu 7 Sporazuma Skupnost in Republika Armenija izjavljata, da besedilo zaščitne določbe ne zagotavlja zaščitnega obravnavanja GATT. 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 339 Skupna izjava o členu 8 Sporazuma Dokler Republika Armenija ne vstopi v STO, se pogodbenici v okviru odbora za sodelovanje posvetujeta o njuni politiki uvoznih carin, vključno s spremembami carinske zaščite. Taka posvetovanja se skličejo zlasti pred povečanjem carinske zaščite. 340 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 Skupna izjava o členu 15 Sporazuma V okviru svojih pristojnosti pogodbenici soglašata, da za namene Sporazuma intelektualna, industrijska in poslovna lastnina vključuje predvsem avtorske pravice, vključno z avtorsko pravico računalniških programov, in sorodne pravice, pravice, ki se nanašajo na patente, industrijske vzorce in modele, geografske oznake, vključno z oznakami porekla, blagovne znamke in storitvene znamke, topografijo integriranih vezij ter varstvo pred nelojalno konkurenco v skladu s členom 10(a) Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine in varstvo nerazkritih podatkov o znanju in izkušnjah. 11/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 341 Skupna izjava o členu 28 Sporazuma 1. Za namene točne razlage in praktične uporabe tega sporazuma pogodbenici soglašata, da so „primeri posebne nujnosti“, omenjeni v členu 28 Sporazuma, primeri, ko pride do bistvene kršitve Sporazuma s strani ene od pogodbenic. Bistvena kršitev Sporazuma je: (a) zavračanje izvajanja Sporazuma, ki ni sankcionirano s splošnimi pravili mednarodnega prava, (b) kršitve bistvenih elementov Sporazuma, navedenih v členu 1. 2. Pogodbenici soglašata, da so „ustrezni ukrepi“ iz člena 28 ukrepi, sprejeti v skladu z mednarodnim pravom. Če pogodbenica sprejme ukrep v primeru posebne nujnosti v skladu s členom 28, lahko druga pogodbenica uporabi postopek za reševanje sporov. 342 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 25 Izjava Republike Armenije o varstvu pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine Republika Armenija izjavlja: 1. Ob koncu petega leta po začetku veljavnosti Sporazuma bo Republika Armenija pristopila k večstranskim konvencijam o intelektualni, industrijski in poslovni lastnini iz odstavka 2 te izjave, katerih pogodbenice so članice ali ki jih države članice dejansko uporabljajo v skladu z ustreznimi določbami teh konvencij. 2. Odstavek 1 te izjave se nanaša na naslednje večstranske konvencije: — Bernska konvencija za varstvu književnih in umetniških del (Pariška listina, 1971), — Mednarodna konvencija za varstvu izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij (Rim, 1961), — Protokol v zvezi z Madridskim aranžmajem o mednarodnem registriranju znamk (Madrid, 1989), — Niški aranžma o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi registracije znamk (Ženeva 1977, spremenjen 1979), — Budimpeštanska pogodba o mednarodnem priznanju depozita mikroorganizmov za namene postopkov patentiranja (1977, spremenjena 1980), — Mednarodna konvencija o varstvu novih sort rastlin (UPOV) (Ženevska listina, 1991). 3. Republika Armenija potrjuje pomen obveznostim, ki izhajajo iz naslednjih večstranskih konvencij: — Pariška konvencija za varstvo industrijske lastnine (Stockholmska listina, 1967, dopolnjena 1979), — Madridski sporazum o mednarodnem registriranju znamk (Stockholmska listina, 1967, dopolnjena 1979), — Pogodba o sodelovanju na področju patentov (Washington 1970, dopolnjen in spremenjen 1979 in 1984). 4. Od dne začetka veljavnosti tega sporazuma Republika Armenija glede priznavanja in varstva intelektualne, industrijske in poslovne lastnine gospodarskih družb in državljanov Skupnosti ne obravnava manj ugodno kot katero koli tretjo državo pri dvostranskih sporazumih. 5. Določbe odstavka 4 se ne uporabljajo za ugodnosti, ki jih Republika Armenija priznava tretjim državam na podlagi dejanske reciprocitete ali za ugodnosti, ki jih Republika Armenija priznava drugim državam nekdanje ZSSR