eurovoc_concepts:
China
import policy
market protection
originating product
quantitative restriction

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUkOPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 29. 01. 1997 KOM(97) 11 endelig udg. 2. RAPPORT fra Kommissionen om kvantitative kontingenter og tilsynsforanstaltninger for visse andre varer end tekstilvarer med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik Indhold INDLEDNING Historisk baggrund Rapportens mål A. B. C. Metode KAPITEL 1 - Gennemførelse af de kvantitative restriktioner I. H. IH. Baggrund og udvikling siden den foregående rapport Forvaltning af kontingenterne Udviklingen i handelen med de varer, der er undergivet kvantitative restriktioner KAPITEL 2 - Nødvendigheden af at opretholde fællesskabskontingenterne. I. H. Kommissionens fremgangsmåde Analyse af de berørte sektorer 1. Fodtøj 2. Bordservice af porcelæn og keramik 3. Glasvarer 4. Legetøj HL Konklusioner KAPITEL 3 - Gennemførelse og opretholdelse af tilsynsforanstaltnmger Tilsynsforanstaltningernes formål Gennemførelse. I. H. HI. Udviklingen i importen af de varer, der er genstand for tilsyn IV. Nødvendigheden af at opretholde tilsynsforanstaltningerne KAPITEL 4 - Kommissionens konklusioner og forslag A. Historisk baggrund INDLEDNING Ved forordning (EF) nr. 519/94 af 7. marts 1994 indførte Rådet for Den Europæiske Union kvantitative restriktioner i hele Fællesskabet på 7 kategorier af varer med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, nemlig handsker, fodtøj, bordservice af porcelæn, bordservice af keramik, bordservice m. v. af glas, bilradioer og legetøj; der indførtes endvidere visse tilsynsforanstaltnmger. Rådet var nået til enighed om princippet om sådanne foranstaltninger i december 1993 som del af en samlet pakke, der omfattede godkendelse af resultaterne fra Uruguay-runden, styrkelse af de handelspolitiske instrumenter og færdiggørelse af den fælles handelspolitik. Sidstnævnte aspekt af pakken vedrørte den ensidige afskaffelse af 6 417 nationale kvantitative restriktioner (hvoraf ca. 4 700 vedrørte kinesiske varer) og indførelsen af fællesskabsomspændende kontingenter for importen fra Kina af et begrænset antal følsomme varer, hvis import på daværende tidspunkt var undergivet nationale restriktioner. Indførelsen af sådanne kontingenter var baseret på følgende overvejelser: a) b) de pågældende fællesskabsindustriers følsomhed; den stigende trussel mod disse industrier fra importen fra Kina, der blev gjort mere påtrængende af de særlige træk ved den kinesiske økonomi. B. Rapportens mål Under Rådets drøftelser om forordning (EF) nr. 519/94 fremsatte Kommissionen følgende erklæring i referatet: Kommissionen vil før den 31. december 1995 og før den 31. december af hvert år derefter aflægge rapport til Rådet om gennemførelsen af tilsynsforanstaltningerne og de kvantitative restriktioner, der er omhandlet i bilag II og III, samt behovet for at opretholde sådanne foranstaltninger og vil, efterhånden som der opstår behov herfor, stille forslag tilpassende ændringer. Denne 2. rapport er ligesom den første rapport (KOM(95) 614 endelig udg. af 6. december 1995) udarbejdet som følge af ovennævnte tilsagn. C. Metode 1. Rapporten redegør først for gennemførelsen af de kvantitative restriktioner, herunder de problemer der følger af deres forvaltning. I andet kapitel behandles spørgsmålet om behovet for at opretholde de kvantitative restriktioner, som Rådet har indført. Med henblik herpå undersøgte Kommissionen, hvorvidt de forhold, der berettigede indførelsen af de pågældende foranstaltninger i 1994, stadig eksisterer, navnlig a) de berørte fællesskabsindustriers følsomhed, og b) den trussel, som importen fra Kina udgør for disse industrier. Denne undersøgelse blev foretaget sektor for sektor. Gennemførelsen af tilsynsforanstaltningerne og behovet for at opretholde dem behandles i tredje kapitel. I fjerde kapitel fremlægges Kommissionens konklusioner og forslag på grundlag af ovennævnte analyse. 2. Som i 1995 stod Kommissionen over for betydelige vanskeligheder ved indsamlingen af statistiske og faktuelle oplysninger om de berørte industrier og udviklingen af det kinesiske eksportpotentiale. Det skal især understreges, at det indhente pålidelige oplysninger om priserne på fortsat er vanskeligt at importvarerne fra Kina. Der blev gjort en omfattende indsats for at indhente oplysninger fra producenter, importører og handlende i Fællesskabet, der blev kontaktet direkte eller gennem de organisationer, som repræsenterer dem. Dette førte imidlertid til fragmentariske og derfor atter noget utilfredsstillende resultater. For så vidt angår oplysningerne om situationen for fællesskabsindustrien forstærkedes vanskelighederne af, at producenterne almindeligvis fremstiller et bredt varesortiment og ikke blot de varer, der er underlagt kontingenter, og af, at næsten alle disse sektorer består af mange små og mellemstore virksomheder, hvoraf en betydelig del end ikke kendes af organisationerne. Med hensyn til importørerne modtog Kommissionen kun generelle svar fra et lille antal sammenslutninger eller individuelle importører. Det skal også bemærkes, at kun én medlemsstat, nemlig Det Forenede Kongerige, fremsendte faktuelle oplysninger og bemærkninger til Kommissionen i forbindelse med denne rapport. Generelt er analysen baseret på tal for 1995, da fuldstændige statistikker for 1996 ikke forelå på tidspunktet for udarbejdelsen af denne rapport. Tendenser for 1996 er imidlertid blevet benyttet, hvor det har været muligt. KAPITEL 1 GENNEMFØRELSE AF DE KVANTITATIVE RESTRIKTIONER I. Baggrund og udvikling siden den foregående rapport 1. Siden kontingenterne trådte i kraft i marts 1994, er de ved fire lejligheder blevet ændret: i juli 1994 besluttede Rådet at øge størrelsen af kontingentet for 1994 for legetøj med fyld. Oplysninger indhentet fra de økonomiske aktører og medlemsstaterne pegede på, at balancen mellem målene om at sikre en passende beskyttelse af Fællesskabets legetøjsindustri og om at bevare samhandelen med Den Kinesiske Folkerepublik på et acceptabelt niveau ikke i tilfredsstillende grad var nået for denne vare. i marts 1995 blev kontingenterne yderligere ændret. Dette skete hovedsagelig for at tage højde for udstrækningen af de kvantitative restriktioner til Østrig, Finland og Sverige. Tilpasningen skete på grundlag af disse landes faktiske import fra Kina i 1993. Denne ændring skulle også løse problemer, som var opstået ved gennemførelsen af kontingenterne. Hvor det var foreneligt med beskyttelsen af de berørte producenter, besluttede Rådet, at kontingenterne i et vist omfang skulle mildnes (bordservice af keramik, porcelæn og glas, bilradioer, legetøj, visse former for sportsfodtøj gennem en mindskelse af tærskelprisen for sko fremstillet ved hjælp af særlig teknologi fra 12 til 9 ECU). Desuden blev tre underopdelinger af kontingenter afskaffet, to vedrørende sko og et vedrørende arbejdshandsker. På baggrund af konklusionerne i Kommissionens første rapport om tilsynsforanstaltninger og kvantitative kontingenter for import fra Kina af andre varer end tekstilvarer besluttede Rådet i april 1996 i kraft af forordning (EF) nr. 752/96 at gennemføre en yderligere lempelse af kontingentordningen over for Kina: for 3 varer (handsker, bilradioer og kontingenterne sammenbyggede bilradioer) blev afskaffet: de 3 kontingenter for legetøj blev samlet i et enkelt kontingent for at give de handelsdrivende større fleksibilitet og mulighed for at reagere hurtigere på markedsændringer; de resterende kontingenter blev forhøjet (bordservice af glas og porcelæn samt glasvarer med 10% og fodtøj med 2%). Endelig blev det i oktober 1996 i Rådets forordning (EF) nr. 1897/96 fastsat, at rammeløse skifterammer ikke skulle være omfattet af kontingentet for glasvarer, da dette ikke ansås for at være nødvendigt for at beskytte de berørte sektorer af Fællesskabets industri. II. Forvaltning af kontingenterne a) Retsgrundlag og mål 1. Forvaltningen af fællesskabskontingenterne er baseret på Rådets forordning (EF) nr. 520/94 af 7. marts 1994 om fastsættelse af en fællesskabsprocedure for forvaltning af kvalitative kontingenter og Kommissionens forordning (EF) nr. 738/94 af 30. marts 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 520/94 (hovedsagelig om proceduremæssige aspekter, herunder den fælles indførselstilladelsesformular). fordelt mellem medlemsstaterne og Det bør erindres, at før udstedelsen af forordning (EF) nr. 520/94 blev kontingenter til importørerne. Siden reformen i marts 1994 finder ensartede kriterier, som er fastsat af Kommissionen efter konsultation af Forvaltningsudvalget, anvendelse på alle fællesskabsimportører i overensstemmelse med enhedsmarkedets principper og Domstolens relevante retspraksis. ikke direkte 2. Ved forvaltningen af kontingenterne har Kommissionen fulgt følgende principper: at sikre, at administrative procedurer ikke vil tilføje noget til kontingenternes forventede virkning på handelen, og at de tilgængelige mængder ville blive helt opbrugt; og at sikre, at der ikke forekommer forskelsbehandling mellem nogen importører i Fællesskabet, uanset hvor de er etableret, og uanset hvor de indgiver ansøgning om tilladelse. b) Kontingentforvaltningssvstemets funktion 1. I overensstemmelse med ovennævnte principper anså Kommissionen det for hensigtsmæssigt at benytte den første tildelingsmetode, der er foreskrevet i forordning (EF) nr. 520/94, nemlig metoden baseret på hensynet til de traditionelle handelsstrømme, der sikrer, at i det mindste en del af den tidligere handelsmængde, de havde i en referenceperiode, forbeholdes de "traditionelle" importører, mens ikke-traditionelle importører samtidig sikres en retfærdig adgang til kontingenterne. Denne fordel i ngsmetode har tilsyneladende fungeret tilfredsstillende, rnen gav dog anledning til visse praktiske problemer vedrørende valget af referenceperioden og fastlæggelsen af størrelsen af de forholdsmæssige andele, der var afsat til henholdsvis traditionelle og andre importører. Desuden fører forvaltningen af den del af kontingenterne, der er afsat til de ikke-traditionelle importører, til et problem. Den kronologiske metode ("først til mølle får først malet"), hvis anvendelse ikke var praktisk mulig i forbindelse med forvaltningen af kontingenterne for 1994, er blevet erstattet af den tredje metode, der er angivet i forordning (EF) nr. 520/94, nemlig en fordeling i forhold til de mængder, der ansøges om. Det problem, der følger af den ubegrænsede adgang til denne del af kontingentet, findes imidlertid stadig: i 1994 blev der indgivet 12 232 ansøgninger om indførselstilladelser af ikke-traditionelle importører; dette tal steg til 21 926 ansøgninger for første tranche i 1995, til 19 613 for anden tranche (med færre varer, der skulle fordeles) og til 28 204 ansøgninger for tildelingen af kontingenterne for 1996. I år er antallet af ansøgere for 1997-tildelingen faldet til 19 708, men da antallet af varer, som er underlagt kontingenter, er blevet reduceret yderligere, består problemet fortsat. Dette yderst høje antal ansøgninger betyder, at de ikke-traditionelle importører tildeles stadig mere begrænsede mængder, hvilket kan føre til, at kontingenterne ikke anvendes i fuldt omfang. Kommissionen finder, at en garanti fastsat til en passende værdi vil være den bedste mulighed i for spekulationsøjemed. Denne løsning er imidlertid hidtil blevet mødt med modstand fra medlemsstaternes side. anmodninger afskaffe at 10 2. 3. 4. Ved forvaltningen af kontingenterne gjorde Kommissionen sig alle anstrengelser for at opfylde importørernes ønske om så tidligt som muligt at modtage oplysninger om deres tildeling for den følgende periode. Med henblik herpå indledte Kommissionen tildelingsproceduren for 1997- kontingenterne i god tid før begyndelsen af kontingentåret. for samme ånd ændrede Kommissionen hurtigt den oprindelige I imødekomme gyldighedsperiode importørernes til henhold forvaltningsreglerne for 1997 er indførselstilladelserne i øjeblikket gyldige i 12 måneder, idet Rådet har vedtaget Kommissionens forslag om at tillade overførsel af ubrugte kontingenter til det følgende kontingentår. indførselstilladelserne om anmodninger smidighed. at I for For så vidt angår de administrative procedurer er Fællesskabets forvaltningssystem baseret på en fremgangsmåde, hvorefter alle importører i Fællesskabet, uanset hvor i dette de er etableret, kan indgive en ansøgning om indførselstilladelse til den kompetente myndighed i en medlemsstat efter deres eget valg og indhente en indførselstilladelse, som er gyldig i hele Fællesskabet. Desuden er ansøgningsproceduren gjort så enkel som muligt, og formaliteterne er begrænset til det strengt nødvendige; tilladelsen er helt gratis for fællesskabsimportørerne. c) Konklusion Som det ikke kan undgås, når handel pålægges begrænsninger, har forvaltningen af disse kontingenter ført til visse problemer, navnlig i deres første anvendelsesår. Kommissionen finder imidlertid, at ordningen stort set fungerer godt takket være medlemsstaternes samarbejde. Især er den af den opfattelse, at den legitime frygt for, at forvaltningssystemet skulle øge virkningen af de af Rådet vedtagne kontingenter, har kunnet bilægges. III. Udviklingen i handelen med de varen der er undergivet kvantitative restriktioner Følgende to tabeller giver en faktuel oversigt over den mængde- og værdimæssige udvikling i handelen med hver enkelt vare, som er undergivet kvantitative restriktioner. a) Den mængdemæssige udvikling for de pågældende varer (import og kontingenter) Enhe d par par par Vare Fodtøj med overdel af gummi eller plast (6402 99) Læderfodtøj (6403 51 & 59) Læderfodtøj (6403 91 & 99) Tekstilfodtøj (6404 11) Import Kontingenter 1992 1993 1994 33 498 463 37 894 757 37 259 535 (inkl. 9 989 423 hi- tech) 1995-kontingenter (årlig basis) 1996-kontingenter (årlig basis) Ubrugte mængder i 1995 39 151481 (+hi-tech-undtagelse) 39 151 481 (+hi-tech-undtagelse) 8 437 277 3 030 801 3 942 271 2 614 453 2 740 116 2 795 000 924 173 24 860 632 36 215 974 par 23 849 323 20 853 012 Tekstilfodtøj (6404 19 10) Fodtøj i alt par par 34 789 708 31 039 693 120 028 927 129 945 707 30 661 174 (inkl. 14 122 199 hi-tech) 22 739 304 (inkl. 6 288 335 hi- tech) 26 575 875 119 850 341 (inkl. 33 361 807 hi-tech) 11881963 (+hi-tech-undtagelse) 12 120 000 (+hi-tech-undtagelse) 18 228 780 (+hi-tech-undtagelse) 18 228 780 (+hi-tech-undtagelse) 1934 408 5 721 246 31897 716 31897 716 7 644 723 103 900 056 (+hi-tech-undtagelse) 104 192 977 (+hi-tech-undtagelse) 24 661 827 - fœllesskabstilsynstallene for fodtøj fremstillet ved hjælp af særlig teknologi er baseret på udstedte tilsynsdokumenter, som ikke nødvendigvis afspejler den reelle importmængde - tallene for ubrugte mængder er baseret på indførselstilladelser, der er returneret til medlemsstaterne (der foreligger ingen oplysninger for Portugal) 12 Vare Enhed 1992 Import 1993 Kontingenter 1994 1995-kontingenter (årlig basis) 1996-kontingenter (årlig basis) Ubrugte mængder i 1995 (*} Bordservice af porcelæn (691110) Bordservice af keramik (691200) Bordservice m. v. af glas (7013) ton ton ton 43 960 33 247 14 374 42 300 36 681 16 722 58 917 46 851 12 462 43 619 33 000 14 210 45 800 34 650 15 600 7 686 3 912 3 714 ECU 260117 000 302 919 000 Legetøj med fyld (9503 41) Legetøj (9503 49) Legetøj (9503 90) Legetøj i alt Kilde: EUROSTAT (*) Tallene for ubrugte mængder er baseret på indførselstilladelser returneret til medlemsstaterne (der foreligger ingen oplysninger for Portugal) (1) FI = Foreligger ikke; Særskilte oplysninger foreligger ikke længere, fordi kontingenterne er samlet under ét kontingent. 171334 000 678 864 000 1 153 117 000 132 767 177 649 465 212 i 056 996 632 110 648 000 621 200 000 991 965 000 88 686 000 478 069 000 814 519 000 ECU ECU ECU 1 056 996 632 F Id) F Ia> 274 764 243 247 764 000 F I«> 50 990 985 34 034 572 135 279 994 220 305 551 13 Importpriser for varer med oprindelse i Kina Vare Enhedspris i 1993 Enhedspris i 1994 Enhedspris i 1995 Fodtøj 6402 99 6403 51 - 6403 59 6403 91 - 6403 99 -6404 11 6404 19 10 3,68 9,76 3,30 9,54 7,45 3,94 1,00 ECU/par ECU/par ECU/par ECU/par ECU/par ECU/par ECU/par 3,68 11,86 3,31 10,17 8,02 4,33 0,90 ECU/par ECU/par ECU/par ECU/par ECU/par ECU/par ECU/p ar 4,14 6,65 2,99 ECU/par ECU/par ECU/par 11,25 ECU/par 9,33 7,19 0,82 ECU/par ECU/par ECU/par Bordservice af porcelæn(*) : 6911 10 1 105,25 ECU/ton 1011,58 ECU/ton 1 049,20 ECU/ton Bordservice af keramik(*) ; 6912 00 1 060,06 ECU/ton 1 054,41 ECU/ton 1 112,21 ECU/ton Bordservice m. v. af glas(*) : 7013 1 961,07 ECU/ton 2 227,57 ECU/ton 2 547,29 ECU/ton Legetøj : - 9503 41 9503 49 9503 90 7 831 6013 4812 ECU/ton ECU/ton ECU/ton 7314 6 106 4 926 ECU/ton ECU/ton ECU/ton 6 249 5 983 4911 ECU/ton ECU/ton ECU/ton Kilde: EUROSTAT; (*) 1995: priser indtil september 14 KAPITEL 2 NØDVENDIGHEDEN AF AT OPRETHOLDE FÆLLESSKABSKONTINGENTERNE I. Kommissionens fremgangsmåde For at vurdere dette har Kommissionen dels undersøgt, om de forhold, der berettigede indførelsen af de kvantitative restriktioner i 1994, stadig er gældende, dels de pågældende fællesskabsindustriers følsomhed og den trussel, som de står over for fra kinesiske varer. Analysen er foretaget sektor for sektor på grundlag af følgende økonomiske indikatorer: 1. 2. 3. 4. 5. 6. Industriens struktur Produktion Beskæftigelse Udviklingen i importen De importerede varers pris Den Kinesiske Folkerepubliks eksportpotentiale 15 II. Analyse af de berørte sektorer Fodtøj KN 6402 99; 6403 51 og 59; «403 91 og 99; 640411; 64041910 A. Den europæiske fodtøisindustris situation 1. Industriens struktur Der var ingen større ændringer i de strukturelle kendetegn, der blev fremhævet i den første rapport. Da der blev lukket flere produktionsenheder, faldt antallet af producenter yderligere med 1%. Der kan konstateres tilsvarende tendenser i de tre nye medlemsstater. 2. Fællesskabets produktion Trods et trægt forbrugermarked kunne EU's fodtøjsproducenter i 1995 mærke en bedring med hensyn til den hastige mindskelse af deres andel af fællesskabsmarkedet, idet deres salg stabiliserede sig på det nedadgående marked. Eksportstigningen var på kun 1,5% og nåede dermed ikke op på niveauet i de foregående år. Faldet i EU-produktionen var derfor relativt begrænset. 1000 par 1992 (x) 1993 (x) 1994 (x) 1994 (xx) 1995 (x) 1995 (xx) 1 081 568 1 090 236 1 108 143 1 125 575 1099 119 1 116 153 271 438 291 889 339 687 1 549 124 1 529 327 1 525 128 810 130 798 347 768 446 FI FI FI 343 024 306 331 1 482 125 1 549 201 756 095 809 822 52% 52% 50% FI 51 % 52% Produktion Eksport Forbrug Salg af fællesskabsproduktion på hjemmemarkedet Fællesskabs produktionens markedsandel (x) EUR 12 (xx) EUR 15 Der foreligger ikke fuldstændige og sammenlignelige tal for de enkelte varer, der er underlagt kontingenter, men ovenstående generelle oversigt skulle kunne give et relativt repræsentativt billede af udviklingen. 3. Beskæftigelse Faldet i antallet af beskæftigede afspejledes i en nedgang i produktionen, der var støt (om end langsomt) faldende. ^ | l7 Direkte beskæftigede E UR 12 E UR 15 1991 1992 1993 1994 1995 318 819 302 819 291 465 295 717 292 112 303 129 299 426 4. Igangværende omstrukturering Industrien arbejder på at forbedre sin konkurrenceevne. Presset fra konkurrenterne tog af som følge af fællesskabskontingenteme, således at bestræbelserne kunne give hurtigere og mere gennemgribende resultater. Foruden forbedringer af udvalget og kvaliteten af varer samt automatiseringen af de fleste fremstillingsstadier blev der investeret i systemer for udveksling af edb-data, især med toldmyndighederne, således at markedsføringen kunne forbedres mest muligt. B. Følsomhed over for importen fra Kina 1- Udviklingen i importen Fællesskabets import af fodtøj faldt i 1995 med 7% og udgjorde således ca. 50% af det samlede marked, dvs. et beskedent fald i forhold til 1994. Følgende tabel giver en samlet oversigt over udviklingen i importen fra de vigtigste leverandørlande: 11000 par Ikke-EF i alt Kina Indonesien Vietnam Thailand Indien Sydkorea Taiwan Brasilien (x) EUR 12 (xx) EUR 15 1992(x) 1993(x) 1994(x) 1995(x). 1995(xx) 738 994 731 580 786 675 730 836 750 542 293 197 296 700 316413 280 491 294 990 85 960 12 255 69 981 14 656 54 999 37 145 24 570 86 673 32 752 61 118 18 393 30410 21538 23 209 105 461 61509 55 541 20 980 20 578 18 102 17 809 99 573 74 834 35 930 19 294 14 283 19 452 FI 102 275 76516 37 627 19 718 15 237 20 455 FI Denne udvikling afspejler den generelle stagnation på det europæiske marked, hvor forbraget ligger på det laveste niveau i de seneste fem år. Importen fra Kina og fra alle Fællesskabets vigtigste leverandører undtagen Vietnam faldt. 1 forbindelse med Kina skyldtes dette hovedsagelig den samlede virkning af markedsnedgangen og kontingenterne. Samlet ser udviklingen i importen fra Kina således ud: 1000 par 1992 1993 1994 1995 (x) 1995 (xx) Fodtøj underlagt kontingenter Fodtøj ikke underlagt kontingenter lait (x) EUR 12 (xx)EUR15 131671 137 679 103 908 70 911 75 940 161 526 159 021 212 505 209 580 219 050 293 197 296 700 3)6413 280 491 294 990 Det største fald fandt sted i fodtøj underlagt kontingenter, som tegnede sig for en fjerdedel af den samlede import fra Kina. Forklaringen herpå er sandsynligvis, at de kinesiske eksportører delvis har diversificeret deres produktion for at undgå kontingenterne. Som følge heraf er de fortsat i stand til at modstå markedspresset. De kinesiske varer udgjorde fortsat 38% af EU's samlede import af fodtøj og satte sig på en femtedel af det samlede marked. Derfor havde de fortsat en betydelig indvirkning på Fællesskabets markedsvilkår. Hvad nærmere angår de toldpositioner, der er berørt af kontingenterne, var nedgangen en anelse større for læderfodtøj end for andre typer: Par 1991 (x) 1992 (x) 1993 (x) * 19S. -4 (x) 1995 (x) 1995 (xx) 6402 99 24516513 33 498 463 37 894 757 37 259 535 23 591 101 26 046 878 6403 51 og 59 2 547 468 3 030 801 3 942 271 2 614 453 1 100 882 1 241 836 6403 91 og 99 12 066 280 24 860 632 36 215 974 30 661 174 14 848 403 15616755 6404 11 23 922 387 23 849 323 20 853 012 22 739 304 12 717 692 14 148 760 34 466 034 34 789 708 31039 693 26 575 875 18 653 036 18 885 207 6404 19 10 (x) EUR 12 (xx) EUR 15 Den nedgang, der i 1995 kunne konstateres for kontingentomfattet import fra Kina, synes ikke at have fortsat i 1996; mellem januar og april 1996 steg importen til de otte største importerende medlemsstater med 27% på årsbasis. 19 Importpriser Af de årsager, der blev fremført i den første rapport til Rådet, er det ikke generelt muligt at foretage direkte sammenligninger mellem importerede varer fra Kina og igangværende antidumping Fællesskabets fodtøj svarer. Imidlertid viser de undersøgelser, at der har været tale om særdeles kraftige prisunderbud. En sammenligning mellem de gennemsnitlige priser på importen fra Kina og de gennemsnitlige priser for Fællesskabets eksport er ligeledes meget sigende: Vare 1992 (x) 1993 (x) 1994 (x) 1995 (x) 1995 (xx) Kina EU Kina EU Kina EU Kina EU Kina EU Kina EU Kina EU 3,17 6,43 8,66 3,68 5,98 9,76 3,68 6,24 11,86 4,14 6,08 6,65 4,09 6,17 6,74 21,28 21,19 21,50 21,07 21,07 3,56 17,38 8,63 20,41 6,72 14,82 3,14 9,14 0,94 3,85 3,30 16,64 9,54 18,71 7,45 14,12 3,94 8,80 1,00 4,12 3,31 16,43 10,17 19,73 8,02 14,17 4,33 8,25 0,90 2,99 18,20 11,25 20,28 9,33 14,64 7,19 10,75 0,82 ! 3,16 18,11 11,15 20,87 FÏ 14,68 7,15 10,74 0,83 4,12 I 4,01 | 4,03 6402 99 6403 51 6403 59 6403 91 6403 99 640411 6404 19 10 ECU (x) EUR 12 (xx) EUR 15 I de fleste tilfælde var de gennemsnitlige enhedspriser for importerede varer fra Kina i 1995 desuden lavere end priserne hos alle Fællesskabets øvrige vigtigste leverandører, til trods for at priserne på nogle varer var opadgående (hvilket måske skyldtes et system med kontingenter pr. antal par og mere avancerede (og derfor dyrere) varer, som nu vil blive eksporteret). For toldposition 6404 11 var der tale om en kraftig prisstigning for alle importerede varer (f. eks. steg Thailands priser med 43%), hvilket satte de kinesiske tal i perspektiv. For position 6403 51 var der imidlertid tale om et mærkbart prisfald. 20 C. Importørernes standpunkt FTA (Foreign Trade Association) har fremført det synspunkt, at de kvantitative restriktioner for fodtøj ikke var berettigede ud fra den betragtning, at de på mellemlang sigt ville true den europæiske fodtøj sindustris eksportmuligheder, da de ville fremkalde tilsvarende foranstaltninger fra eksportørlandenes side. Endvidere fremhæver FTA, at importrestriktionerne forhindrer flytning af fodtøjsproduktionen til steder med bedre disponible produktionsfaktorer uden for EU. D. Konklusion Fodtøjsindustrien er fortsat særdeles følsom over for omfanget af importen fra Kina, dens andel af fællesskabsmarkedet, det meget kraftige prisunderbud og de kinesiske producenters eksportpotentiale. Disses indtrængning på markedet blev for en kort stund kontrolleret i 1995, men dette skyldtes kontingenterne og mere generelt den svage efterspørgsel. Den forventede markedsopgang vil sammen med forbedringer af til fællesskabsmarkedet af de mest følsomme varer, der i øjeblikket er undergivet kontingenter, og det er nødvendigt at kontrollere denne situation. kontingentsystemet formodentlig yderligere import føre til 21 Bordservice af porcelæn og keramik KN-kode 6911. 10 og 6912. 00 Generelt set er det vanskeligt at indhente statistikker over keramikindustrien, da producenterne er meget modvillige til at udlevere, hvad de mener er handelsmæssigt følsom information til deres brancheorganisationer. Desuden er der i bordservicesektoren mange meget små producenter, som ikke er medlemmer af noget nationalt forbund. A. Strukturen i EU's sektor for keramisk bordservice I 1995 tegnede sektoren for bordservice sig for 12,5% af EU's keramikindustris samlede produktion målt i værdi, men beskæftigede ca. 30% af de ansatte i sektoren. Den er den mest arbejdskraftintensive af de seks keramiske undersektorer, og den er derfor særlig følsom over for virkningerne af lavprisimport. Sektoren består af nogle store producenter såsom Villeroy & Boch fra Tyskland samt Royal Doulton og Wedgwood fra Det Forenede Kongerige, der er de tre største producenter i verden, men også af et stort antal meget små og mellemstore virksomheder. Det europæiske forbund anslår, at det blandt sine medlemmer tæller 171 uafhængige producenter, som har ét eller flere fabriksanlæg. Desuden er mange små producenter i hele Europa ikke medlemmer af noget forbund, og det er vanskeligt at have føling med disse. Det er navnlig tilfældet i Spanien og Italien. Alle producenterne fremstiller en lang række varer, der afviger meget for de enkelte producenters vedkommende og i stor udstrækning afhænger af kundernes smag og disponible indtægt. Oprindeligt blev fremstillingen af keramiske varer bygget op tæt ved råvare- og energikilder, og hvor transportfaciliteterne var gode. Dette er ikke længere de primære afgørende faktorer, men sektoren er stadig stærkt geografisk koncentreret med en stor tæthed i f. eks. Staffordshire i Det Forenede Kongerige, Limoges i Frankrig, det nordlige Bayern i Tyskland og Maastricht i Nederlandene. Dengang industrien etablerede sig i Staffordshire (området blev derefter kendt under betegnelsen "The Potteries", og der opstod i løbet af de første hundrede produktionsår ca. 400 forskellige produktionsenheder), var der her store forekomster af 1er og kul samt et velfungerende kanalsystem. Under drøftelserne i Rådets arbejdsgruppe vedrørende handelsspørgsmål blev det foreslået, at en del af kontingentet på KN-kode 6912. 00 for stentøj skulle afskaffes, eftersom der ikke længere var nogen stentøjsproduktion i Den Europæiske Union. Dette er ukorrekt: Der produceres fortsat stentøj i EU, især i Det Forenede Kongerige, selvom der ikke foreligger nogen præcise tal herfor, fordi stentøj (KN-kode 6912. 00. 30) og fajance (KN-kode 6912. 00. 50) sædvanligvis indberettes sammen. Der eksisterer en betydelig handel med denne vare både inden og uden for EU. 22 B. Udviklingen i produktionen og det åbenbare forbrug Den europæiske sektor for keramisk bordservice er repræsenteret på europæisk niveau i Fédération européenne des Industries de Porcelaine et de Faïence de Table et d'Ornementation (FEPF) (Det Europæiske Forbund af Industrier for Bordservice og Dekorationsgenstande af Porcelæn og Fajance), som igen er medlem af det overordnede europæiske keramikforbund, Cérame-Unie. Cérame-Unie anslår, at det repræsenterer ca. 75% af bordservice-producenterne, idet nogle af de små producenter i Spanien og Italien muligvis ikke er medlem af deres nationale forbund; tallene nedenfor er overslag over produktion osv. for EUR 12. Tallene umiddelbart nedenfor vedrører alle keramiske varer. I mio. ECU Produktion Eksport Import Åbenbart forbrug EU's salg på hjemme markedet EU's markedsandele Importens markedsandel Direkte beskæftigelse Antal selskaber M*^&*m i ts^*^. 22 761,7 3 301,9 1 233,0 fMåm^A 21 216,2 3 667,2 1 259,4 ? • llEfe. ;; t 22 187,4 4 217,4 1 342,1 1995 22 581,3 4 475,4 1 360,5 20 692,8 18 808,4 19312,1 19 466,4 19 457,4 17 595,2 17981,5 18 105,9 94,03% 93,55% 93,11% 93,01% 5,97% 6,45% 6,89% 6,99% 319 899 ca. 2 500 292 889 FI 280 586 FI 279 270 ca. 2 000 Ovenstående import- og eksporttal er beskæftigelsestallene stammer fra DEBA-databasen (Eurostat). taget fra COMEXT. Produktions- og 23 Til sammenligning hermed følger tilsvarende oplysninger om bordservice: KN-kode 6911 + 6912 + 6913 I mio. ECU »<S*\J 1993 Produktion 3 600 3 400 3 000 Eksport Import Åbenbart forbrug EU's salg på hjemme markedet EU's markedsandel Importens markedsandele Direkte beskæftigelse 856,4 501,6* 668,2 375,4* 901,4 544,7* 659,0 370,0* 1 002,6 653,9* 677,0 399,3* 3411,8 3 157,6 2 674,4 2 743,6 2 498,6 1 997,8 80,4% 79,1% 74,7% 19,6% 20,9% 25,3% FI (aftagende) 1 043,4 705,6* 651,7 377,6* FI FI FI FI 105 000 90 000 81000 ca. 75 000** Kilde: import/eksport: COMEXT produktion og beskæftigelse: Cérame-Unie * KN-kode 6911. 10+ 6912. 00 ** groft skøn fra Cérame-Unie Som det fremgår tydeligt af ovenstående tal, er importens markedsandele for alle keramiske varer under ét ikke betydelig, men det skal dog huskes, at Europa er en stærk traditionel eksportør af keramiske varer, og at eksporten udgør en integreret og nødvendig del af mange europæiske virksomheders ordrebøger. Omvendt viser tallene for bordservice alene en mere mærkbar indtrængen af importen (25,3% i 1994). Det skal endvidere bemærkes, at den kinesiske andel af importen af samtlige keramiske varer er vokset støt og i 1995 tegnede sig for 14,9% (målt i værdi). C. Udviklingen i import og eksport Som nævnt ovenfor er eksport meget vigtig for EU's producenter af bordservice, idet mange eksporterer op til 30% af deres produktion, selvom mængden af eksporteret bordservice generelt ligger et godt stykke under den importerede mængde. Nedenstående tabeller viser EU's handel i 1995 med dens vigtigste importører og dens største eksportmarkeder. EU's import Kilde: COMEXT 24 Kina Polen Tjekkiet Rumænien Hong Kong Filippinerne Bulgarien Indonesien lait 28134 16 179 11 757 7 734 4 600 3 917 3 759 3 218 101014 27,85 16,02 11,64 7,66 4,55 3,i 3 72 3,19 100,00 24 845 9 667 817 5 579 885 1 191 676 5 014 98 829 25,14 9,78 0,83 5,65 0,90 1,21 0,68 5,07 100,00 EU's eksport Kilde: COMEXT Bestemmelse USA Tjekkiet Schweiz Japan Israel Australien Canada Kina Ikke-EF i alt mørn® w /lQIi. S M IM •nm i iitfttiii «åii i H i :'#. ||lamlet tøe]i§pørt ••• 28,69 1,93 9,1 8,54 5,67 4,64 4,39 0,02 100,00 11081 4 608 3 520 3 300 2 189 1791 696 38 624 912. 00 %åf samlet eksport 63 004 423 3 663 4 371 4 095 5 364 3 877 102 646 61,38 0,41 3,57 4,26 3,99 5,23 3,78 0,00 100,00 Så mens hovedparten af EU's import af porcelæn og fajance er fra Kina, er EU's eksport lig med nul. Kina importerer ikke, hvilket formodentlig er af til Kina fortsat forsyningsmæssige grunde; derimod er landet en vigtig eksportør, da prisen på dets eksporterede varer ikke fastsættes i overensstemmelse med produktionsomkostningerne, men afhængigt af behovet for fremmedvaluta. De tre største bordservice-producentlande i EU er Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige, hvor producenterne mener, at den billige import fra Kina i årenes løb har påført de vigtigste produktionsområder stor skade. F. eks. kan man i nedenstående tabel se de seneste års udvikling i Frankrigs, Tysklands og Storbritanniens forbrug af bordservice af porcelæn (KN-kode 6911), idet der foreligger tal herfor. 25 FRANKRIG Kilde: COMEXT 1000 ECU Salg på hjemmemarked Import Kinas andel af importen Kinas andel (i %) af importen Åbenbart forbrug Kinas andel (i %) af det åbenbare forbrug wto 94 440 79 167 9 757 12,3 1993 1994 110 471 73 405 15 260 20,8 111555 85 442 11473 13,4 102 261 82 230 6 906 8,4 173 607 83 876 196 997 184 491 5,6 8,3 5,8 3,7 * Importen omfatter import fra tredjelande og fra andre medlemsstater. TYSKLAND Salg på hjemmemarked Import Kinas andel af importen Kinas andel (i %) af importen Åbenbart forbrug Kinas andel (i %) af det åbenbare forbrug 1992 494 948 93 363 3 773 3,6 1993 610 771 106 015 4 334 4,1 1994 579 813 111979 6 358 5,7 1995 FI 119 284 7 976 6,7 588 311 716 786 691 792 0,6 0,6 0,9 FI FI DET FORENEDE KONGERIGE 1992 109 292 44 778 1011 2,2 Salg på hjemmemarked Import Kinas andel af importen Kinas andel (i %) af importen Åbenbart forbrug Kinas andel (i %) af det åbenbare forbrug 1993 147 764 43 344 894 2,1 1994 168 197 46 387 2 943 6,3 1995 174 592 44 677 3 728 8,3 154 070 191 108 214 584 '219 269 0,6 0,5 1,4 1,7 Det bør bemærkes, at disse tal for importen fra Kina og de derpå baserede beregninger er mærkbart forskellige fra niveauerne i rapporten for sidste år. Dette skyldes den omstændighed, at medlemmer af Cérame-Unie fremsendte tal for importen fra Kina under udarbejdelsen af rapporten. De pågældende tal er blevet kontrolleret i COMEXT, og der er i den forbindelse fremkommet en række uoverensstemmelser, hvilket betyder, at den kinesiske imports procentvise andel af den samlede import til ovenstående tre 26 medlemsstater er faldet. Det skal dog understreges, at den samlede import ikke kun omfatter import fra tredjelande, men også import fra alle de øvrige medlemsstater, og der eksisterer en betydelig handel inden for EU med bordservice af keramik. Forbruget i disse lande i ovennævnte tre år er faldet i forhold til tidligere år, idet producenterne af bordservice mener, at tilbagegangen langt fra er overstået for deres varer, og at truslen fra den kinesiske import støt vokser. D. Priser De gennemsnitlige priser på importerede varer fra Kina ligger langt under de europæiske priser for både porcelæn og fajance. Herunder gengives en sammenligning af de gennemsnitlige priser, som handlende i EU tager for importvarer fra Kina, og de gennemsnitlige priser for tilsvarende varer fremstillet i Fællesskabet. ECU/kg Kilde: Cérame-Unie*s medlemmer KN 6911 KN 6912 Kina EU Kina EU 1991 1992 1993 1994 1995 1,21 5,65 0,96 2,43 1,06 5,55 1,04 2,38 1,11 4,15 1,08 2,21 1,04 5,34 1,19 2,34 1,10 3,39 1,10 2,06 For de to varer, der er omfattet af kontingenter, giver en sammenligning af kinesiske priser med de gennemsnitlige interne EU-niveauer i 1995 følgende resultat: ECU/kg Kilde: COMEXT KN 6911. 10 1 KN 6912. 00 I _U06 1,08 1 5,57 2,46 Det fremgår af ovenstående tal, at selvom kontingenterne kan have begrænset omfanget af importen fra Kina, har priserne på de importerede varer været forholdsvis stabile. De europæiske priser er derimod blevet udsat for et voksende pres, ikke kun på grand af lavprisimporten fra især Sydøstasien og Central- og Østeuropa, men også fordi der eksisterer en betydelig overskydende produktionskapacitet i Den Europæiske Union. E. Udviklingen i beskæftigelsen Antallet af ansatte i keramikindustrien har i de seneste år været støt faldende, hvilket fremgår af nedenstående tabel. 1 000 pers. 27 Den keramiske industri i alt* Sektoren for bordservice 1992 1993 1994 1995 320 293 281 279 105 103 81 75 Bordservice-sektorens andel af den samlede mængde (i %) 32,8 35,2 28,8 26,9 * Herunder grov keramik - ildfaste varer, mursten og tegl. Tallene for 1995 er baseret på skøn. Tallene for beskæftigelsen i industrien som helhed stammer fra Panorama of European Industry; tallene for sektoren for bordservice er baseret på skøn fra Cérame-Unie. Cérame-Unie har ligeledes fremlagt en række skønsmæssige tal for udviklingen i beskæftigelsen i sektoren for bordservice i visse medlemsstater over de seneste 2 år: Frankrig Tyskland Portugal Spanien Det Forenede Kongerige Italien Nederlandene Østrig 1 4 005 24 725 12 278 656 22 085 6 060 640 994 | 3 894 21 424 11898 F]_ 22 000 FI 605 F F Det er ikke let at fastslå, i hvor vidt omfang beskæftigelsesfaldet i denne sektor er forårsaget direkte af den voksende import af billigt kinesisk bordservice, men der en i forbindelse med lukninger eller flytninger, hvor der række eksempler på beslutningstagningen er skelnet kraftigt til den billige import: 1, I Det Forenede Kongerige er 3 anlæg blevet lukket i de seneste år, mens andre arbejder med reduceret kapacitet. Royal Doulton (UK) er begyndt at fremstille bordservice i Indonesien for at kunne drage fordel af billigere arbejdskraft og bedre modstå lavpriskonkurrencen på dets europæiske markeder. Villeroy & Boch (Tyskland) har flyttet en del af produktionen fra anlægget i Mettlach, Tyskland, hvor beskæftigelsen og de sociale udgifter udgør ca. 35% af de samlede omkostninger, til anlæg i Frankrig og Ungarn, hvor de tilsvarende tal er henholdsvis 25% og 11%. Baggrunden for denne beslutning er det specifikke ønske om bedre at kunne modstå konkurrencen fra de billige importvarer. Denne flytning vil nødvendigvis få alvorlige konsekvenser for byen, hvor ca. 3 500 af byens ca. 8 000 indbyggere er beskæftiget i Villeroy & Boch's 28 anlæg, hvor der fremstilles fliser og tegl, sanitetsvarer og bordservice. Det nuværende antal ansatte er allerede faldet fra 5 500 for nogle få år siden, og dette ikke er mange alternative beskæftigelsesmuligheder. Dertil kommer, at arbejdsløsheden i Saarland ligger et godt stykke over gennemsnittet i Tyskland. i et område, hvor der N. B. Antallet af ansatte i keramikindustrien som helhed faldt med ca. 12,7% mellem 1992 og 1995; antallet af ansatte i sektoren for bordservice faldt med ca. 28,6% i samme periode. F. Problemet med efterligninger EU's producenter af bordservice kæmper med et andet, voksende problem i forbindelse med de importerede kinesiske varer, nemlig at de ofte er efterligninger. De kinesiske producenter er kendt for at sende repræsentanter til Europa, hvor de kopierer europæisk design, som så produceres i Kina og sælges i Europa til langt lavere priser end de europæiske varer. Der har været eksempler på, at kinesiske varer er blevet solgt på de europæiske markeder som fuldstændigt nøjagtige kopier af EU~varer (Cérame-Unie kan om fornødent fremlægge beviser herfor). G. Den kinesiske sektor for bordservice Der vides ikke ret meget om den nuværende struktur i Kinas sektor for bordservice, selvom det er bekendt, at Kina eksporterer ca. 25% af sin samlede produktion. I 1995 anslog et tysk tidsskrift, at den kinesiske produktion af bordservice i samme år løb op på 6 mia. stk. til en samlet værdi af 3 mia. DM, der kom fra ca. 1 000 produktionsenheder med ca. 260 000 ansatte. Så vidt det vides, er der ingen EU-producenter, der er involveret i produktion af keramisk bordservice i Kina. Det synes på nuværende tidspunkt ikke muligt, at der skulle være noget stort kinesisk marked for deres varer. Der er dog et marked for deres varer i andre sydøstasiatiske lande, og i den sammenhæng vil det på længere sigt måske være fordelagtigt at producere i Kina. H. Fællesskabsindustriens standpunkt Cérame-Unie, der repræsenterer de største europæiske keramikproducenter, går fortsat stærkt ind for at opretholde kontingenterne. Denne holdning støttes af adskillige medlemmer af Europa-Parlamentet (Ceramic Intergroup). 29 I. Importørernes standpunkt FTA (importørsammenslutning) mener, at kontingenternes konsekvenser for keramik- og porcelænsektoren på grund af den ringe efterspørgsel er mindre dramatiske end i andre af de berørte sektorer. FTA fastholder dog fortsat, at alle kvantitative restriktioner bør afskaffes. J. Konklusion Kina er fortsat et statshandelsland, hvor det skønnes, at over halvdelen af industriproduktionen stadig udføres af statsejede virksomheder, og hvor det finansielle system og omvekslingen af hård fremmed valuta fortsat kontrolleres af staten. Det betyder, at de kinesiske eksportører kan fortsætte med at sælge bordservice på de europæiske markeder til priser, der ikke afspejler omkostningerne, og dermed fortsat påfører EU-markedet skade. Disse omstændigheder forringer yderligere den i forvejen vanskelige situation i en sektor, der, som det er nævnt ovenfor, er kraftigt geografisk koncentreret og lider under faldende efterspørgsel og en vis overskydende produktionskapacitet. På den baggrund er sektoren for bordservice fortsat følsom på grund af den omfattende import fra Kina, den betydelige risiko for forstyrrelser fra denne import og det store prisunderbud. 30 '^^•^y^—-" ^w-'^mÅ -af---1 KN-kode 7013 (undtagen varer henhørende u^despos. 7010 eller 7018) A. Strukturen i EU's Industri for bordservice af glas I 1995 tegnede sektoren for bordservice af glas sig for 3,94% af den samlede glasproduktion i EU over for emballageglas, der er den største undersektor med 64,73%, og planglas med 25,46%. 95% af alt EU's bordservice af glas fremstilles i Frankrig. Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige. Frankrig har en dominerende stilling og tegner sig for over halvdelen af Fællesskabets produktion,. Landets største producent, Verrerie Cristallerie d'Arques, har en ledende position på verdensplan, beskæftiger ca. 11 000 personer, producerer omkring 5 mio. artikler og eksporterer ca. 75% af produktionen. Der findes andre store producenter, f. eks. Schott (Tyskland), Bormioli Rocco (Italien) og Durobor (Belgien/Det Forenede Kongerige), men hovedparten af producenterne er små og mellemstore virksomheder. Konkurrencen kommer primært fra USA og Japan, hvor henholdsvis Corning og Asahi er dominerende; konkurrencen fra Fjernøsten er dog voksende. I 1995 var den samlede produktion på 944 351 tons, hvoraf ca. 60% var drikkeglas. Selvom drikkeglasproduktionen kun udgør 3,94% af den samlede glasproduktion målt i tons, er den i betragtning af den potentielle salgspris, som kan være særdeles høj, meget vigtigere, end tallet kunne tyde på. Industrien for bordservice af glas er på europæisk niveau repræsenteret af European Domestic Glass (EDG) for krystal og håndlavet glas og af Fédération Européenne du Verre d'Emballage (FEVE) for mekanisk fremstillet glas, selvom FEVE's kontakt med producenterne er begrænset. Begge disse organisationer er selv tilknyttet Det Stående Udvalg for EF s Glasindustri (CPIV). EDG har medlemmer i de fleste medlemsstater, men har endnu ikke formået at knytte kontakter i Spanien og Portugal, og der er ingen produktion i Luxembourg. EDG anslår, at den i de lande, hvor den har medlemmer, repræsenterer ca. 80% af industrien, dvs. ca. 86 selskaber. Hovedparten af disse selskaber har kun ét fabriksanlæg; nogle har dog mere end ét anlæg, og undertiden i mere end én medlemsstat, som f. eks. Durobor (Belgien/Det Forenede Kongerige) og Saint-Gobain (Frankrig/Tyskland). 31 Udviklingen i denne sektor hænger nøje sammen med ændringer i livsstil, disponibel indkomst og personlig smag. Blandt de øvrige faktorer, der i de seneste år har været fremtrædende, kan nævnes: stadig større mekanisering, som har medført et betydeligt prisfald og udvidet varesortiment nye distributionsformer, især massedistribution teknologiske behov nye opvaskemaskiner og mikrobølgeovne i forbindelse med den hastige udbredelse af konkurrence fra metal-, keramik- og plastikvarer, specielt inden for køkkenvarer. B. Udviklingen i produktionen og det åbenbare forbrug Selvom EDG anslår, at den repræsenterer ca. 80% af produktionen af bordservice af glas, er de statistikker, den har til rådighed meget fragmentariske - medlemmerne er ofte modvillige til at udlevere, hvad de mener er handelsmæssigt følsomme oplysninger. Derfor er tallene for udviklingen i det åbenbare forbrug i de seneste år baseret på CPIV- skøn for EUR 11 (uden Spanien og, for at foretage den sædvanlige sammenligning, uden de tre nyeste EU-medlemsstater). Produktionstallene gælder også for EUR 11 og stammer ligeledes fra CPIV. For så vidt angår produktionen af bordservice af glas faldt niveauerne efter et højdepunkt i 1991 med 6% i både 1992 og 1993, steg igen i 1994 (+6%) og faldt atter med 2% i 1995. Meget af forbedringen i 1994 skyldtes eksporten, da det åbenbare forbrug i EU fortsatte med at falde. I 1995 steg det åbenbare forbrug igen med 1,5%, mens eksporten faldt med 2,6%. De seneste tal, der foreligger for produktionen og det åbenbare forbrug i EU, følger nedenfor: 32 Tallene angiver tons, undtagen hvor andet er anført 1991 1 032 000 967 000 911000 299 372 135 292 963 229 301 979 368 539 149 353 149 851 358 074 121 509 944 351 358 643 175 507 795 435 802 920 758 872 750 043 761215 673 733 668 029 609 374 600 784 585 708 84. 7% 83. 2% 80. 3% 80. 1% 77. 0% 15. 3% 16. 8% 19. 7% 19. 9% 19. 9% 15 428 15 366 15 212 15 000 15 000* Produktion EU-eksport EU-import Åbenbart forbrug EU's salg på hjemmemarkedet EU's markedsandel Importens markedsandel Direkte beskæftigelse Kilde: Import/eksport: COMEXT Produktion, beskæftigelse og antal selskaber: CPIV Importens markedsandel er beregnet på grundlag af det åbenbare forbrug. * skønsmæssigt tal C. Udviklingen i import og eksport Eftersom bordservice af glas og krystalvarer uden problemer kan transporteres over lange afstande under normale markedsvilkår, er EU-producenterne særdeles dynamiske på eksportmarkederne og har i mange tilfælde længe været tilstede på disse markeder. Ca. en tredjedel af alle de varer, der fremstilles i EU, eksporteres. De varer, der primært eksporteres, ligger i toppen med hensyn til kvalitet og design. Varer med en større værditilvækst udgør derfor en vigtig del af omsætningen. I 1995 eksporterede EU-producenterne over 38% af deres samlede produktion, og der er således tale om en støt stigning siden 1987, hvor producenterne eksporterede ca. 30% af deres produktion. 33 Nedenfor følger en oversigt over de vigtigste leverandører til EU's import af bordservice af glas samt de vigtigste aftagerlande til EU's eksport af bordservice af glas i 1995 (EUR 12). Tyrkiet Polen Tjekkiet Indonesien Slovenien Rumænien Kina USA I alt uden for EU >ns 36 252 25 243 24 486 13 970 11005 8 420 6 822 6 186 166 960 l-detfî:;;! je impptfr; 21,71 15,12 14,67 8,37 6,59 5,04 4,09 3,71 100,00 10 084 18 444 3 809 268 2518 268 668 75 865 328 299 samledeëksport 3,07 5,62 1,16 0,37 0,77 0,08 0,20 23,11 100,00 Mens visse producenter i f. eks. Tyrkiet eller Østeuropa forøgede deres samlede andel af importen til EU, blev Kinas andel i 1995 halveret fra over 8% i 1994. Samtidig har EU's producenter af bordservice af glas forøget deres eksport til Kina fra 179 tons i 1994 til 668 tons i 1995, svarende til præcis 0,20% af EU's samlede eksport af bordservice af glas. De kinesiske producenter har længe været inde på EU's marked for bordservice af glas, med en periode mellem 1990 og 1993, hvor der blev indført stadig større mængder varer til lave priser; siden 1994 er importen imidlertid faldet støt. Dertil kommer, at langt størsteparten (næsten 100%) af den samlede import af bordservice af glas fra Kina er almindelige, simple glasvarer, dvs. ikke glaskeramik eller blykrystal, og det meste er maskinfremstillet. Dvs. at der er tale om glasvarer af laveste kvalitet, i den nedre ende af varesortimentet. D. Priser Den vigtigste bekymring, EU's sektor for bordservice af glas står over for, er de kinesiske eksportørers lave priser, som ikke synes at være baseret på omkostningsniveau men på Kinas behov for fremmedvaluta. Det kan derfor ikke hævdes, at der gælder normale markedsvilkår, eftersom Kina grundlæggende fortsat er et statshandelsland. Desuden er det yderst vanskeligt at indhente nærmere oplysninger om priserne på importvarer fra Kina. Der findes to indlysende kilder: industrien selv og COMEXT- statistikkerae. Når en forbruger køber bordservice af glas, er oprindelsesstedet ikke umiddelbart så klart (hvis det overhovedet fremgår) for den endelige forbruger som 34 tilfældet er for keramisk bordservice. Derfor har industriens repræsentanter gentagne gange forsøgt at få prislister fra importører af kinesiske varer, uden held. De handelsdrivende, man har kontaktet, har nægtet at oplyse priserne. Som nævnt ovenfor er priser, som fremkommer ved en simpel beregning på grundlag af COMEXT-statistikker, upålidelige, da de kinesiske salgspriser i EU for KN-kode 7013 som helhed var højere end de salgspriser, europæiske producenter kunne nå op på i andre medlemsstater. Der synes dog at være grund til at formode, at de kinesiske salgspriser ikke er højere end de europæiske, idet størsteparten af de glasvarer, der importeres fra Kina (97%), er maskinfremstillet basisglas i den nedre ende af vareudvalget, som koster mindre end varer med større værditilvækst; den europæiske gennemsnitspris omfatter samtlige varer henhørende under kapitel 7013, herunder varer med større værditilvækst såsom krystal eller graverede glasvarer, som kræver højere salgspriser; gennemsnitsprisen kan derfor forventes at være højere end gennemsnitsprisen for ordinære glasvarer i den laveste kategori. Derfor må det konkluderes, at EU's og Kinas priser på bordservice af glas ikke kan sammenlignes, da de foreliggende tal ikke er pålidelige og de respektive varer ikke er indbyrdes konkurrerende. E. Udviklingen i beskæftigelsen I perioden fra 1980 til 1994, hvor den samlede glasproduktion steg med 34%, faldt det faktiske antal ansatte med 30%. Dette kan i vid udstrækning tilskrives glasproducenternes omstruktureringsbestræbelser i de seneste år, selvom dette ikke alene kan være forklaringen. Sektoren for bordservice af glas er særdeles arbejdskraftintensiv, og det er derfor sandsynligt, at en del af beskæftigelsesfaldet, i hvert fald delvis, skyldes forøgelsen af billig import. Der foreligger ingen tal for beskæftigelsen fordelt efter medlemsstat og undersektor. De eneste tal, hvori der er foretaget en opdeling efter medlemsstater, omfatter den samlede produktion af alle former for glasvarer. I de seneste fem år har udviklingen i beskæftigelsen i EU og i de fire lande, der er de største producenter af bordservice (samlet produktion, alle former for glasvarer), været følgende: 35 EUR 12 Tyskland Frankrig UK År 1991 1992 1993 1994 1995 223 464 219 458 221611 208 770* 71736 69 737 74 000 69 000 FI * skønsmæssige tal FI 37 309 36 601 35 283 34 330 45 094 44 904 46 817 38 713 FI FI FI Italien 21500* 21000* 19 500* 20 000 Tallene for bordservice af glas alene foreligger kun på EU-basis, og her har udviklingen været følgende: 1991 1992 1993 1994 - - - - 15 428 15 366 15 212 15 000 -1,1% -0,4% -1,0% -1,4% Tallene for 1995 foreligger ikke, men der er sandsynligvis ikke sket større ændringer i forhold til det samlede beskæftigelsesniveau i 1994. Hvad angår de lande, der er de største producenter af bordservice af glas (Frankrig, Tyskland og UK), er der ikke mange detaljerede oplysninger til rådighed, men det kan dog konstateres, at beskæftigelsessituationen efter en periode med jobtab fra 1989 til 1994 (som skyldtes strukturtilpasninger) nu er stabiliseret for bordservicesektoren. F. Fællesskabsindustriens standpunkt De producenter, der repræsenteres af CPIV, mener, at kontingenterne skal opretholdes, fordi yderligere import af billige varer vil medføre yderlige tab af markedsandele, driftstab og i sidste ende tab af produktionskapacitet og dermed jobtab. G. Importørernes standpunkt FTA mener, at kontingenternes konsekvenser for glasvaresektoren på grund af den ringe efterspørgsel er mindre dramatiske end i andre af de berørte sektorer. FTA fastholder dog fortsat, at alle kvantitative restriktioner bør afskaffes. 36 H. Konklusion Glasvaresektoren er fortsat følsom over for de kinesiske producenters stadig større kapacitet til at eksportere prisbillige varer til EU. I betragtning af de importerede kinesiske glasvarers beskedne og faldende markedsandel og omfang synes det dog ikke at være fuldt ud berettiget at opretholde kvantitative restriktioner. 37 A. EF- legetøjsindustriens situation 1. Industriens struktur De strukturelle kendetegn, der blev fremhævet i den første rapport, har kun ændret sig en smule. Der er blevet lukket flere produktionsenheder, hvilket har resulteret i et fald på ca. 1 % i antallet af virksomheder. 2. Fællesskabets produktion På baggrund af Fællesskabets øgede forbrug, der voksede med 3% i 1995, steg legetøjsproduktionen i EU med 5%, således at producenterne kunne bevare deres andel af EU-markedet (ca. 31%) i en periode med stagnerende import. Fællesskabets legetøjsfabrikanter måtte imidlertid konstatere en eksportnedgang på over 10%. Den samlede situation for varer henhørende under KN-kode 9501 til 9505 er følgende: 11 000 ECU 1992 1993 1994 1995(x) Produktion 3 110412 3 033 146 2 879 777 2 966 170 Eksport Import 961 588 1 076 856 1 220 209 1 071 486 4 954 520 4 828 483 4 326 595 4 230 665 -heraf import fra Kina Åbenbart forbrug 1 979 575 7 103 344 2 196 957 6 784 773 2 069 550 5 986 163 2 109 307 6 126 350 69,7 % 27,9 % 71,2% 32,4 % 72,2 % 34,6 % 69,1 % 34,4 % Importens markedsandel De importerede kinesiske varers markedsandel (x) EUR 12 Beskæftigelse På den baggrund tog jobtabene af, idet der mellem 1993 og 1994 blev konstateret et fald i arbejdsstyrken på ca. 1%. 38 Arbejdsstyrke 1990 1991 1992 1993 1994 Direkte beskæftigelse 71065 68 336 65 012 61906 61300 Igangværende omstruktureringer Industrien blev som følge af sine bestræbelser på at forbedre produktions faciliteterne yderligere konsolideret. Følsomhed Over for importen fra Kina Udviklingen i importen Den samlede import af legetøj fra tredjelande faldt med 2,2%, undtagen for importen fra Kina, som steg med 1,9%. Det forholdt sig imidlertid sådan, at kinesisk legetøj, der ikke var omfattet af kontingenter, og som udgjorde 76% af den samlede import, steg med 27%, mens importen af kontingentomfattet legetøj faldt med 37%. I 1000 ECU 1992 1993 1994 1995 (x) Legetøj omfattet af kontingenter i 1994 -9503 41 - 9503 49 - 9503 90 Legetøj uden for kontingent lait (x)Eur 12 991 965 1 153 117 814519 509 465 260 117 302 919 247 764 171 348 110 648 171 334 88 686 42 680 621 200 678 864 478 069' 295 436 987 610 1 043 840 1 255 031 1 599 842 1 979 575 2 196 957 2 069 550 2 109 307 Sammenligningen mellem udviklingen i importen af legetøj, som er underlagt kontingent, og legetøj, der er fri for restriktioner, belyser udmærket de kinesiske producenters evne til at udvikle deres eksport på fællesskabsmarkedet: for de varer, der ikke var omfattet af kvantitative restriktioner, er importen fortsat steget voldsomt (med 27%) mellem 1994 og 1995. 2. Importpriser Sammenlignet med 1994 var det kinesiske legetøj henhørende under pos. 9503 41 og 9503 49 i 1995 billigere end tilsvarende varer fra andre EU-leverandører. For pos. 9503 90 var priserne hos alle de vigtigste leverandører stort set ens. 39 Nedenstående tal viser, hvorledes Kina underbyder Fællesskabets eksportpriser, selvom der ikke foreligger tal for fællesskabsvarernes pris ab fabrik. Gennemsnitspris på importvarer fra Kina og på EF-eksportvarer (ECU/tons) Vare 1992 1993 1994 1995 9503 41 9503 49 9503 90 EU Kina EU Kina EU Kina 14 179 13 137 13 400 12 963 7 737 7 831 7 314 6 249 9 172 9 736 9 420 9 137 5 944 6013 6 106 5 983 7 724 7 248 7 009 5 116 4812 4 926 6 199 4911 Prisen på importvarer fra Kina faldt atter i 1995 med 15% på årsbasis for legetøj henhørende under pos. 9503 41. Et andet problem, som fællesskabsproducenterne fortsat kæmper med, er efterligninger: Kineserne synes ikke at have gjort meget for at bekæmpe dette fænomen, og fremgangsmåderne for at tackle problemet har været langsomme at gennemføre. C. Fællesskabsindustriens og importørernes standpunkt Toy Manufacturers of Europe (importører) og Fédération Européenne des industries du Jouet (producenter), som repræsenterer næsten hele den europæiske legetøjsindustri, har for nylig foreslået at liberalisere importen af dele til legetøj, der er omfattet af kontingentet. De mener, at dette vil medvirke til at stimulere beskæftigelsen i flere EU-lande, hvor der arbejdes med lokal samling og andre værdiforøgende aktiviteter. Det skal dog bemærkes, at legetøjsindustriens forslag tager sigte på, at fritagelsen for at være omfattet af kontingentet udelukkende skal gælde for "dele til legetøj, som skal gøres til genstand for videre industriel forarbejdning (. ), og som ikke må sælges som individuelle enheder til de endelige kunder". Kommissionen mener, at en sådan definition vil medføre mange forvaltningsproblemer for de nationale toldmyndigheder, fordi den vil kunne fortolkes forskelligt, og foreslår derfor, at "dele til legetøj", uden yderligere specifikation, fritages for at være underlagt kontingentet. 40 D. Konklusion Legetøj ssektoren er fortsat følsom over for omfanget af importen fra Kina, såvel i absolutte som relative tal, de lave priser og de kinesiske producenters eksportpotentiale. Forbedringer i kontingentordningen vil sandsynligvis føre til forøget import, hvorfor det er så meget desto mere nødvendigt at gennemføre en løbende kontrol. 41 III. Konklusioner Kommissionen har på grundlag af de indsamlede oplysninger draget følgende konklusioner: 1. De sektorer, der er omfattet af kvantitative restriktioner, har udfoldet en række bestræbelser, som har båret frugt i form af omstrukturering af produktionen og forbedring af kvaliteten af de varer, der er underlagt kontingenter. Selvom de europæiske producenter fortsætter disse bestræbelser, er de pågældende sektorer dog fortsat følsomme. Den generelle situation er usikker: alle disse industrier er i forskellig grad berørt af stagnerende produktion, nedgang i salg og eksport, lukninger og jobtab. De fleste industrier er arbejdskraftintensive og fragmentariske og særligt sårbare over for konkurrence fra lande med lave omkostninger, som de allerede har mistet en stor del af fællesskabsmarkedet til. De fleste industrier er i gang med omstruktureringer, som tegner lovende, men er dyre og vanskelige at gennemføre: hvis der kommer en bølge af lavprisimport, vil de mislykkes. Visse selskaber har flyttet eller planlægger at flytte deres produktion, eller har overdraget en del af arbejdet i underentreprise i omkostningsbillige lande for at nedbringe omkostningerne og dermed konkurrere med disse omkostningsbillige lande. 2. Konkurrencen fra Kina i disse sektorer udgør fortsat en reel trussel: Kina råder over en enorm - produktions- og eksportkapacitet i de sektorer, der er omfattet af kvantitative restriktioner, og hvis der ikke fandtes sådanne restriktioner, ville landets eksportører hurtigt kunne tilrive sig enorme dele af fællesskabsmarkedet. - og voksende Importen fra Kina tegnede sig allerede for eller var ved at opnå betragtelige markedsandele, da der blev indført kvantitative restriktioner på fællesskabsniveau. Priserne på importvarer fra Kina er fortsat langt lavere end priserne på tilsvarende fællesskabsvarer. De ligger også et godt stykke under priserne hos andre af Fællesskabets leverandører. Priserne underbydes i et sådant omfang, at de kinesiske producenter har mulighed for at forstyrre fællesskabsmarkedet. I forbindelse med visse varer bidrager den hyppige forekomst af efterligninger til at fordreje konkurrencen yderligere. Et andet forhold, der må overvejes, er den kinesiske økonomis særlige karakter. Kina har i de seneste år bestræbt sig på at liberalisere sit handelssystem og åbne sin økonomi op for omverden. Selvom disse foranstaltninger udgør vigtige skridt fremad, er de dog fortsat utilstrækkelige til at gøre det kinesiske handelssystem foreneligt med de internationalt accepterede regler. De kinesiske myndigheder udøver stadig stor indflydelse på den kinesiske industris virksomhed, 42 bl. a. ved at fastsætte kunstigt lave priser, der ikke afspejler de pågældende varers faktiske økonomiske omkostninger, og eksportstrategier, der ikke styres af rent handelsmæssige overvejelser. Med hensyn til importen opretholder Kina høje afgifter på mange forbrugervarer, mens de mere prohibitive restriktioner spænder over ikke-toldmæssige hindringer som f. eks. kontingenter, licenskrav, restriktioner på fremmedvaluta og tekniske handelshindringer. Varer kan kun importeres af udenrigshandelssammenslutninger, som er bemyndiget hertil og i vid udstrækning kontrolleres af centralregeringen. Der er derfor grund til at tro, at en afskaffelse af de kvantitative restriktioner ville føre til en fornyet forøgelse af importen fra Kina og bidrage yderligere til en farlig svækkelse af de pågældende for så vidt angår glasvareindustrien, hvor dette ikke er lige så sandsynligt. fællesskabsindustriers markedsposition, undtagen På den baggrund mener Kommissionen, at de bevæggrunde, der fik Rådet til at indføre de kvantitative restriktioner, som er genstand for denne rapport, generelt set fortsat gælder, undtagen med hensyn til glasvarer. 43 KAPITEL 3 GENNEMFØRELSE OG OPRETHOLDELSE AF TILSYNSFORANSTALTNINGER I. Tilsvnsforanstaltningernes formål Rådet indførte disse foranstaltninger for så nøje som muligt at kunne følge udviklingen i importen af en række varer, idet denne udvikling var foruroligende, men ikke udgjorde en umiddelbar fare for Fællesskabets industri. II. Gennemførelse Gennemførelsen af forudgående tilsynsforanstaltninger sker gennem en ordning med automatiske tilladelser, der omkostningsfrit udstedes for enhver ønsket mængde senest fem arbejdsdage fra indgivelsen af ansøgningen fra en hvilken som helst importør i Fællesskabet. Det ved forordning (EF) nr, 519/94 indførte standardiserede og forenklede fællesskabstilsynsdokument har muliggjort en maksimal begrænsning af de formaliteter, som importørerne og medlemsstaterne skal overholde ved import af varer, der er underlagt tilsyn. På baggrund af konklusionerne i Kommissionens første rapport besluttede Rådet i april 1996 ved forordning (EF) nr. 752/96: at fjerne en række varer, for hvilke importen i 1994 var enten ubetydelig eller lavere end i 1993, fra listen over varer, som er omfattet af fællesskabstilsyn at opføre visse varer, for hvilke kontingenterne blev afskaffet (handsker og sammenbyggede bilradioer), på listen over varer, der er omfattet af forudgående fællesskabstilsyn. Kommissionen må desværre konstatere, at et betydeligt antal medlemsstater trods dens anmodninger ikke har indgivet de krævede oplysninger om udstedelsen af tilsynsdokumenter eller kun har gjort dette i begrænset omfang eller efter den fastsatte frist, undtagen for så vidt angår fodtøj, og at tilsynet derfor ikke har været fuldstændigt effektivt. 44 III. Udviklingen i importen af de varer, der er omfattet af tilsyn I nedenstående tabel redegøres der for importen af varer under tilsyn i 1995 (med undtagelse af fodtøj) sammenlignet med importen i 1994, målt i tusinder ECU. —. _ KN-kode Varebeskrivelse 1994 1995 190190 90 Tilberedte næringsmidler 2827 10 00 Ammoniumch 1 orid 2905 49 90 Andre polyvalente alkoholer 2918 14 00 Citronsyre 2941 30 00 Tetracycliner og derivater deraf 2941 40 00 Chloramphenicol 3204 13 00 Basiske farvestoffer. 3204 15 00 Kype-farvestoffer. 3604 Pyrotekniske artikler 3905 20 00* Poly vinylalkoholer 4203 29 91 Handsker 4203 29 99 Handsker 6913 10 7004 90 7901 12 8527 21 8712 00 9503 30 9503 60 9504 40 9603 29 9603 30 9603 40 9603 90 Dekorationsgenstande af porcelæn Andet planglas Ulegeret zink. Bilradioer Cykler Byggesæt Puslespil Spillekort Koste og børster Koste og børster Koste og børster Koste og børster Kilde : EUROSTAT 2 408 1083 1716 28 380 38 101 9 736 7 815 5 034 41578 15 748 4 764 4 992 94 126 3 485 0 63 696 1661 33 687 5 201 2318 14 476 5 068 15 174 12 267 tidligere 3905 30 00 45 |% 1 897 1 307 3 463 21313 48 402 7 786 7 773 9 927 67 210 19711 5 513 4 041 75 303 3 223 0 35 174 2 001 50 884 6 163 2 592 20 235 7 037 17 895 15 857 Import fra Kina/tredje lande (1995) 5,48% 77,78% 31,48% 56,03% 58,18% 89,48% 27,84% 17,59% 77,50% 18,69% 22,45% 12,13% 68,22% 8,92% 0% 4,93% 0,42% 20,48% 31,82% 24,73% 41,94% 24,22% 67,27% 28,58% I For så vidt angår importen af fodtøj, skelnes der i EUROSTAT's statistikker ikke mellem fodtøj, der er underkastet tilsyn, og fodtøj, der ikke er det, hvorfor Kommissionen kun kan henvise til de tilsynsdokumenter, der er udstedt i 1995: ex 6402 99 ex 6403 91 et 99 ex 6404 11 lait 1 1517 290 par 10 331 353 par 4 466 577 par 35 781 669par* ( *) 1. Heri medregnet 19 466 449 par for Italien, hvor fordelingen på kategori er ukendt Tyskland har ikke indgivet oplysninger fra slutningen af juli 1995 til december 1995. 2. IV. Nødvendigheden af at opretholde tilsynsforanstaltningerne Ovenstående tal viser en betydelig vækst i importen for en række varer. Kommissionen finder, at det for de pågældende varer er nødvendigt at opretholde et forudgående tilsyn. For en række andre varer (KN-kode 1901 90 90, 7004 90, 7901 12 og 8527 21), hvor importen er ubetydelig eller er faldet siden 1994, finder Kommissionen, at det ikke længere er nødvendigt at opretholde tilsynsforanstaltningerne og foreslår derfor med henblik på at mindske den administrative byrde for både de nationale administrationer og importørerne at fjerne dem fra listen over varer, der er omfattet af foranstaltningerne. 47 KAPITEL 4 KOMMISSIONENS KONKLUSIONER OG FORSLAG På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at ordningen med kvantitative restriktioner og tilsynsforanstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 519/94, bør opretholdes, dog med følgende ændringer: 1. Kvantitative restriktioner Afskaffelse af kontingentet for bordservice af glas (KN-kode 7013). Fritagelse af "dele til legetøj" fra kontingentet for legetøj. 2. Tilsynsforanstaltninger Det foreslås at afskaffe tilsynet for varer henhørende under KN-kode 1901 90 90, 7004 90, 7901 12 og 8527 21 og medtage bordservice af glas (KN-kode 7013) på listen over varer, der er omfattet af tilsyn. 48 ISSN 0254-1459 KOM(97) 11 endelig udg. DOKUMENTER DA 11 02 Katalognummer : CB-CO-97-007-DA-C ISBN 92-78-14984-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg ki


title: QUESTION ECRITE no 85/97 de Mark KILLILEA à la Commission. Financement de contrepartie-projets irlandais dans le cadre du programme Leader

eurovoc_concepts:
EU programme
Ireland
co-financing
island region
operating cost
rural development


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 81/97 dell'on. Richard HOWITT alla Commissione. Progetto di gestione ambientale : produzione di petrolio e sviluppo sostenibile nella regione amazzonica dell'Ecuador (ECU/B7-3010/94/130)

eurovoc_concepts:
EU aid
Ecuador
economic analysis
environmental impact
environmental protection
impact study
indigenous population
industrial project
petroleum production
traineeship


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 97/97 af José APOLINÁRIO , Quinídio CORREIA til Kommissionen. Særlig støtte til Azorerne på grund af ødelæggelserne efter uvejret

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU aid
aid to disaster victims
bad weather
farming sector
operational programme
urban infrastructure


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 204/97 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Kanalisering og spildevandsudledning i Korint

eurovoc_concepts:
Greece
Peloponnese
action programme
flood
project management
wastewater
water supply
water treatment

formats: html print


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 162/97, annettu 29 päivänä tammikuuta 1997, tiettyjen sokerialan tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 87/97 von Mark KILLILEA an die Kommission. Programm "Bürger Europas"

eurovoc_concepts:
access to information
information network
promotion of the European idea
public awareness campaign
transmission network


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 115/97 van Nikitas KAKLAMANIS aan de Commissie. Gebruik van asbest in het waterleidingnet van Attika

eurovoc_concepts:
Greece
asbestos
carcinogenic substance
health risk
pipeline transport
public health
water supply


title: WRITTEN QUESTION No. 104/97 by Nikitas KAKLAMANIS to the Council. Mrs Ciller's threats of war

eurovoc_concepts:
Cyprus
EU relations
Greece
Türkiye
UN Security Council
accession to the European Union
defence policy
international conflict


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 158/97 της Επιτροπής της 29ης Ιανουαρίου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2482/95 για ορισμένα μεταβατικά μέτρα για την Αυστρία στον τομέα των αλκοολούχων ποτών

eurovoc_concepts:
Austria
alcoholic beverage
fruit product
marketing standard
spirits
transitional period (EU)

formats: html pdfa1b print


title: QUESTION ECRITE no 104/97 de Nikitas KAKLAMANIS au Conseil. Menaces de guerre proférées par Mme Çiller


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 93/97 του David BOWE προς την Επ τροπή. Κάδμιο στις μπαταρίες

eurovoc_concepts:
cadmium
electricity storage device
environmental protection
nickel
prevention of pollution
price disparity
selling price


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 126/97 του Sylviane AINARDI προς την Επ τροπή. Ύψος και διάθεση των κοινοτικών ενισχύσεων υπέρ της περιοχής Προβηγκίας και Κυανής Ακτής κατά τα έτη 1994 και 1995

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
Provence-Alpes-Côte d'Azur
credit
financial aid


eurovoc_concepts:
VAT
competition
provision of services
single market
telecommunications

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 29. 01. 1997 COM(97)4final 97/0030 (CNS) Proposal for a COUNCIL DIRECTIVE amending Directive 77/388/EEC as regards the value added tax arrangements applicable to telecommunications services (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM I. Introduction The aim of this proposal is to amend the VAT rules applicable to telecommunications services. The amendments are necessary in order to prevent distortions of competition resulting from the current legislation. The fiscal rules currently in force do not take account of technological progress in telecommunications, with it now being possible to provide services from anywhere in the European Union or the rest of the world. Community legislation should therefore be adapted to this new situation in order to restore the neutrality of the tax. Problems to be resolved Today, telecommunications services are taxed at the place of establishment of the service provider, which is generally the place where the telecommunications company has established its business or has a fixed establishment. This definition of the place of taxation (Article 9(1) of the Sixth Directive) gives rise to two sets of problems: The first difficulty has to do with the influence of the VAT system on the competitiveness of Community operators. If establishment in the Community is the only condition making an operator liable for Community VAT on any telecommunications service he provides, irrespective of whether the service is provided inside or outside the Community and irrespective of the status of his customer, then that operator will clearly always be subject to Community VAT, whereas competitors established in third countries will not. The other problem is that it is impossible at present effectively to tax all telecommunications services consumed within the Community. All a customer in the Community has to do in order to escape payment of VAT is to use the services of a telecommunications company established in a third country. The liberalisation of the telecommunications sector together with technical facilities make this even easier for him. These practices are causing major revenue losses to Member States' budgets. The situation can therefore be summed up as follows: the current VAT system disadvantages Community operators who are handicapped by not being able to compete with third-country operators on markets outside the Union, whereas technical arrangements are enabling third-country operators to take advantage of the fact that they are not subject to Community VAT, and this is reducing the tax collected. Moreover, Community firms which do not have the right to deduct in full the VAT they pay on their purchases (such as banks and insurance companies) can reduce their costs in this way, at the expense of competitors who purchase the same services from a Community operator. What approach should be taken? Since VAT is a general tax on consumption, any amendment of existing legislation must more effectively capture consumption in the Community, while preventing the distortions of competition that currently take place. The mobile nature of telecommunications services combined with the technical potential for physically locating or relocating the service anywhere in the world rule out an approach based on the place where the service is physically performed. Since the current arrangements focusing on the place of establishment of the service provider have proved inadequate in the cases of telecommunications services "imported" from or "exported" to third countries, there is no alternative but to look to the customer with a view to defining more precisely the consumption of a service within or outside the Community. Consumption can thus be deemed to take place from the moment when the customer receives the routed signal or when the emitted signal is routed on his behalf. Conclusion: To determine whether a telecommunication service falls within the scope of Community VAT and in order to avoid distortions of competition between Community and non-Community suppliers of telecommunication services one has to consider the place of establishment of the recipient. Analysis of technical options Shifting the place of taxation from the place of establishment of the service provider to that of the customer has implications which need to be looked into in greater detail: (a) Providers established within the Community Once the place of taxation is determined by the place of establishment of the customer, the general rules governing VAT would require the service provider to be identified for VAT purposes in all Member States where he has customers. Compared with the present situation, in which the service provider fulfils all his VAT obligations in the Member State where he is established, this would be a retrograde step and would add to the difficulties which prompted the Commission to draw up a programme for introducing the definitive VAT system (doc COM(96 328 final). Conclusion: The solution sketched out for the future VAT system should be applied at this stage: telecommunications service providers should be identified for VAT purposes in a single Member State for all the services they provide in the European Union. (h) Providers established outside the Community Service providers who do not have a fixed establishment within the Community should normally be subject to the same constraints as Community operators. If a solution is sought to avoid Community operators having to be identified for VAT purposes in each Member State in which they have customers, then the same reasoning should apply to non-Community operators. Conclusion: The principle of a single VAT identification within the European Union should also apply to operators who are not established within the Union. (c) "Reverse charge" and procedure for refunding tax The advantage to a service provider of having to be identified for VAT purposes in only one Member State would be counterbalanced by the difficulties faced by the customer in recovering the VAT he has paid on telecommunications services. If the customer is not established in the same Member State as the service provider, he will have to apply for the VAT to be refunded in accordance with the procedure established by the Eighth VAT Directive. The desire to avoid the need for such formalities is one of the reasons why the "reverse charge" mechanism (whereby the taxable person acquiring the services becomes liable for the tax and has to fulfil all the tax obligations instead of the service provider) is applied to the intangible services listed in Article 9(2)(e). There are, however, fundamental reasons for not applying such a mechanism to telecommunications services. The main argument is based on the principle of equity in taxation. While the "reverse charge" mechanism can offer advantages in eliminating procedures for the refund of VAT on purchases, it also has drawbacks in terms of the scope for monitoring non-Community operators and the incentive for them to declare all the services they provide to customers in the Community. The "reverse charge" mechanism would release non-Community service providers from all tax obligations in so far as their customers were taxable persons; they would, on the other hand, still be subject to the full extent of these obligations when providing services to non-taxable persons. Since the tax administration has little scope for monitoring non-taxable persons, it must have greater means of supervising service providers; hence the need for non-Community operators to declare all their taxable transactions in the Community. Without such a requirement, amending the VAT rules for telecommunications services would have an impact only on taxable persons who are not entitled to deduct input tax in full, namely banks and insurance companies, and would achieve only incomplete taxation of consumption in the Community, with the taxation of consumption by private individuals remaining a dead letter. A practical consideration is also worth mentioning: it is virtually impossible for an operator in a third country to ascertain and check whether or not his customer ranks as a taxable person. This is because the system put in place in the Community under the transitional VAT arrangements for identifying taxable persons is not available outside the Union. But the distinction between taxable and non-taxable persons would determine the tax rules applicable and the tax obligations incumbent on non-Community operators. Moreover, the current application of Article 9(2)(e) to intangible services takes account of this difficulty by ruling out taxation of non-taxable persons and thereby avoiding the imposition of any tax obligation on non-Community operators. Lastly, non-application of the "reverse charge" mechanism would not result in a particularly heavy burden on customers who are taxable persons, since the situation would not differ from that currently prevailing within the Community. The way in which Article 9(1) is currently applied has the same consequences. Conclusion: A "reverse charge" mechanism should not be applied. (d) Transmission and Terminal charges The only area where application of the procedures for refunding VAT can create major problems is the invoicing of routing and terminal charges between operators of different telecommunications networks. What is involved here is the settlement of accounts between different telecommunications companies in respect of their involvement in a service provided to a customer. A telephone call from Luxembourg to the United States can thus involve several telecommunications operators in addition to the Luxembourg postal and telecommunications administration, e. g. the Belgian, UK and American telecommunications companies, or the French and American telecommunications companies, or others still, according to how the signal is actually routed. With each company billing for its involvement in the service, the consequence of applying VAT would be that large amounts of tax would have to be paid before they could be recovered, some time later, via the refund procedures. To avoid difficulties of this kind, the Melbourne Convention suggests exemption from the tax. Although exemption would depart from usual practice and would be difficult to integrate into the Community's existing VAT arrangements, it appears to offer an appropriate solution to the problem, except that the "reverse charge" mechanism should not be applied, for the other reasons set out earlier. Conclusion: Routing and termination services provided between different telecommunications companies should be exempted from the tax. (e) Definition of telecommunications sendees In applying the proposed rules it is necessary to have a definition of telecommunication services. It is important that this definition covers only the telecommunication "transmission" service itself and not the content which is transmitted because, otherwise, this could lead to different treatment of the "content" according to the mode of transmission (telecommunication or other). In principle it would be preferable to use an existing definition of telecommunication services such as that relevant to legislation in the telecommunications sector itself based on Article 90 and 100-A of the Treaty. However it is apparent that this definition was not established for fiscal purposes and gives rise to certain problems. Alternatively there is the definition used in the Melbourne Convention which has the advantage of being accepted at international level, a point which is important for a system which is to be applied equally to telecommunications providers not established in the Community. Conclusion: For the purposes of this proposal, the definition of telecommunication services contained in the Melbourne Convention is the most appropriate. General Conclusions The new regime for the taxation of telecommunication services provides the same conditions and fiscal framework for all telecommunication providers having activities within the Community independent of the place of establishment of those operators (within or outside the Community). This Directive deals only with telecommunication in the strict sense and not with the so-called "value added" services. n. Comments on individual articles Article 1 Point 1 Place of taxation and definition of telecommunications services Specific rules for determining the place of taxation for the supply of telecommunications services are laid down in point 1. They are designed to adjust the territorial scope of VAT by replacing the criterion of the place of establishment of the service provider with that of the acquirer of the service for telecommunication services other than those supplied by Community operators to their Community customers. Consequently, services supplied by Community service providers to customers established outside the Community are no longer subject to the tax (first subparagraph). On the other hand, since the second paragraph provides that the place of taxation for telecommunications services supplied by a service provider established outside the Community to customers established within the Community (whether taxable persons or private individuals) is the place of establishment of the customer, all consumption within the Community is brought within the scope of the tax. The rules on the place of taxation for telecommunications services supplied by Community operators to Community customers remain unchanged (Article 9(1)). The new approach would normally require a third-country operator to be identified for VAT purposes in the Member State of his customer. To avoid the need for multiple VAT identifications in the Community, a non-Community operator is deemed to be established within the Community once he is identified for VAT purposes in one Member State (last sentence of the second indent). The definition of telecommunications services reproduces the definition used in the Melbourne Convention with an additional clarification. That definition includes the provision of networks and infrastructures such as cables or satellites used for the purposes of telecommunication, of access to Internet and of electronic courier networks. Point 2&3 Full exemption for terminal charges As envisaged in me Melbourne Convention, charges for supply of services related to routing and terminating telephone calls are exempted from VAT, although the right to deduct input tax is maintained. Point 4 Deletion of point 5 in Annex F Point 5 of Annex F has become obsolete since all Member States now tax supplies of telecommunications services. It is therefore repealed. These are standard provisions. Articles 2 to 4 Proposal for a COUNCIL DIRECTIVE amending Directive 77/388/EEC as regards the value added tax arrangements applicable to telecommunications services THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 99 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Having regard to the opinion of the European Parliament, Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee, Whereas Article 7a of the Treaty defines the internal market as an area without internal frontiers in which the free movement of goods, persons, services and capital is ensured in accordance with the provisions of the Treaty; Whereas the rules currently applicable to VAT on telecommunications services are inadequate for taxing all such services consumed within the Community and for preventing distortions of competition in this area; Whereas, in the interests of the proper functioning of the internal market, such distortions must be eliminated and new harmonised rules introduced for this type of activity; Whereas action should be taken to ensure that telecommunications services used by customers established within the European Union are taxed; Whereas, for the purpose of establishing a special rule for determining the place of supply of telecommunications services, these services need to be defined; whereas such definition should draw on definitions already adopted at international level, which include international telephone call routing and termination services; Whereas it has been agreed at international level, under the Melbourne Convention, to exempt telecommunications services supplied between telecommunications network operators; whereas this approach should be followed at Community level, HAS ADOPTED THIS DIRECTIVE: Directive 77/388/EEC is hereby amended as follows: Article 1 1. In Article 9(2) the stop is replaced by a semi-colon and the following section is added: "(f) the place of supply of telecommunications services is the place where the customer has established his business or has a fixed establishment for which the service is supplied or, in the absence of such a place of business or fixed establishment, the place where he has his permanent address or usually resides, if that place is outside the Community; the place of supply of telecommunication services provided by a supplier established outside the community to a customer who has established his business or has a fixed establishment for which the service is supplied or, in the absence of such a place of business or fixed establishment, the place where he has his permanent address or usually resides within the Community, is the place where the customer is established. If a service provider established outside the Community is identified for VAT purposes in a Member State on account of having supplied a telecommunications service there, he shall be deemed, for the purposes of this Article, to be established in that Member State; telecommunications services shall be deemed to be services relating to the transmission, emission or reception of signs, signals, writing, images and sounds or information of any nature by wire, radio, optical or other electromagnetic systems, including the transfer or assignment of the right to use capacity for such transmission, emission or reception. " 2. In Article 13(B), the stop is replaced by a semi-colon and the following point is added: the supply, between of "(i) telecommunications services relating to the routing and termination of telephone calls. " telecommunications network operators, 3. In Article 28f(l), "13(BXi)," is inserted in Article 17(3)(b) after the words ". pursuant to Article". 4. In Annex F, point 5 is deleted. 10 Article 2 1. Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive by 1 January 1999 at the latest. They shall inform the Commission thereof. When Member States adopt these measures, they shall contain a reference to this Directive or shall be accompanied by such reference at the time of their official publication. The procedure for such reference shall be adopted by Member States. 2. Member States shall communicate to the Commission the text of the provisions of domestic law which they adopt in the field covered by this Directive. Article 3 This Directive shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Directive is addressed to the Member States. Article 4 Done at Brussels, For the Council The President 11 FINANCIAL STATEMENT The proposal for a Directive will, once adopted, have the effect of increasing the Community's VAT own resources base. Changing the place of taxation for telecommunications should make it possible to bring the consumption of this type of services in the European Union more effectively within the scope of the tax, since the transactions that will become taxable will be more numerous than those that will cease to be taxable because they are deemed to be supplied outside Community territory. However, the increase in own resources cannot be estimated precisely in view of the huge difficulty of quantifying all the variables that will influence the net result: turnover in the transactions concerned, input VAT, services supplied by service providers established in third countries, breakdown between customers who are taxable persons with or without the right to deduct and customers who are not taxable persons. 12 ISSN 0254-1475 COM(97) 4 final DOCUMENTS f *• EN 09 10 15 Catalogue number : CB-CO-97-025-EN-C ISBN 92-78-15223-4 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 108/97 van Carlos ROBLES PIQUER aan de Commissie. Boeing en Airbus

eurovoc_concepts:
United States
aeronautical industry
aircraft
competition law
competitiveness
economic concentration
industrial development
industrial restructuring
technology park


title: Advanced study courses in marine science and technology : 1997 programme.

eurovoc_concepts:
oceanography
research programme
resources of the sea
teaching curriculum
technology


title: WRITTEN QUESTION No. 80/97 by Richard HOWITT to the Commission. Environmental management project: Oil production and sustainable development in Amazonian Ecuador (ECU/B7-3010/ 94/130)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 105/97 του Nikitas KAKLAMANIS προς την Επ τροπή. Χρηματοδότηση του ECMI από την Ε.Ε.

eurovoc_concepts:
Albania
Community body
EU financing
Greece
national minority
nationalism


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 123/97 dell'on. René-Emile PIQUET alla Commissione. Importi e destinazione degli aiuti comunitari concessi alla regione Nord-Pas-de-Calais nel 1994 e 1995

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
Nord-Pas-de-Calais
credit
financial aid


title: QUESTION ECRITE no 204/97 de Nikitas KAKLAMANIS à la Commission. Réseau d'égouts de Corinthe


title: PREGUNTA ESCRITA n. 122/97 del Aline PAILLER a la Comisión. Importe y afectación de las ayudas comunitarias concedidas a la región de Aquitania en 1994 y 1995

eurovoc_concepts:
Aquitaine
EAGGF
EU programme
European Regional Development Fund
European Social Fund
credit
financial aid


title: VERORDENING (EG) Nr. 156/97 VAN DE COMMISSIE van 29 januari 1997 tot wijziging van de restituties bij uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: WRITTEN QUESTION No. 122/97 by Aline PAILLER to the Commission. Community subsidies allocated to the Aquitaine region in 1994 and 1995


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Arvio YMP:n uudistuksen kolmesta ensimmäisestä vuodesta"

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
common agricultural policy
reform of the CAP
support policy


title: WRITTEN QUESTION No. 126/97 by Sylviane AINARDI to the Commission. Community subsidies allocated to the Provence Côte d'Azur region in 1994 and 1995


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 130/97 van Gerhard HAGER aan de Commissie. Eigendomsrechten bij regionale projecten

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
development plan
expropriation
land and buildings
regional policy


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om: - "Förslag till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till protokollet till Madridöverenskommelsen om den internationella registreringen av varumärken, antaget i Madrid den 27 juni 1989", och - "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EG) nr 40/94 av den 20 december 1993 om gemenskapsvarumärken för att verkställa Europeiska gemenskapens anslutning till protokollet till Madridöverenskommelsen om den internationella registreringen av varumärken, antaget i Madrid den 27 juni 1989"

eurovoc_concepts: World Intellectual Property Organisation


title: PREGUNTA ESCRITA n. 206/97 del Hugh McMAHON a la Comisión. Negociaciones con el Reino Unido - Objetivo 4 del FSE

eurovoc_concepts:
European Commission
European Social Fund
United Kingdom
exchange of information
regional policy
use of aid


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu der "Mitteilung der Kommission zur Entwicklung des sozialen Dialogs auf Gemeinschaftsebene"

eurovoc_concepts:
European social policy
employment policy
social dialogue (EU)
social partners