title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 108/97 af 22. januar 1997 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for ægsektoren

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export
export refund
third country


title: Komission asetus (EY) N:o 112/97, annettu 22 päivänä tammikuuta 1997, riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuontia koskevien tiettyjen tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1522/96 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Australia
Thailand
import licence
originating product
rice
tariff quota

formats: html pdfa1b print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 29/97 dell'on. Alexandros ALAVANOS alla Commissione. Estensione di un gasdotto alla Grecia occidentale e all'Albania

eurovoc_concepts:
Albania
EU financing
EU programme
European Investment Bank
Greece
energy grid
feasibility study
gas pipeline
natural gas
trans-European network


title: REGULAMENTO (CE) Nº 104/97 DA COMISSÃO de 22 de Janeiro de 1997 que fixa as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto tal qual

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: PREGUNTA ESCRITA n. 42/97 del Petrus CORNELISSEN a la Comisión. Tiempos de conducción y descanso

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
driving period
rest period
road safety
road transport
traffic regulations
working time


title: 97/540/EG: Kommissionens beslut av den 22 januari 1997 som förklarar en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion (Ärende nr IV/M. 794 - Coca-Cola/Amalgamated Beverages GB) (Endast den engelska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
aerated drink
bottling
common market
industrial concentration
merger control
trade regulations


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 45/97 dell'on. Hartmut NASSAUER al Consiglio. Progressi nella ratifica di Convenzioni e Protocolli approvati ai sensi del Titolo VI del Trattato sull'Unione europea

eurovoc_concepts:
EU Member State
Europol
Intergovernmental Convention (EU)
Protocol (EU)
Treaty on European Union
computer systems
customs
extradition
financial interests of members
ratification of an agreement


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 34/97 dell'on. Jesús CABEZÓN ALONSO al Consiglio. Mancanza di alcune regioni nel modello dell'euro

eurovoc_concepts:
Canary Islands
European Central Bank
European Monetary Institute
European symbol
atlas
designs and models
equal treatment
euro
paper money


title: WRITTEN QUESTION No. 101/97 by Katerina DASKALAKI to the Commission. Floods in Greece

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU Member State
EU aid
Greece
Structural Funds
engineering structure
flood
indemnification
operational programme
project evaluation


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 117/97 DER KOMMISSION vom 22. Januar 1997 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 24/97 dell'on. Armelle GUINEBERTIERE alla Commissione. Applicazione della direttiva sui nitrati

eurovoc_concepts:
agricultural land
agricultural waste
application of EU law
chemical fertiliser
chemical salt
nitrogen
soil pollution


title: REGULAMENTO (CE) Nº 117/97 DA COMISSÃO de 22 de Janeiro de 1997 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas


title: Beschäftigung, Wachstum, Wettbewerbsfähigkeit und Solidarität.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU programme
competitiveness
economic development
employment service
fight against unemployment
job creation


title: 97/104/EG: Beschikking van de Commissie van 22 januari 1997 tot wijziging van Beschikking 92/452/EEG houdende vaststelling van lijsten van embryoteams en embryoproductieteams die in derde landen zijn erkend met het oog op de uitvoer van runderembryo's naar de Gemeenschap (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
United States
animal breeding
cattle
embryo and foetus
import
veterinary inspection


title: Primo piano d'azione per l'innovazione in Europa.

eurovoc_concepts:
EU research policy
action programme
economic growth
innovation
job creation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 14/97 van Mary BANOTTI aan de Commissie. Experimenten op het gebied van stralingsrisico

eurovoc_concepts:
EU programme
animal experimentation
cancer
project evaluation
radiation protection
research programme
scientific research


title: PREGUNTA ESCRITA n. 37/97 del Odile LEPERRE-VERRIER a la Comisión. Situación en Myanmar (antigua Birmania)

eurovoc_concepts:
ASEAN
Burma/Myanmar
EU control
agricultural product
generalised preferences
human rights
industrial product
military regime
slavery
working conditions


title: Guide touristique : Luxembourg ville européenne.

eurovoc_concepts:
EU institution
Luxembourg
town
user guide


title: QUESTION ECRITE no 21/97 de Miguel ARIAS CAÑETE à la Commission. Crise du secteur rizicole

eurovoc_concepts:
association agreement (EU)
economic cooperation
import restriction
marketing
originating product
overseas countries and territories
protective clause
quantitative restriction
rice
tariff exemption


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 20/97 van Miguel ARIAS CAÑETE aan de Commissie. Overschot van 75.000 ton van de hoeveelheden rijst die in het vorige verkoopseizoen voor exportsubsidies in aanmerking kwamen

eurovoc_concepts:
Uruguay Round
export
export subsidy
marketing
quantitative restriction
rice


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 38/97 von den Abgeordneten Riccardo GAROSCI , Luigi FLORIO an die Kommission. Forderung nach einer Verbesserung des Steuerrechts für den europäischen und insbesonderen den italienischen Automobilsektor, etwa durch Einführung von Steuererleichterungen beim Ersterwerb eines Kraftfahrzeugs (Personen- und Lastkraftwagen<

eurovoc_concepts:
VAT
competence of the Member States
economic recession
motor vehicle industry
purchase
reflation
tax relief
tax system
vehicle
vehicle tax


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 13/97 dell'on. Mary BANOTTI alla Commissione. Programma UE di assistenza sociale per la distribuzione del burro

eurovoc_concepts:
EU programme
aid to agriculture
butter
discount sale
donation
health risk
human nutrition
margarine
production surplus
welfare


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 23/97 του Fernand HERMAN προς την Επ τροπή. Μειοδοτικοί διαγωνισμοί για την παροχή υπηρεσιών

eurovoc_concepts:
economic discrimination
invitation to tender
multinational enterprise
provision of services
restriction on competition
services contract
size of business
small and medium-sized enterprises
staff


title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Yhteenkuuluvuus ja tietoyhteiskunta

eurovoc_concepts:
economic and social cohesion
information technology
liberalisation of the market
telecommunications
transmission network

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 22. 01. 97 KOM(97) 7 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE YHTEENKUULUVUUS JA TIETOYHTEISKUNTA SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO ASIA TAUSTA LAINSÄÄDÄNTÖ RAKENNERAHASTOJEN ROOLI TULEVAISUUDENNÄKYMÄT YHTEENKUULUVUUDEN EDISTÄMINEN LAINSÄÄDÄNNÖN AVULLA VERKON PERUSRAKENTEEN VALMIIKSI SAATTAMINEN KYSYNNÄN EDISTÄMINEN PÄÄTELMÄT TILASTOLIITE VIITTEET JOHDANTO Komissio esitti äskettäin perustamissopimuksen 130 b artiklan mukaisen ensimmäisen taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksensa. Tämä tiedonanto muodostaa osan kyseisen kertomuksen suositusten ja analyysin seurannasta tietoyhteiskunnan alalla. Se täydentää vihreää kirjaa Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa: ihmisläheisyys etusijalle (jossa on sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevä analyysi) etenkin korostamalla ongelman alueellisia puolia. Maailmanlaajuistumisen ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantamistarpeen myötä lähestyvä tietoyhteiskunta tarjoaa suuria mahdollisuuksia: yritysten ja alueiden saamat kilpailuedut, tehokkaammat organisaatiomuodot, uudet kaupankäyntimahdollisuudet, uudet koulutus- ja työllisyysmahdollisuudet. Näiden mahdollisuuksien tarjoaminen koko Euroopassa on yksi tietoliikennemarkkinoiden asteittaisen vapauttamisen keskeisistä tavoitteista. Kaikki Euroopan alueet, kansalaiset tai yritykset eivät kuitenkaan ole mahdollisuuksiltaan ja taloudellisten syiden vuoksi. Ympäristön muuttuessa maailmanlaajuiseksi on kuitenkin selvää, että kilpailu ei ole ainoastaan EU:n sisäistä vaan myös maailmanlaajuista. asemassa maantieteellisten, tasa-arvoisessa sosiaalisten Vaikka tietoliikennemarkkinoiden avautumisen ja yhdenmukaistamistoimenpiteiden olisi periaatteessa levittävä koko unionin alueelle, pääasiallisena vaarana on investointien lykkääntyminen joillakin alueilla. Markkinavoimia on täydennettävä tarvittaessa poliittisin toimin, jotta olemassa oleva kuilu voidaan kuroa umpeen ja jotta voidaan varmistaa, että tietoyhteiskunta kehittyy toivottua vauhtia koko unionin alueella. Mukaan tarvitaan alueita, kansallisia hallituksia ja eurooppalaisia toimielimiä, jotta uusien teknologioiden levitessä voidaan torjua tilanteen kärjistyminen niiden välillä, joilla on tietoa, ja niiden, joilla ei ole mahdollisuutta sitä saada. Tässä asiakirjassa todetaan toimien tarpeellisuus ja pyritään määrittämään asiat, taustat ja tulevaisuudennäkymät lainsäädäntöä ja investointeja koskevan sekä kysyntää tukevan politiikan alueilla. Johdonmukainen kehitys näillä kolmella alueella on tärkeää sopusointuisen alueellisen kehityksen vuoksi. ASIA 1) 2) 3) Tietoyhteiskunta mahdollistaa perusteellisen ja hallinnollisen muutoksen kaikilla inhimillisen toiminnan alueilla1. Se kykenee myös huomattavasti vahvistamaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta 130 a artiklan mukaisesti alueiden kilpailukykyä vahvistamalla. Alueiden kilpailukyky määräytyy kasvavassa määrin sen mukaan, miten alueet kykenevät yhdentämään uudet teknologiat, joiden käytön tietoyhteiskunta on mahdollistanut. taloudellisen, sosiaalisen Tieto- ja tietoliikennetekniikat (TTT) voivat lisätä yritysten tehokasta sijaintia koskevia vaihtoehtoja siten, että yritykset voivat hyödyntää toiminnan ja/tai markkinamahdollisuuksien kustannuksissa vallitsevat erot. Ne voivat auttaa alueita sekä pitämään itsellään suuremman osan saadusta kokonaislisäarvosta että houkuttelemaan ja kehittämään uutta toimintaa, jonka tuoma lisäarvo on suuri. Tietoyhteiskunta voisi myös auttaa poistamaan yritystoiminnan sijoittumiseen lisää liittyvät kaupunkikeskusten investointeja maaseudulle, jossa yritysten sijoittumiskustannukset ovat tavallisesti alhaisemmat ja joka pystyy tarjoamaan korkean elämänlaadun. houkuttelemalla ulkopuolelle esteet ja korkeaa ammattitaitoa vaativien tarjoaa myös hyvät mahdollisuudet uusien työllisyyden Tietoyhteiskunta muotojen töiden kehitykselle etenkin mahdollistamalla tehokkaimmin työpaikkoja luovien pk-yritysten kasvun ja kilpailukyvyn sekä innovaatiota varten ja nopeasti muuttuvaan taloudelliseen ympäristöön sopeutumiseksi. tarjoamalla välineet tutkimukset2 siihen, viittaavat suorittamat Komission että tietoliikennemarkkinoiden vapauttaminen yhdistettynä nopeaan TTT:jen käyttöön ottamiseen tuottaa myönteisiä vaikutuksia työllisyyden kannalta ja korvaa suurelta osin kaikki tietoliikennealalla mahdollisesti tapahtuvat työpaikkojen menetykset. Ongelmana on kuitenkin kyseisten toimintojen välisen aikavälin ja onnistuvat huomioon ottaminen: ne, jotka mukautuvat ensimmäisinä ennakoimaan uudet tuotteet ja palvelut, todennäköisesti saavat dynaamisen "uranuurtajan" kilpailuedun, kun taas kyvyttömyys näiden teknologioiden nopeaan käyttöön ottamiseen vaikuttaa varmasti kielteisesti työllisyyteen3. Sosiaaliselta ja taloudelliselta kannalta tietoyhteiskunta avaa mahdollisuuksia uusille työjärjestelyille, kuten etätyölle, ja tarjoaa laajemmat mahdollisuudet työn saantiin sekä joustavammat työajat. Se tarjoaa perustan ratkaista liikkuvuuteen ja työhön pääsyyn liittyviä ongelmia, jotka johtuvat esimerkiksi syrjäisestä sijainnista ja/tai huonoista liikenneyhteyksistä erityisesti maaseudulla. Se avaa uusia mahdollisuuksia koulutus-, terveydenhuolto- ja hoitoalalla ja mahdollistaa - vain muutamia esimerkkejä julkisen hallinnon lisääntyvän avoimuuden mainitaksemme4. Kaikilla näillä prosesseilla on myös perustavaa laatua olevia maantieteellisiä ja sosiaalisia vaikutuksia. Vaikka TTT:illa ei yksinään ole erityisiä maantieteellisiä seurauksia tai ratkaisevia vaikutuksia niihin, niiden omaksuminen vaikuttaa alueen kykyyn käyttää hyväksi ja kehittää mm. omia inhimillisiä voimavarojaan, alueen vaikuttaa perusrakenteitaan kehitysmahdollisuuksiin. Tällä on merkitystä erityisesti pk-yrityksille, jotka ovat ratkaisevasti siten jne. ja alueellisten taloudellisten rakenteiden perusta erityisesti heikommassa asemassa olevilla alueilla. Jos kaikille kansalaisille ei samalla tarjota yhtäläisiä mahdollisuuksia tietoyhteiskuntaan pääsyyn, vaarana on uudenlaisten sosiaalisen syrjäytymisen muotojen syntyminen. Tieto- ja tietoliikennetekniikan perusrakenteen laadulla on keskeinen merkitys siinä, miten tehokkaasti tietoyhteiskuntaan voidaan osallistua. Muita tekijöitä ovat pätevyys ja koulutustaso, jotka tukevat tietoyhteiskunnan palvelujen laajaa käyttöä, julkisen ja yksityisen sektorin roolin aktiivisuus tietoyhteiskunnan edistämisessä, kyky aikaansaada organisaation ja investointien avulla tehokas tietoyhteiskuntasuunnitelma, teknisen tuen saatavuus tietoyhteiskunnan toiminnan laajentamisen luominen tietoyhteiskunnasta. helpottamiseksi tietoisuuden yleisen sekä 4) Jotta yksilöt, laitokset ja yritykset voivat sijainnistaan riippumatta hyödyntää tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia, siihen on tarjottava mahdollisuudet koko EU:n alueella. Tämän asiakirjan tilastoliitteessä olevasta käytettävissä olevien tietojen tarkastelusta käy ilmi, että unionin rikkaimpien ja heikommassa asemassa olevien alueiden välillä on yhä merkittävä kuilu perusrakenteiden tarjonnassa, palvelujen erikoispalvelujen saatavuudessa. luotettavuudessa kustannuksissa sekä ja Tutkittaessa esimerkiksi niiden kotitalouksien määrää, jotka ovat liittyneet kaapeliverkkoon, (mikä merkitsee mahdollisuutta lisätä tulevaisuudessa nopeasti tilaajaliittymäkilpailua ja laajakaistapalveluja) noin 97 prosentilla belgialaisista ja 84 prosentilla hollantilaisista oli vuonna 1993 kaapelitelevisioverkkojen käyttömahdollisuus, kun taas Italiassa ja Kreikassa luku oli 0 prosenttia, Portugalissa 2 prosenttia ja Espanjassa 8 prosenttia. Toisena esimerkkinä ovat tietoyhteiskunnan palvelujen käyttökustannukset: vuoden 1996 alussa kotiliittymä maksaa koheesioalueilla keskimäärin 32,5 prosenttia, Irlannissa 65 prosenttia ja Kreikassa 76 prosenttia enemmän kuin Euroopan ydinalueilla. Keskiarvot peittävät usein maiden välillä vallitsevat suuret erot. Esimerkiksi Portugalin Lissabonissa oli asukasta kohden käytettävissä 62 pääpuhelinlinjaa, kun muualla maassa niitä oli 29 ja Azoreilla 18. Espanjan Madridissa oli 45,2 linjaa, kun niitä muualla maassa oli 36 ja Estremadurassa 22. Kreikassa Ateenan alueella oli käytettävissä 52 linjaa, kun taas Itä-Makedoniassa niitä oli ainoastaan 27. 100 On myös osoitettu, että jotkut erityisryhmät tai yksilöt saattavat kohdata ongelmia tietoyhteiskuntaan sopeutumisessa, ja heidän tarpeisiinsa olisi löydettävä ratkaisu. Näin ollen keskeinen kysymys on, miten yhdistää rakenteelliset tukitoimet tietoyhteiskunnan ja tietoliikennepolitiikan kehityksessä, jotta edellä mainittuja eroja voitaisiin nopeasti pienentää ja yhtenäistä tietoyhteiskuntaa edistää. TAUSTA Lainsäädäntö 5) 6) ja tukenut että on tietoliikennealalla se on huomannut, syntymässä olevassa, kilpailua tietoliikennemarkkinoiden Euroopan komissio on edistänyt vapauttamista, tarpeen nopeuttaa sillä tietoliikenneverkkojen levittämistä, helpottaa palvelujen ja verkkojen innovaatiota sekä laskea käyttökustannuksia, mikä johtaa uusiin innovaatioihin ja uusien sovellusten kehittämiseen. Komission politiikka perustuu samalla havaintoon, että myös kannattavassa ympäristössä on keskeistä varmistaa yleispalvelut ja tarvittaessa rahoitus luomalla markkinoilla toimivien tahojen rahoittamia erityismekanismeja. Näin tehdään osittain siksi, että vältettäisiin tilanne, jossa uudet tulokkaat tavoittelevat pelkkää etua, koska niiden ci tar\ itse jakaa yleispalveluja ja koska ne todennäköisesti toimintansa sekä yritys- että yksityisasiakkaisiin suurimmissa keskittävät kaupungeissa ja niiden ympäristössä5, mutta sillä myös varmistetaan, että kaikilla unionin kansalaisilla on mahdollisuus käyttää tiettyjä korkeatasoisia palveluja hinnoilla, joihin heillä on varaa. Sellaisenaan yleispalvelujen käsite on keskeinen tasa-arvoista kohtelua kannattavaa eurooppalaista osa solidaarisuutta yhteiskuntamallia sosiaalisessa taloudellisessa yhteenkuuluvuudessa. Yleispalveluiden merkitystä yhteenkuuluvuudelle on korostettu myös ensimmäisessä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevässä kertomuksessa. sekä keskeinen tekijä ja ja toistuvasti uusia investointeja, palveluja uudistetaan Usein sanotaan, että vapauttamisen ja kilpailun voimat leviävät koko unionin alueelle6. Teknologisten muutosten nopean vauhdin vuoksi ydinalueilla tehdään kuitenkin ja uusia kilpailijoita syntyy ydinalueilla, ja ellei tätä toteuteta yhteistyössä, se vaikuttaa kehitykseen ja työnsaantimahdollisuuksiin sekä pitää yllä erilaisten alueiden välillä vallitsevaa suhteellista kuilua. Siten yhteenkuuluvuuden näkökulmasta on tarve pitää lainsäädäntö ja erityisesti yleispalveluiden laajuus tarkastelun alaisina sen varmistamiseksi, että kaikki alueet hyötyvät vapauttamisesta täysipainoisesti ja että palvelujen ja innovaation hintataso on kohtuullinen. Lainsäädäntöä on täydennettävä kohdentamalla tukea tarvittaessa investointikustannuksiin, jotta eduista hyötyvät kilpailusääntöjen mukaisesti unionin heikommin kehittyneet, syrjäiset ja/tai maaseutualueet. Rakennerahastojen rooli 7) (EAKR) tehdyssä Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan Äskettäin sosiaalirahaston (ESR) tukitoimia koskevassa analyysissä7 todetaan, että yleisesti ottaen ainoastaan hämmästyttävän pieni osa (noin 2,0 %) tietoliikennealan kustannuksista käytetään investointeihin. Lisäksi merkittävin osa kyseisistä investoinneista (1,5 %) käytetään tieto- ja tietoliikennetekniikan perusrakenteen, etenkin peruspuhelinverkon, päivittämiseen ja täydentämiseen. Hyvin pieni osa (noin 0,3 % kokonaiskustannuksista) yhteisön tukikehyksestä käytetään kysyntää koskeviin toimenpiteisiin. Tavoitekohtainen analyysi ei paljasta merkittäviä eroja. Näin voidaan oikeutetusti sanoa, että muutamia poikkeuksia8 lukuun ottamatta ja kuluvalla suunnittelukaudella saamastaan lisääntyvästä huomiosta huolimatta pyrkimykset tietoyhteiskunnan synnyn tukemiseksi ja alueiden valmistelemiseksi kyseisten etujen saamiseen ovat yhä vähäisiä ja riittämättömiä. TAULUKKO 1 - YHTEISÖN TUKIKEHYSTEN KOKONAISKUSTANNUKSET TAVOITTEIDEN 1,2, 3, 4 JA 5B OSALTA TIETOLIIKENNEALALLA (1994-99) MILJOONAA ECUA JÄSENVALTIOT EUROOPAN UNIONI YHTEENSÄ Yksityinen Julkinen Tietoliikenne (m) Perus Erikois Telematiikka UV) 33 0 27 46 2. 005 1. 417 524 382 Tuki- %(i) kehys 1. 332 877 369 39,5 38,2 40,1 Arvo 3. 370 2. 295 920 437 50,5 865 0/(») 1,2 0,8 0,3 0,3 YHTEENSÄ^' 81. 504 85. 087 117. 280 100. 0 283. 871 100,0 (i'0 (iii) (iv) (v) 8) Yhteisön kokonaislukikchyslen prosenttiosuus rivin kokonaisarvosta. Kohdan kokonaisbudjetin prosenttiosuus yhteisön tukikehysten kokonaisbudjetista (eli 283. 871 miljoonaa ecua). Tietoliikenteen päälinjauksille, toimenpiteille tai toimille myönnetyt kokonaismäärärahat (perusrakenteet ja palvelut), jotka on mainittu yhteisön tukikehyksissä. Toisistaan on erotettu myös perustaso (peruspuhelintekniikan tarjoaminen ja nykyaikaistaminen, mukaan lukien kansallisten ja alueellisten verkkojen digitalisointi ja valokaapelointi), ja erikoistaso (erikoistason perusrakenteiden ja -palveluiden toteuttaminen, kuten paikallisliittymien valokaapelointi, satelliittiyhteydet, ISDN ja laajakaistaverkko) Telemaattisten sovellusten talousarvio useilla aloilla, kuten terveys, koulutus, liikenne. Tämän rivin luvuissa ovat mukana esimerkiksi etätyösuunnitelmat, etäopiskeluja multimediasovellukset. Yhteisön tukikehysten kokonaissumma, ei yllä olevien lukujen summa. Heikommassa asemassa olevien alueiden tiedon perusrakenteiden ja sovellusten laajempaa levittämistä tukevien ja edistävien komission aloitteiden luonne on ajan kuluessa kehittynyt voimakkaasti perusrakennetta painottavasta STAR- ohjelmasta9 Telematics-ohjelmaksi10, tietoliikennepalvelujen kysynnän edistämistä ja tietoliikenteen perusrakenteiden tehokasta käyttöä julkisella ja yksityisellä sektorilla. joka painottaa TAULUKKO2 - YHTEISÖALOITTEIDEN KOKONAISKUSTANNUKSET TIETOLIIKENNEALALLA0' MILJOONAA ECUA JÄSENVALTIOT EUROOPAN UNIONI YHTEENSÄ Yksityinen Julkinen Tietoliikenne Perus Erikois Telematiikka 66 41 0,7 24 112 Tuki- % kehys 41 0,7 24 166 46,6 50,0 46,0 48,3 Arvo 87 1,4 52 344 % 0,7 0,8 0,4 2,7 YHTEENSÄ 3. 337 3. 280 5. 910 100. 0 12. 527 100,0 • W— Samat alaviitteet kuin taulukossa 1. Euroopan sosiaalirahasto (ESR)" on eri tavoitteiden sekä EMPLOYMENT- ja ADAPT-yhteisöaloiteohjelmissa toteuttamiensa tukitoimien kautta erityisesti edistänyt liittyviä koulutus- ja tukirakenteita. Vuonna 1996 ADAPT-aloitetta vahvistettiin uusilla toimilla. ADAPT-BIS (Tietoyhteiskunnan rakentaminen) pyrki edistämään aktiivista sosiaalipolitiikkaa, joka helpottaa tietoyhteiskuntaan siirtymistä. tietoyhteiskuntaa koskevia työpaikkoihin ja työtaitoihin Rakennerahastot auttavat myös merkittävällä tavalla etsittäessä ratkaisua siihen vaaraan, että maaseutu jäisi kehityksessä jälkeen, sekä rahoittamalla syrjäisten maaseutualueiden (erityisesti tavoitteen 1 kohdealueilla) TTT:n perusrakenteita että työllisyysmahdollisuuksien tarjoamalla hyödyntämiseksi12. apua maaseudulle uusien tunnettuuden Vuonna 1994 komissio käynnisti alueidenvälisen tietoyhteiskunta-aloitteen (IRISI), jonka tarkoituksena on esitellä toissijaisuuteen perustuva käänteinen (hottom-up) lähestymistapa ja päätöksentekijöiden keskuudessa ja myös yksityisellä sektorilla. Tavoitteena on määrittää alueen taloudelliselle rakenteelle merkityksellinen tietoyhteiskunnan toiminta sekä kehittää yhteistoimintaa alueellisten voimavarojen, yksityisen pääoman ja rakennerahastojen välillä ja tarjota alueiden välistä ohjausta ja opetusta13. IRISI:n menestyksen pohjalta on käynnistetty uusia tietoyhteiskuntaa edistäviä innovatiivisia toimia (RISI) EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan ja ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti14. laajan yleisön lisäämiseksi TULEVAISUUDENNÄKYMIÄ 9) Tietoyhteiskuntaa koskeva keskustelu ja yhä useammat sen politiikkaa koskevat aloitteet, jotka alunperin keskittyivät teknologisiin ja tarjontaan liittyviin tekijöihin, keskittyvät nyt myös sosiaalisiin ja kysyntään liittyviin seikkoihin. Tietoyhteiskunnan mukanaan ja järjestelmällinen luonne tekee välttämättömäksi sekä kaikkien asiaan liittyvien toiminta-alueiden yhdentymisen että kaikkien asianomaisten paikallisten, alueellisten, kansallisten ja EU-tason osapuolten osallistumisen. tuomien muutosten kattava kaiken Yhteenkuuluvuuden edistäminen lainsäädännön avulla». 10) Yleispalvelut ovat luonteeltaan dynaamisia ja kehittyviä ja niitä on tarkasteltava jatkuvasti. Tämä huomioon ottaen komission on ilmoitettava15 ensimmäisen kerran yleispalveluiden alasta, laadusta, tasosta ja hinnoista 1. tammikuuta 1998 mennessä. Sen on myös tutkittava ja ilmoitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle (ONP) puhelintoimintaan ja yleispalveluista annetun direktiivin toimivuudesta 31. joulukuuta 1999 mennessä16. soveltamisesta tarjoamisen avoimen verkon On tunnustettu laajalti, että yleispalveluiden on vastattava teknologista kehitystä ja Euroopan kansalaisten tarpeiden ja odotusten muutoksia. Tulevaisuudessa yleispalveluiden käsitteen kehittämisen tai julkisten palveluiden velvoitteiden kehittämisen yhteydessä ajateltavissa olisivat erilaisille käyttäjäryhmille, kuten pk-yrityksille, terveyskeskuksille tai koulutuslaitoksille, mukautettavat eritasoiset vähimmäispalvelut. Edistyneempien palveluiden käyttömahdollisuus ja liittymä digitaaliseen monipalveluverkko) käyttöönottoa. keskukseen saattaisivat edistää ISDN:n (digitaalinen Yleinen ja "yhteisön" käyttö, joka kattaa koulut, yliopistot, sairaalat, julkiset virastot, kirjastot ja muut julkiset käyttöpaikat, voivat olla erityisen tärkeitä heikommassa edistyneiden tietoliikennepalveluiden käyttöönotto saattaa viivästyä, jos kyseisistä palveluista huolehtivat yhteydessä myös yleispalveluiden ja/tai yleisen käytön käsitteen uudistamisen tarpeen säännöllinen arviointi Euroopan tasolla tulee muodostamaan osan tarkastelusta. ainoastaan markkinavoimat17. asemassa alueilla, olevilla Tässä joilla Jos tietoyhteiskunnan edut halutaan jakaa tasaisesti, on todellakin saatava aikaan yksimielisyys yleispalveluiden muodostaja niiden maksutavoista. Tarkastelun helpottamiseksi komissio kehottaakin jäsenvaltioita ja alueita jatkamaan vuoden 1997 aikana ja sen jälkeen laajaa ja organisoitua yleispalveluja ja yleistä käyttöä koskevaa kuulemista, jota se tukee ja jossa mukana ovat suuri yleisö, pk-yritykset, yhteisön järjestöt, koulutuslaitokset ja paikalliset yhteisöt. Kuulemisen tuloksena saadaan perustavaa laatua olevat ja välttämättömät tiedot yleispalveluiden lainsäädäntöviranomaisten toimeksiantoa varten kussakin jäsenvaltiossa. Tällä tavalla koko tarkastelun avoimuus varmistetaan18. tulevaa muotoa ja kansallisten Yleisen käytön kehittämisellä osana kysynnän edistämissuunnitelmaa on suuri merkitys ja se täydentää yleispalveluiden kehitystä. Sitä käsitellään enemmän kohdassa 13. 11) Jäsenvaltioilla on keskeinen vastuu lainsäädännön nopeasta mukauttamisesta uuteen kilpailuympäristöön. Komissio suosittaa, että jäsenvaltiot saattavat pian. vapauttamisen Joidenkin maiden päätökseen mahdollisimman lainsäädännön uudistamisen hitaus vaikuttaa todennäköisesti kielteisesti yhteenkuuluvuuteen, sillä lainsäädännöllinen epävarmuus saattaa hyvinkin estää uusia investointeja. Teletoiminnan harjoittajille myönnetyt toimiluvat lisäävät tehokkaasti yhteenkuuluvuutta ja ottaen huomioon suhteellisuusperiaatteen sekä avointen ja kilpailukykyisten markkinoiden välttämättömyyden Euroopan unionissa niitä voitaisiin tutkia kattavuutta koskevien tavoitteiden yhdentämiseksi heikommassa asemassa olevat alueet huomioon ottaen. Kilpailupolitiikalla on suuri merkitys, ja komissio jatkaa sen varmistamista, että äskettäin vapautettuja ja/tai syntyneitä markkinoita ei suljeta. verkon perusrakenteen valmiiksi saattaminen. 12) Ensisijainen vastuu levittämisestä on tietoyhteiskunnan kehittämisestä ja yksityisillä yrityksillä, teletoiminnan harjoittajilla ja palveluiden tarjoajilla. Jopa heikommassa asemassa olevilla alueilla voivat investoinnit tietoliikenteen perusrakenteeseen olla kannattavia monilla osa-alueilla. Kaukoyhteyksien ja laajentaminen, muutamia paikalliskeskuksien digitalisointi esimerkkejä mainitaksemme, ovat todennäköisesti tuottoisia alusta asti tiheimmin asutuilla kaupunkialueilla. sekä GSM:n uusien verkon asennus- yhteyksien Koheesioalueiden investoinnin ovat kuitenkin yhä merkittävästi vähäisemmät muuhun unioniin verrattuna. Lisäksi tavoitteen 1 kohdealueilla (ja yleisemmin köyhillä/maaseutu-/syrjäseutualueilla) ja käyttökustannukset ovat usein korkeammat kuin muilla alueilla, ja BKT asukasta kohti on usein alhaisempi. Esimerkiksi Kreikan, Irlannin, Italian, Portugalin ja osuuden Espanjan digitalisointikustannusten on arvioitu olevan noin 4-5 miljardia ecua19. Täysin kattava digitaalinen verkko vaatisi siten huomattavia lisäinvestointeja. Lisäksi mahdollinen "aikaväli" oikeuttaa julkiset tukitoimet, joiden avulla on tarkoitus ennakoida tietyn perusrakenteen tai palvelun levittäminen (kuten STAR-ohjelma on taloudellista yhteenkuuluvuutta käsittelevässä kertomuksessa todetaan, että koheesiomaat jouduttamiseksi vaatia voivat vapauttamissuunnitelmassa. osoittanut). Ensimmäisessä lisätoimenpiteitä kehityksen sosiaalista verkkojen viimeisen suuruisen prosentin selvästi 10 ja (myös nykyisellä EAKR:n Komissio pyytää jäsenvaltioita ja asianomaisia alueita arvioimaan huolellisesti ja investointipäätökset määrittämään investoinnin ja alueellisen suorituksen välisen yhteyden sekä kohdistamaan investoinnit hankkeisiin, joiden tuoma hyöty yhteenkuuluvuudelle on mahdollisimman suuri, ja alueille, joille ei muuten markkinaolosuhteissa investoitaisi. EU:n yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tarkasti kilpailu sääntöjen mukaisesti, missä ja milloin TlETOLHKENNEAlan investointien julkisen tuen tarvetta esiintyy. suunnittelukaudella) rakennepolitiikassa komissio arvioi. ja kysynnän edistäminen 13) Poliittisten toimien roolia kysynnän edistämisessä tietoyhteiskuntaan siirtymistä nopeuttavana ja helpottavana tekijänä on korostanut esimerkiksi kilpailukykyä käsittelevä neuvoa-antava ryhmä20, ja kyseinen rooli on laajalti tunnustettu21. Todellisen tarpeen ja kysynnän arvioiminen osana yleispalvelujen soveltamisalan tarkastelua on tietoyhteiskunnassa erityisen vaikeaa, koska palveluihin saatetaan tarvita enemmän suoria voimavaroja, ja niiden puute on este monelle mahdolliselle käyttäjälle, jotka eivät voi kokeilla uusia palveluja niiden käyttökelpoisuuden määrittämiseksi22. Yleisön uusien tietopalvelujen suoran käyttömahdollisuuden laitoksissa, kuten kouluissa, julkisissa kirjastoissa ja paikallisissa kehittämiskeskuksissa, voi olla kannattava ratkaisu23. Näissä olosuhteissa suurelle yleisölle tarjottaisiin käyttömahdollisuus, joka siltä muuten puuttuisi, mutta kustannukset olisivat ainoastaan pieni osa siitä, mitä ne olisivat, jos palvelu tarjottaisiin kaikkiin koteihin; koulutusta ja tukea voidaan tarjota kannattavassa muodossa ja eri palvelujen käyttökelpoisuutta ja suosiota voidaan testata. Mahdollisuutta käyttää rakennerahastoja tuen tarjoamiseksi kyseisenkaltaisille järjestelmille aiotaan tutkia. tukeminen 14) Nykyään alueellisista TTT-ohjelmista uusien täydentävät edistyksellisten perusrakenteiden toimenpiteet. On tehtävä aloitteita TTT-ohjelmien yhtenäistämiseksi TTT- koulutussuunnitelmien ja tunnettuuden lisäämiseen tähtäävien suunnitelmien, alueellisen taloudellisen rakennetuen, hankkeiden alkupääoman ja käyttäjien riskipääoman kanssa24. ja. sovellusten kehittämistä asianmukaiset puuttuvat 10 päätöksentekijöiden Heikommassa asemassa oleville alueille ovat myös usein ominaisia perinteiset organisaatiorakenteet ja väliasteen toimielinten puute, mikä monissa tapauksissa asiaankuuluvia johtaa tietoyhteiskuntaan liittyviä tavoitteita ja toteuttaa tehokkaita suunnitelmia. Aloitteita pitäisi tehdä organisaatio- ja hallinnointitaitojen kehittämiskurssien tarjoamiseksi ja tällaisten taitojen levittämiseksi alueella25. Lisäksi näyttää siltä, tietoresurssikeskusten välistä yhteistyötä että yritysten sekä yritysten ja edistämällä lisätään tehokkaasti uusien palvelujen ja sovellusten kysyntää. kyvyttömyyteen laatia Lopuksi kokemusten puute TTT. n käytöstä estää joidenkin heikommassa asemassa olevien alueiden osallistumista tietoyhteiskuntaan. Kehittyneiden TTT- sovellusten tehokas käyttö vaatii esimerkiksi tietokoneen käytön hallintaa, asianmukaisten tuki- ja käyttöpalvelujen saatavuutta ja kielitaitoa. Niinpä tarvitaan aloitteita TTT-opetusohjelmien vahvistamiseksi, etätyösuhteiden kehittämistaidon lisäämiseksi, tunnettuuden lisäämiseen tähtäävien kampanjoiden sekä ja tietotekniikkaa uudelleenkoulutussuunnitelmien tukemiseksi 6. tietoliikennettä koskevien koulutus- ja 15) Tietoyhteiskunta on dynaaminen käsite. Kuten IRISI-aloitteet ovat osoittaneet, tietoyhteiskunta on eri yhteyksissä erilainen, sillä se riippuu paikallisten tuotantojärjestelmien rakenteesta, paikallisista toimielimistä ja väestön tarpeista. Tämän vuoksi komissiolla ei ole esittää valmiita ratkaisuja, mutta se voi kuitenkin ehdottaa tiettyä menettelytapaa ja siihen liittyvää välineistöä. Lähtökohtana on sen tunnustaminen, että alueellinen taso sopii parhaiten tietoyhteiskunnan sille tarjoamien mahdollisuuksien tunnistamiseen. Ainoastaan yhteisymmärrykselle, kumppanuudelle sekä käyttäjien ja TTT:n väliselle vuoropuhelulle alueellisessa yhteydessä perustuva lähestymistapa tekee tietoyhteiskunnasta todellisuutta, joka vastaa väestön ja yritysten tarpeisiin, eikä teknologian ylistyslaulua. Tämä tehtävää käänteinen (bottom up) lähestymistapa myös tukee pk-yritysten koskevan alueellisen kehityksen moottorina eurooppalaisen alueellisia työllisyyssopimuksia. Sen pitäisi osaltaan edistää tietoyhteiskunnan mahdollisen voimakkaan tietoisuutta ja edistettäessä alkuvoimaisesta alueellisesta potentiaalista, mahdollisuuksia taloudellisia laajempaan mahdollisuuksia. kehitettäessä Euroopan tunnistettaessa rajat ylittävään kauppaan sekä luottamussopimuksen ymmärtämistä ja heijastaa käynnistämiä työllisyyttä roolin Esimerkkeinä tästä lähestymistavasta ovat alueet, joita IRISI- ja RISI-aloitteet koskevat. Ensisijaista pääsuuntauksia rakennerahastojen avulla ja tiiviissä yhteistyössä muiden unionissa käytettävissä koskevan erityisesti olevien rahoitusmekanismien, tietoyhteiskuntaa tällaisista toimista tehdä on 27 toimintasuunnitelman yhteydessä toteuttavien hankkeiden kanssa. Komissio toteuttaa perusteellisen arvioinnin uusien tavoitetta 2 koskevien ohjelmien sekä tavoitetta 1 koskevien ohjelmien tietoyhteiskuntaan liittyvästä sisällöstä sekä ennen vuoden 1997 puolivälissä suoritettavaa tarkistusta että sen jälkeen. Arvioinnin avulla komissio, jäsenvaltiot ja alueet voivat tunnistaa tietoyhteiskuntaa toimien mahdollisuudet nykyisten ohjelmien tukevien yhteydessä ja määrittää tulevat painopistealueet. n tehokkaiksi Komissio on hiljattain esittänyt suunnittelukaudeksi 1996-99 ohjelmille suuntaviivat tavoitteen 2 kohdealueilla. Niissä vahvistetaan, että painopisteen "olisi oltava tietotekniikan käytännön sovelluksissa sekä palveluissa, jotka ovat osoittautuneet ja ylläpitämisessä", ja erityistä huomiota kiinnitetään tunnettuuden lisäämis- ja koulutustoimiin. Lisäksi komissio valmistelee uusia suuntaviivoja tavoitteiden 1 kohdealueille, joita koskevat ohjelmat on tarkoitus tarkistaa vuoden 1997 puolivälissä. Tavoitteiden 1, 5b ja 6 kohdealueita ja jäsenvaltioita pyydetään tutkimaan mahdollisuuksien mukaan, miten tietoyhteiskuntaan liittyvien toimien määrää voisi lisätä. työpaikkojen sekä yritysten luomisessa Tavoitteiden 1 ja 2 kohdealueilla toteutettavien toimien lisäksi komissio aikoo käyttää hyväkseen tavoitteiden 3 ja 4 kohdealueilla toteutettavien toimien tarjoamat mahdollisuudet ja tukea työttömien ja työttömyyden uhan alla olevien tietoyhteiskunnallisten taitojen kehittämistä. Erityisen olennaisena osatekijänä tietoyhteiskuntaan ehkäisevien työnjärj estämisen uusien lähestymistapojen kehittämistä, mikä helpottaa muotojen käyttöönottoa ja mukauttamista sekä työntekijöiden ammattikoulutusta ja uudelleenkoulutusta. siirryttäessä pidetään yritysten ennalta 16) Heikommassa asemassa olevilta alueilta tulevien osapuolten osallistuminen neljänteen puiteohjelmaan muodostaa perustan tulosten, sovellusten ja parhaiden käytäntöjen omaksumiselle ja levittämiselle. TTK:n viidennen puiteohjelman joiden avulla voidaan paremmin valmistelu sisällyttää yhteenkuuluvuuden ulottuvuus TTK-politiikkaan ja vastata käyttäjien ehdottamissa tarpeisiin, tietoyhteiskunnan osalta. Komission lisämahdollisuuksia, erityisesti tarjoaa 28 todetaan "käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan" luominen suuntaviivoissa TTK:n viidennen puiteohjelman yhdeksi painopistealueeksi. Jotta se paremmin täydentäisi rakennepolitiikkoja, on edistettävä alueiden aktiivista osallistumista toteuttamisvaiheeseen. PÄÄTELMÄT 17) Maailman talouden kannalta tietoa pidetään yhä enemmän ensisijaisen tärkeänä avainresurssina. Tieto- ja tietoliikennetekniikoiden kehittyessä etäisyyksien taloudellinen merkitys vähenee, sillä tällöin yritykset ja kotitaloudet voivat sijainnistaan riippumatta saada tärkeää tietoa. Yhdistämällä perinteisesti erilliset alat (esim. tietoliikenne, tietotekniikka ja tiedotusvälineet) se on luonut laajoja mahdollisuuksia uusien työpaikkojen synnylle. Kuitenkin kyky päästä tietoyhteiskuntaan ja sen tehokkaaseen käyttöön on epätasaisesti jakautunut Euroopan eri alueilla. toimintojen, palvelujen ja 18) Tässä tiedonannossa, jonka tarkoituksena on vähentää näitä eroja ja parantaa ja yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta, pyritään esittämään taloudellista muutamia perusrakenteisiin keskeisiä investoinnin ja kysynnän lisäämisen alalla. työskentelyperiaatteita sääntelyn, 12 Jäsenvaltioiden olisi varmistettava asiaa koskevan asianmukainen kehittäminen. Niiden täytyisi erityisesti: lainsäädäntönsä => tietoyhteiskuntaan, aloittaa laaja keskustelu yleispalvelun laajuudesta ja yleisön pääsystä tulevaisuudessa voidaan paremmin kehittää kyseistä lainsäädäntöä yksittäisen ihmisen, pk- yritysten, yhteisön organisaatioiden, koulutusta antavien laitosten ja paikallisten yhteisöjen kannalta; jotta => pyrkiä saattamaan vapauttamisprosessi päätökseen; => tutkia lisenssijärjestelmiä peittotavoitteiden yhteensovittamiseksi, mukaan lukien heikommassa asemassa olevat alueet, ottaen huomioon suhteellisuusperiaate sekä avointen ja kilpailukykyisten markkinoiden kehittäminen koko Euroopan unionissa. Jäsenvaltioita suositellaan: => => => => televerkkojen loppuunsaamiselle ja antamaan etusija parantamiselle sekä tunnistamaan investoinnin ja alueellisen suorituksen välinen yhteys. Nykyisten talousarviota koskevien rajoitusten vuoksi tuki olisi kohdistettava sellaisiin tietoliikenteen perusrakenteiden investointeihin, joilla optimoidaan alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen ja jotka eivät vääristä kilpailua uudessa ympäristössä; noudattamaan strategista ja yhteensovitettua tietoyhteiskunnan paikallisten lähestymistapaa ja viranomaisten, palvelujen tarjoajien sekä muiden osapuolten kanssa; alueellisten työmarkkinaosapuolten, perusrakenteiden yhteistyössä ja perustamaan julkisten/yksityisten osapuolten yhteistyötä yksityisen taata sopivien sektorin mukaan saamiseksi, jolloin voidaan hankkeiden valinta, niiden tehokas toteuttaminen ja pitkäaikainen taloudellinen kannattavuus; aloittamaan (myös rakennerahastojen puitteissa) koulutukseen ja liittyviä aloitteita, kuten jo komission työn järjestämiseen toimintasuunnitelmassa tietoyhteiskunnassa" ja "Elämä ja vihreässä kirjassa ihmisläheisyys etusijalle" ehdotetaan. Ponnisteluissa lisääntyvässä määrin keskityttävä koulutukseen. työ tietoyhteiskunnassa "Oppiminen olisi Komissio aikoo: => ottaa huomioon jäsenvaltioissa toteutettujen kuulemisten tulokset (katso edellä) kehittäessään edelleen yleispalvelupolitiikkaansa lainsäädännöllisten aloitteiden yhteydessä sekä ottaa erityisesti huomioon valmistuvan kertomuksen avoimen verkon tarjoamisen soveltamisesta (ONP) puhelintoimintaan ja yleispalveluista annetusta direktiivistä; 1999 mennessä joulukuuta 31. 13 ==> => toteuttamiensa tietoyhteiskunnan lisätä toimien alalla yhteenkuuluvuutta, erityisesti TTK:n neljännen puiteohjelman ja rakennerahastojen välillä. Se aikoo myös lisätä ponnistelujaan liikkuvuuden ja tunnettuuden lisäämiseksi ja taata, että käyttäjien tarpeet ovat todellakin edelleen edustettuina TTK:n viidennessä puiteohjelmassa; valmistella kevääksi 1997 tiedonannon, jossa esitetään vihreää kirjaa Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa koskevien kuulemisten ja keskusteluprosessin seurantana toteutettavia toimia. Se kehittää kohdistettua lähestymistapaa sosiaalipolitiikkaan tietoyhteiskunnassa, joka vastaa käytännön toimia koskeviin tarpeisiin. "ihmisläheisyys etusijalle" ==> myöntää jäsenvaltioille ja alueille teknistä apua uusien tieto- ja tietoliikennetekniikoiden lukien elektroninen kaupankäynti, ja lisätä osana yrityspolitiikkaansa pk- mahdollisuuksien yritysten käyttömahdollisuuksia, niiden erityistarpeet että tehostamalla tiedotusta näiden mahdollisuuksien osalta; tietoyhteiskunnan sekä edistämiseksi, huomioon ottamalla mukaan =e> ja jatkuvasti strategisia jäsenvaltioiden lähestymistapoja osallistua tukea niitä toimiin rakennerahastojen avulla, erityisesti suunnitella yhteensovitettuja edistää ja alueellisen kapasiteetin rakentamista kaikilla tasoilla. Komissio aikoo myös toteuttaa perusteellisen arvion tietoyhteiskunnan osuudesta tavoitteita 1 ja 2 koskevissa ohjelmissa; korostaa tietoyhteiskunnan osuutta tavoitteen 1 kohdealueiden uusissa suuntaviivoissa sekä hyödyntää tavoitteiden 3 ja 4 sekä ADAPT- BIS -yhteisöaloitteen tarjoamia mahdollisuuksia. tietoyhteiskuntaan, 14 TILASTOLIITE YLEISET TIETOLIIKENTEEN/TIETOYHTEISKUNNAN OSOITTIMET ,29 1,1 Käyttömahdollisuuden osoittimet Yritysten ja kotitalouksien aktiivisen tietoyhteiskuntaan osallistumisen ensimmäinen edellytys ovat tarvittavat laitteet ja valmis yhteys verkkoihin. Vaikka Euroopan unionin alueet lähentyvätkin toisiaan monin tavoin, merkittäviä maantieteellisiä eroja esiintyy sen osalta, miten kauan tilaajan on odotettava tietyn yhteyden asentamista, kyseisen yhteyden palvelun laadun sekä yhteyden tukemien palvelujen määrän osalta. VERKKO TAI PALVELU YDIN ALUEIDEN KESKI ARVO0' KOHEESIO- ALUEIDEN KESKIARVO KOHEESIO- ALUEIDEN POIKKEAMA (%) PSTN - Vikoja/100 pääliittymää 1994 - Digitaalisia liittymiä (%) 1994 ISDN (j ärj estelm äliitty mät) - Maantieteellinen peitto 1994 - Suunniteltu peitto 1996 Julkiset online-palvelut - CompuServe solmua/ milj. ihm. 1995 - Palvelunumeroita/ milj. ihm. 1995 11,3 71,2 32,6 60,6 + 188. 0 -15,0 85,0 100,0 32,3^"' 80,0 0,54 1,94 0,05 0,36 -62,0 -20,0 -91,0 -81,0 (l) Euroopan ydinalueeseen, sellaisena kuin se on määritettynä NEXUS-tutkimuksessa, kuuluvat kaikki Euroopan yhteisöjen jäsenvaltiot, lukuun ottamatta koheesiomaita (Irlanti, Kreikka, Espanja ja Portugali) ja Italian koheesioalueita. "" Vuoden 1995 täydellisestä lopussa espanjalainen operaattori Telefonica maantieteellisestä peitosta joko suoraan ISDN-vaihteen tai etäyhteyksien kautta. Samoin Portugalin Telecom ilmoitti lähes 100 prosentin peitosta (mukaan lukien Atlantin saaret, kuten Madeira). Tavallisin asennusaika on 4 viikkoa; monilla alueilla se on paljon lyhyempi, mutta syrjäisillä alueilla asennukseen menee jopa 8 viikkoa. ilmoitti Esimerkiksi vuonna 1995 verkkoon liittymiseen kuluva aika oli Länsi-Saksan osavaltioissa 20 työpäivää, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa 8 työpäivää, mutta Kreikassa 80 työpäivää. Myös PSTN:n (yleinen kytkentäinen puhelinverkko - Public Switched Telephone Network) yhteyksien laatu ja luotettavuus vaihtelevat varsin suuresti sekä jäsenvaltioittain että alueittain. Esimerkiksi vuonna 1994 Kreikassa ilmeni sataa pääpuhelinyhteyttä kohti keskimäärin 53,0 vikaa verrattuna Euroopan ydinalueeseen, jossa vikojen määrä oli keskimäärin 11,3 (lähes nelinkertainen ero). 15 Käyttömahdollisuuksista käyttömahdollisuus. Euroopan ytimen alueesta lähes 85 prosentilla oli ISDN vuonna 1994, kun taas koheesioalueilla luku oli ainoastaan 32,3 prosenttia. digitaalisen monipalveluverkon kertoo myös (ISDN) 30 eroja Myös kaupallisten online-palvelujen yleisyys tietoyhteiskunnan Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli 180 palvelunumeroa online-palveluihin (1 jokaista 320 000 asukasta kohti), Saksassa 63 (1 jokaista I 150 000 asukasta kohti), Portugalissa 3 (1 jokaista 3 200 000 asukasta kohti) ja Espanjassa 6 (1 jokaista 6 600 000 asukasta kohti). ilmentää kansallisia Vuonna hyödyntämismahdollisuuksissa. ja alueellisia 1995 1. 2 Kohtuuhintaisuuden osoittimet Verkko- ja palveluliittymien käyttömahdollisuus on tarvittava mutta ei riittävä edellytys • yrityksillä ja kotitalouksilla olisi oltava varaa käyttää niitä. Jälleen jäsenvaltioiden välillä on. huomattavia eroja hintarakenteita verrattaessa Esimerkiksi vuonna 1994 kotiliittymän perusmaksut (ilmaistuna prosentteina BKT:sta) olivat kaksi kertaa kalliimpia koheesioalueilla (Portugalissa 3 kertaa ja Irlannissa 2,5 kertaa kalliimpia). PALVELUJEN KUSTANNUKSET YDIN ALUEIDEN KESKI ARVO KOHEESIO- ALUEIDEN KESKIARVO KOHEESIOALUEIDEN POIKKEAMA (%) (sykäys 5 minuutin PSTN (ecua) -Kotiliittymän asennus -Kotiliittymän perusmaksut (2 kuukaudelta) -Paikallispuhelut välein) Matkapuhelinkustannukset (1994 USD) - Liittymä - Kuukausimaksu -Paikallispuhelut (3 minuuttia) Vuokraliittymämaksut - Liittymä (ecua) - Kuukausivuokra 50km (ecua) - Kuukausivuokra 250km (ecua) 107. 5 21. 7 0. 22 64. 6 42. 7 1. 4 502. 2 353. 0 844. 0 142. 4 18. 4 0. 16 83. 8 29. 6 1. 73 396. 6 429. 0 829. 0 +32,46 -15,44 -26,45 + 29,7 -30,7 + 23. 6 -21,0 +21,4 -1,8 32 Lisäksi nykyisellä tariffien uudelleenmäärittelyllä tariffirakenteita lisäämällä nopeammin kotitalouksien osuutta kiinteistä hinnoista ja korottamalla selvästi paikallispuhelujen hintoja sekä laskemalla kauko- ja ulkomaanpuhelujen hintoja. OECD- tutkimuksen mukaan vuosina 1990-1994 yritysliittymien kuukausimaksut nousivat reaalisesti 5,5 prosenttia, kun kotiliittymien kuukausimaksut nousivat reaalisesti 15,5 prosenttia. Sama tutkimus osoittaa, että vuosina 1990-1994 paikallispuhelujen hinnat nousivat 37,3 prosenttia, kun taas kaukopuhelujen hinnat laskivat 24 prosenttia ja ulkomaanpuhelujen 25,5 prosenttia. on taipumus muuttaa 1. 3 n osoittimet Mahdollisuus kohtuuhintaiseen käyttöön ei kuitenkaan takaa, että ihmiset käyttävät palveluja, ja käytön osoittimet ovat myös keskeinen tekijä yritettäessä mitata koheesiomaiden ja muiden 16 maiden välillä olevaa kuilua ja sen seurauksia. Peruspuhelinliikenteen käyttöä mitattaessa yleisesti käytetty osoitin on pääliittymien määrä 100 asukasta kohti. Vuonna 1995 ydinalueilla oli keskimäärin 54,3 pääliittymää jokaista 100 asukasta kohti verrattuna koheesioalueisiin, joilla niitä oli 40,2 jokaista 100 asukasta kohti. Vaikka puhelinliikenne on useimpien yritysten ja kotitalouksien pääviestintämenetelma, tietoyhteiskunnan lähestyminen edellyttää, että muita sähköisen viestinnän muotoja, kuten tekstiä, kuvia ja tiedon muita muotoja käytetään yhä enemmän. Yhtenä osoituksena alueiden ja maiden kyvystä osallistua tietoyhteiskuntaan on internet-palvelimien määrä. Ydinalueilla oli vuonna 1995 keskimäärin I internet-palvelin 200 asukasta kohti, kun koheesioalueilla niitä oli 1 jokaista I 300 asukasta kohti. KÄYTTÖ-INDIKAATTORIT joissa kaapeli- Puhelinyhteyksien tiheysl995 - Pääliittymiä/100 asukasta Matkaviestinliikenne 1995 - Päätelaitteita/100 Kaapelitelevisio - Kotitaloudet, liittymä (%) 1995 - Kotitaloudet, joissa satelliitti- liittymä (%) 1995 Dataliikenne - Pakettiverkon tilaajia/ 1000 asukasta - Teletietopalvelun tilaajia/ 1000 asukasta - ISDN:n tilaajia/ 1000 asukasta Internet - Internet-palvelimia/ 1000 asukasta (1995) Ydin alueiden keskiarvo Koheesioalueiden keskiarvo Koheesioalueiden poikkeama (%) 54,3 9,1 51,4 13,8 1,5 32,5 2,4 5,3 40,2 • 3,7 8,0 4,4 1,3 6,3 0,2 0,6 -26,0 -59,4 -84,4 -68,1 -13,3 -80,6 -91,7 -88,7 Tietoliikennetoiminnan investoinnit asukasta kohden on lisäosoitin: koheesioalueilla investoitiin tietoliikennealalla keskimäärin 40 prosenttia vähemmän kuin ydinalueilla. Erityisen hämmästyttäviä ovat luvut, jotka koskevat tietoyhteiskuntaan pääsemiseksi välttämättömien mikrotietokoneiden yleisyyttä: vuonna 1995 ydinalueilla oli 15,2 mikrotietokonetta 100 asukasta kohti, kun taas Kreikassa niitä oli 3,1, Espanjassa 8,6, Portugalissa 6 ja Italiassa 8,9. 17 VUTTKFT "On selvää, että TTT;t tarjoavat valtaisat mahdollisuudet kasvuun ja työpaikkojen hiomiseen: panosten tehokkaampaan käyttöön [. ]; suurempiin tuloihin ja parempaan hyvinvointiin; hajautetumpiin organisaatiomuotoihin [. ]; yhdenmukaisempiin alue- ja kaupunkisuunnittelun malleihin; yksilölliseen kehittämiseen sekä demokraattisempaan päätöksentekoon. Kaikki nämä korkeamman teknologisen, taloudellisen ja "Eurooppalaisen asiantuntijaryhmän ensimmäiset vaikutelmat", s. iii, välikertomus, tammikuu 1996. tuottavuuden kasvun mahdollisuudet riippuvat keskeisesti EY K, tason sosiaalisen ulottuvuuden yhdenmukaisuudesta" tietoyhteiskunnan rakentaminen - Korkean taloudellisen kaikille Tutkimus "Effects on employment of the liberalisation of the telecommunication sector' (Tietoliikennealan vapauttamisen vaikutukset työllisyyteen), jonka komissio vuonna 1996 teetti BIPE-neuvostolla, IFOrlla ja LENTIC:illä, on selvittänyt teletoiminnan vapauttamisen vaikutuksia erilaisissa vapauttamista koskevissa suunnitelmissa ja teknologian levittämisessä. Kaikki tutkitut suunnitelmat viittaavat siihen, että teletoiminnan vapauttamisen olisi johdettava nopeampaan teletoiminnan levittämiseen ja hinnan alennuksiin. Näillä on todennäköisesti epäsuora myönteinen vaikutus kokonaistalouteen, ja ne ovat vastapainona teletoiminnan vapauttamisen julkisten operaattoreiden työllisyyteen aiheuttamille kielteisille vaikutuksille. Nopeaa vapauttamista ja nopeaa teknologista levittämistä koskevassa suunnitelmassa voitaisiin vuoteen 2005 mennessä koko Euroopassa luoda tai ylläpitää 1,3 miljoonaa työpaikkaa, joista 93 000 tietoliikennealalla. Jälkimmäinen luku selittyy sillä, että vapauttamisen käynnistämä työpaikkojen syntyminen, jonka saavat aikaan uusien tietoliikennepalveluiden tarjonta, laitteiden valmistus, tietoliikennelaitteiden jälleenmyynti ja toimijoiden suora toimittaminen, tuo mukanaan hyödyn, joka on suurempi kuin perinteisten teletoiminnan harjoittajien kärsimät tappiot. "Organisaatioiden ja rakenteiden mukauttaminen on keskeistä ja kiireellistä kaikenkokoisissa yrityksissä ja organisaatioissa. Ennen kuin tämä prosessi on kunnolla käynnistynyt, tietoyhteiskunta todennäköisesti tuhoaa enemmän työpaikkoja kuin luo niitä. " "Verkot ihmisiä ja ihmisyhteisöjä varten - Miten tietoyhteiskunnasta saadaan mahdollisimman suuri hyöty Euroopan unionissa ?", Tietoyhteiskuntafoorumi, Ensimmäinen vuosikertomus, tiivistelmä, 1996. tietoyhteiskunnassa: Laaja keskustelu asiasta on vihreässä kirjassa "Elämä ja ihmisläheisyys etusijalle", EYK heinäkuu 1996. Tietoyhteiskunnan sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsitellään lisää tulevassa toimintasuunnitelmassa, jota komissio valmistelee vihreän kirjan seurannassa. työ "Sosiaalisen ja teollisen rakenteen vuoksi tehokas käyttö vaihtelee suuresti erilaisilla alueilla. [. ]. Kysynnän maantieteellisen tekijän merkitys vähenee enemmän tai vähemmän tasaisesti niin sanottujen maailmankaupunkien keskeisten teollisuusalueiden ulkopuolella, kasvaa paikoitellen siellä, missä on paljon yrityskäyttäjiä, ja vähenee nopeammin harvaan asutuilla tai erityisen köyhillä alueilla. f. j. Maantieteen merkitys on samalla yhtä tärkeä myös tietoliikennepalvelujen tarjonnan kustannuksissa, jossa sen vaikutus yleensä kääntää tehokkaan kysynnän mallin ylösalaisin. Tässä yhtälössä kustannukset ovat yleensä alhaisemmat tiheämpään asutuilla alueilla. [. ]. " NEXUS et ai. " An assessment of the social and economic cohesion aspects of the development of the Information Society in Europe" (Arvio tietoyhteiskunnan kehityksen sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden tekijöistä Euroopassa), tammikuu 1996, IV osa, s. 9. Komissio on ottanut ongelman täysin huomioon laatimalla joukon politiikkaa ja lainsäädäntöä koskevia asiakirjoja, jotka määrittävät yleispalvelujen paikan sen tietoliikennepolitiikassa. Katso esimerkiksi kilpailusta telepalvelumarkkinoilla annettu direktiivi 90/388/ETY (EYVL 22. 3. 1996), jossa määritetään yleispalveluja koskevat periaatteet ja selvitetään, miten yleispalvelujen nettokustannukset on jaettava, ja uudempi KOM (96) 608, 27. 11. 1996, "Periaatteet kansallisten suunnitelmien arvioinnissa yleispalvelujen hinnan määrityksen ja rahoituksen osalta ja toimintaa varten". Lisäksi asiakirjassa KOM (96)73, suuntaviivat kyseisten järjestelmien luodaan 13. 3. 1996, "Teleyleispalveluista täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta" 18 5 yleispalveluja koskeva määritelmä, soveltamisala ja korjausmekanismi, joka korostaa niiden dynaamisuutta ja kehittyvää luonnetta. Ison-Britannian kokemusten mukaan on kuitenkin syytä jonkinasteiseen varovaisuuteen: "Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa on yksi EU:n vapaimmista tietoliikennejärjestelmistä, tietoliikenteen tarjonta vaihtelee suuresti. Lontoon Cityssä yrityksillä on vastassaan kilpailevia toimittajia ja palvelut ovat kehittyneimmät. Muiden keskeisten kaupunkien tärkeimmillä liikealueilla, yrityspuistoissa ja muissa liiketoiminnan keskittymissä yritykset voivat valita toimittajansa useista vaihtoehdoista ja niillä on mahdollisuudet käyttää kehittyneimpiä palveluja. Muilla kaupunkialueilla yrityksillä on rajatumpi toimittajien valikoima ja suoria yhteyksiä on yleensä ainoastaan entisestä posti- ja telehallinnosta ja, mikäli perusrakenteet on rakennettu, paikallisesta kaapelitoiminnan harjoittajasta. Monissa pienkaupungeissa ja maaseudulla asiakkaat kohtaavat toimittajan, jolla on ja telehallinnossa. Monilla alueilla ja ensisijaisesti maaseudulla asiakkailla ei todellakaan ole edes suoraa pääsymahdollisuutta digitaaliseen vaihtoon, joka kykenee tarjoamaan palveluja ISDN: n perushinnalla. Katso "Aluekehitys tietoyhteiskunnassa: Analyysin tarkastelu" (Regional Developments in the Information Society: A Review of Analysis), s. 23, CURDS 1996. johtavien Tietoyhteiskunnan asiantuntijoiden tutkia vapauttamisesta saatuja kokemuksia (esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta, USA, Suomi, Ruotsi ja Uusi-Seelanti). tosiasiallinen monopoli entisessä posti- ryhmän valmistelema asiakirja. Tähän liittyen komissio aikoo ja yhteiskunnallisia käsittelevän näkökohtia sosiaalisia EYK:n sisäinen valmisteluasiakirja "Vuosien 1994-1999 rakenteellisia tukitoimia koskevien suunnitelmien tietoliikennettä, postipalveluja sekä tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevia näkökohtia", Bryssel 1996. Kyseisen analyysin lukujen tulkinta ja käyttö edellyttävät varovaisuutta toisaalta tietoyhteiskunnan osa-aloihin jakautuneen ja kaiken kattavan luonteen ja toisaalta rakennerahastojen suunnittelumenettelyn luonteen, jäsenvaltioiden suunnittelussa noudattamien erilaisten ja niiden erilaisten aikataulujen vuoksi. Tietoyhteiskuntaan liittyvät kustannukset on usein arvioitu kokonaisluvuista, joissa on mukana muita aloja, kuten teollisuus sekä tutkimus ja kehittäminen. Niistä kuitenkin saa hyvän käsityksen siitä, miten tärkeä tietoyhteiskunta on jäsenvaltioiden poliittisilla esityslistoilla. lähestymistapojen työvoiman esimerkiksi parantamalla tarpeelliset yhteydet ja kehittämällä asianmukaisia palveluja Esimerkiksi Ruotsilla ja Suomella on kokonaisvaltainen lähestymistapa tietoyhteiskuntaan. Nämä kaksi maata eivät ainoastaan myönnä suurempaa osaa käytettävissä olevista varoista tietoyhteiskuntaan liittyviin toimenpiteisiin vaan myös keskittävät pyrkimyksensä kysynnän tietoyhteiskuntataitoja, edellytysten parantamiseen järjestämällä kouluihin ja sovelluksia. Ruotsin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan suunnitelmassa on tavoitteen 6 osalta alusta alkaen määritetty yhdeksi arvioimisessa "tietoteknologian hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla kaikilla sosiaalisen ja taloudellisen toiminnan aloilla". Siten tietoyhteiskunnan keskeisenä ominaisuutena oleva alojen välinen kaiken kattava luonne voidaan havaita välittömästi. Näin "tietoteknologian sovellusten lisääntyvä käyttö ja tietoteknologian alan taitojen ja asiantuntemuksen hankkiminen" on yksi yhtenäisen ohjelma-asiakirjan yleistavoitteista ja helpottaa uusien työpaikkojen luomista, mikä on Ruotsin suunnitelman keskeinen tavoite. Lisäksi tietoyhteiskunta on avaintekijä yhtenäisen ohjelma-asiakirjan kaikkien viiden painopistealueen kehittämisessä ja sitä pidetään avainasiana käytännöllisesti katsottuna kaikilla osa-alueilla. laaja-alaisista periaatteista tiettyjen toimien syntyisi kaupallisin perustein, STAR (The Special Telecommunications Action for Regional Development) myönsi vuosina 1987 - 1991 780 miljoonaa ecua Euroopan aluekehitysrahastoista (EAKR) "sen suhdanteen muuttamiseksi, jossa kehittyneiden tietoliikennepalveluiden kysyntä on liian alhainen, jotta tarjontaa tiedon puute kehittyneiden tietoliikennepalveluiden tarjoamista eduista vähentää kysyntää yhä enemmän" heikommassa asemassa oleville seitsemälle jäsenvaltiolle. Vaikka STAR-ohjelmaan kuului toimenpiteitä kysynnän teletietopalveluiden ja talousarviosta käytettiin perusrakenteiden kehittäminen parantamiseen, ja ensisijaisina painopisteinä olivat verkon digitalisoiminen, julkiset tietoverkot ja matkapuhelimet. Ohjelma harjoittajien aikaistamaan investointisuunnitelmia, johon kuuluivat verkkojen digitalisoinnin nopeuttaminen kahdella vuodella Kreikassa ja matkaradioverkon perustamisen aikaistaminen Portugalissa kahdella ja edistäminen), 80 prosenttia (esimerkiksi pk-yritysten teletoiminnan edistämiseksi tietokantojen julkisten onnistui jossa ja 19 10 II 12 13 14 15 17 vuodella. Katso Ewbank Preece Ltd, "STAR - Yhteisön tason arviointi", lopullinen kertomus, tiivistelmä, EYK, 1993. STAR-ohjelman vuonna 1991 korvannut TELEMATICS-ohjelma, jonka talousarvion suuruus on noin 233 miljoonaa ecua, pyrki edistämään kehittyneiden tietoliikennepalveluiden, etenkin datapalveluiden, käyttöön ottamista ja käyttöä pk-yrityksissä ja kansallisessa hallinnossa. Lähestymistapa oli heti STAR:in lähestymistavasta poikkeava ja sitä täydentävä, ja siihen kuului käytännönläheisten sovellusten kysynnän edistäminen eri toiminnan aloilla yhden tai useamman alueen kehityksen edistämiseksi. Samansuuntainen pyrkimys oli mahdollistaa kyseisillä alueilla yhteisön oikeuden nojalla kilpailuun avautuneista palveluista hyötyminen. Siten TELEMATICS- ohjelma heijastaa uutta yhteisön toimenpiteiden painopistealuetta ja suosii niitä tukevia sovelluksia ja telemaattisia palveluita. HSR:n tukitoimenpiteillä pyritään eri tavoitteiden avulla tukemaan tietoyhteiskuntaan suoraan liittyvien inhimillisten voimavarojen kehitystä, ja niiden suuruudeksi on arvioitu 4 miljoonaa ecua suunnittelukaudella 1994- 1999. ja Komissio yhteisrahoittaa jo joitakin toimia, joihin kuuluu esimerkiksi tavoitteisiin 1, 5b ja 6 kuuluvien maaseudun teletupien perustaminen ja LEADER II -yhteisöaloitteeseen ' kuuluvat paikalliset telematiikkahankkeet. Esimerkiksi Lounais-Suomella ja saaristoalueilla on Suomen 5b- telematiikan koulutuksen edistämistä koskevan verkon ohjelmassa hanke etätyön kehittämiseksi. Tietoyhteiskuntaan liittyy selvästi monia muita yhteisön toimia. Esimerkiksi WOLF-koehankkeiden tehtävänä oli edistää pk-yritysten sähköistä kauppaa heikommassa asemassa olevilla alueilla. Seitsemän aluetta määrittää yhteistyössä komission kanssa sosiaalisia, teknisiä tekijöitä, jotka vaikuttavat tietoliikennepalveluiden kehittymiseen taloudellisia ja epäsuotuisilla alueilla. WOLF:in talousarvion suuruus on 530 000 ecua ja se rahoitetaan EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti. Muita esimerkkejä ovat IMPLACE-aloite edistyneiden tieto- ja tietoliikennetekniikoiden käytön edistämiseksi heikommassa asemassa olevilla alueilla sijaitsevissa tuotantotoimintaa harjoittavissa pk-yrityksissä sekä MARSOURCE- aloite kalastustuotteiden sähköisten kaupankäyntijärjestelmien edistämiseksi syrjäisten alueiden haittojen voittamiseksi. yhteisöjen IRISI-lähcstymistavan innovatiivinen puoli muodostuu hallinnollisista mekanismeista, joiden avulla suunnitelma on kehitetty, eli yhteistyöstä alueellisten ja paikallisten toimielinten ja ammatillisten kauppakamarien, yhteistoiminnallisten liikkeiden ja vapaaehtoisalan kanssa. Kuuden osallistuja-alueen - Saksi (D), Luoteis-Englanti (GB), Nord-Pas de Calais (F), Piemonte (I), Valencia (E) ja Keski-Makedonia (EL) - oli laadittava tietoyhteiskuntaa koskeva suunnitelma analysoimalla perustilannetta ja arvioimalla mahdollisuuksia rakentamiseksi keskittämällä pyrkimykset kaikkien asiaan liittyvien alueellisten tekijöiden yhdistämiseksi. ammattijärjestöjen, tietoyhteiskunnan koulutuslaitosten, sekä RISI 1 -hankkeiden talousarvion suuruus on 6 miljoonaa ecua ja ne koskevat 23 aluetta koko Euroopassa. Tämä tarkoittaa sitä, että kaikkialla lähes 25 prosenttia kaikista rakennerahastojen tukikelpoisista alueista on tällä hetkellä mukana sen muuttamisessa toimintasuunnitelmaksi. Lisäksi komissio suunnittelee 10:tä useaa aluetta koskevaa koesovellusta EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan ja ESR:sta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisesti 15 miljoonaa ecun talousarviolla parhaan tietoyhteiskunnan kehittämistavan löytämiseksi (RISI2). suunnitelman valmistelussa ja Katso näkökulmasta". KOM (96) 73, 13. 3. 1996 "Teleyleispalvelu täysin vapautetun ympäristön Katso KOM (96) 419, 11. 9. 1996, ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi "Avoimen verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta puhelintoimintaan ja teleyleispalvelusta kilpailuympäristössä" (korvaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/62/EY). Katso KOM (96) 73, 13. 3. 1996 täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta" jakso "Tietoyhteiskunnan palvelujen yleinen käyttömahdollisuus", IV jakso, s. 19. "Teleyleispalvelu 20 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 "Tavan, jolla me kehitämme tietoyhteiskuntaa, aikamme perusteellisinta muutosta, on heijastettava niitä ajatuksia ja arvoja, joiden varaan Euroopan unioni on muodostettu. Näiden ajatusten ja arvojen on oltava avoimia, jotta ne saisivat ja ansaitsisivat osakseen Euroopan kansalaisten laajan kannatuksen. " "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa: Ihmisläheisyys etusijalle", vihreä kirja, tiivistelmä, heinäkuu 1996. Lisäksi kaiken yleispalveluissa tapahtuneen kehityksen on oltava yhdenmukaista eurooppalaisten yleistä merkitystä omaavien palveluiden lähestymistavan kanssa. Katso erityisesti KOM (96) 443, 11. 9. 1996 "Yleishyödylliset palvelut Euroopassa". Katso NEXUS et ai. , II osa, s. 20-21. Katso ensimmäinen neuvoa-antavan työryhmän kilpailua käsittelevä muistio, kesäkuu 1995, s. 17. Katso esimerkiksi äskettäin julkaistu ensimmäinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (EYK, marraskuu 1996), 4 luku, s. 78-81. Riittämättömät tulot ja riittämätön kulutuskapasiteetti saattavat todellakin aiheuttaa suuria esteitä. USA:n kauppaministeriön vuonna 1995 suorittama tutkimus "Verkon väliinputoajat: tutkimus Amerikan maaseudun ja kaupunkien köyhistä" osoittaa, että kotitalouksien tulotason ja tietokoneen omistamisen välillä on selvä positiivinen yhteys: 4,5 - 8,1 prosentilla alhaisimman tulotason (alle K) 000 USD) kotitalouksista on tietokone, kun taas 59,6 - 64,4 prosentilla ylemmän tulotason (vähintään 75 000 USD) kotitalouksista on tietokone. Vastaavia tietoja yhteisön alueelta ei ole käytettävissä. Katso KOM (96) 73, 13. 3. 1996. Näkökantaa tukee muun muassa tietoyhteiskuntafoorumi, joka mainitsee "paikallisten käyttöpisteiden perustamisen yleisiin kirjastoihin, kouluihin ja muihin yhteisön kokoontumispaikkoihin" keinona saada kahtia jakautuneen yhteiskunnan vaarat mahdollisimman vähäisiksi. Lisäksi on syytä mainita korkean tason asiantuntijaryhmä, joka osavuosikatsauksessaan painottaa tarvetta tutkia "yleisiä yhteisön palveluja", jotka laajentavat yleispalvelujen tarjontaa ja sisältävät uuden tietopalvelun perustason käyttömahdollisuuden, mutta rajoittuvat paikallisten yhteisöjen koulutus-, kulttuuri-, terveys-, sosiaali- tai taloudellisen alan laitoksiin. Vastaavalla tavalla taloudellisen ja sosiaalisen koheesion ensimmäisessä kertomuksessa sanotaan, että "laajempi tietoyhteiskuntaan pääsy esimerkiksi kouluissa, sairaaloissa ja kirjastoissa" on vaihtoehto, jota politiikan laatijoiden olisi harkittava. On myös tarpeen edistää TTT:n käyttöön ottoa julkishallinnossa (esim. IDA-ohjelma yhteisössä), mikä voi ja käynnistää monia aloitteita yksityissektorilla. toimia alueen kehitystä edistävänä tekijänä Katso vihreä kirja Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa:ihmisläheisyys etusijalle, Euroopan yhteisöjen komissio, heinäkuu 1996. Laaja käsittely aiheesta koulutus tietoyhteiskunnassa on komission toimintasuunnitelmassa "Oppiminen tietoyhteiskunnassa" KOM(96)471, syyskuu 1996. Se rahoittaa osaltaan jo esimerkiksi telematiikan sovellusten koulutusta tietotupien perustamiseksi tavoitteen 1, 5b ja 6 maaseutualueilla sekä paikallisten telematiikkahankkeiden aloittamiseksi yhteisöaloitteen Leader II yhteydessä. Katso KOM(96)332 lopullinen, 10. heinäkuuta 1996, "Huomisen keksiminen - Euroopan tutkimus kansalaisten palveluksessa" ja KOM(96)595 lopullinen, 20. marraskuuta 1996, "Viides puiteohjelma: lisää aineksia suuntauksista käytävään keskusteluun" Tietoja voi löytää joulukuussa 1995 valmistuneesta tutkimuksesta "An assessment of the social and economic cohesion aspects of the development of the Information Society in Europe", jonka ovat komissiolle tehneet NEXUS et al. Vaikka tässä liitteessä on pyritty antamaan tuoreempaa tietoa, varovaisuus on aiheellista, koska tietoliikenneala muuttuu nopeasti. Lukijan on tiedostettava, että tietoyhteiskunnan kehittyminen heikommassa asemassa olevilla alueilla ei suinkaan ole suoraviivainen tilastollisesti ennakoitavissa oleva ilmiö. Esimerkiksi vuonna 1996 matkaviestintentilaajien määrä lisääntyi Espanjassa 230 000:sta yli miljoonaan; ISDN:n peittoalue 21 on koheesiomaissa kehittynyt olemattomasta lähes täydelliseksi kolmen viime vuoden aikana; ja vuoden 1996 lopulla Espanjassa oli yli 500 000 internetin käyttäjää, kun muutama vuosi sitten käyttäjiä oli tuskin lainkaan. Lisäksi digitaalisen sateli iittilähetysjärjestelmän viimeaikainen kehitys luultavasti osoittautuu vaihtoehdoksi kaapelitelevisiolle, jolloin heikommassa asemassa olevat alueet voivat parantaa suorituksiaan tällä alalla. ISDN on lyhenne, joka kuvaa digitaalisen verkon nykyisten ja uusien tietoliikennepalvelujen kirjoa. ISDN poistaa puhe-, tieto-, teksti- ja videopalvelujen välisiä esteitä ja yhdistää ne yhdeksi digitaaliseksi tietoliikenneverkoksi. ISDN antaa kuluttajille huomattavia palvelujen saatavuuteen ja käytön joustavuuteen liittyviä etuja. Hintarakenne on kiinteiden (asennus ja tilaus) ja käyttökustannusten välinen suhde kuluttajan kokonaislaskussa. "Tariffien uudelleen määrittelyllä pyritään tasapainottamaan kunkin hinnoitellun palvelun kustannukset veloitettujen hintojen kanssa. Y. Katoja S. Paltridge, "Telecom tariffs and the move to markets , The OECD Observer, N:o 191, Joulukuu 1994/Tammikuu 1995. 30 31 32 33 22 IS<N IO-24-4-W2 KOM(97) 7 lopullinen X T L Ö A J T T L J V. X J L V tf JL\ JL FI 13 05 15 Luettelonumero : CB-CO-97-014-FI-C ISBN 92-7N-15071-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg clS


ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 116/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 22ας Ιανουαρίου 1997 για τον καθορισμό των γεωργικών ισοτιμιών


title: REGLAMENTO (CE) N° 105/97 DE LA COMISIÓN de 22 de enero de 1997 por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la vigésima tercera licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) n° 1464/96

eurovoc_concepts:
award of contract
export levy
export refund
white sugar


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 14/97 von Mary BANOTTI an die Kommission. Versuche über Strahlungsrisiken


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 15/97 dell'on. Mary BANOTTI alla Commissione. Carta rossa della FIG

eurovoc_concepts:
European Commission
communications profession
identity document
international organisation
law relating to information
press release
professional association


title: 97/103/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä tammikuuta 1997, luettelosta keinosiemennysasemista, jotka on hyväksytty kolmansista maista yhteisöön tapahtuvaa naudansukuisten kotieläinten siemennesteen vientiä varten, tehdyn komission päätöksen 93/693/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Canada
animal breeding
artificial insemination
cattle
import
research body


title: PREGUNTA ESCRITA n. 36/97 del Odile LEPERRE-VERRIER a la Comisión. Reconocimiento mutuo de títulos

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
free movement of workers
mountain
professional qualifications
public safety
recognition of diplomas
right of establishment
sport


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 28/97 van Konstadinos KLIRONOMOS aan de Commissie. INTERREG IIC - Mediterrane regio

eurovoc_concepts:
EU initiative
Mediterranean region (EU)
cross-border cooperation
economic and social cohesion
town and country planning


title: PERGUNTA ESCRITA n. 28/97 do Deputado Konstadinos KLIRONOMOS à Comissão. Interreg II C - Espaço mediterrânico


title: REGOLAMENTO (CE) N. 104/97 DELLA COMMISSIONE del 22 gennaio 1997 che fissa le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 101/97 dell'on. Katerina DASKALAKI alla Commissione. Inondazioni in Grecia

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU Member State
EU aid
Greece
Structural Funds
engineering structure
flood
indemnification
operational programme
project evaluation


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4094/96 dell'on. Patrick COX al Consiglio. Partecipazione dei Ministri alle riunioni del Consiglio

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
access to EU information
administrative responsibility
administrative transparency
dissemination of EU information
duties of civil servants
minister
ministerial meeting
press release
secretariat of an Institution


title: PERGUNTA ESCRITA n. 41/97 do Deputado Petrus CORNELISSEN à Comissão. Proibição da circulação dos camiões nos feriados

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
environmental protection
international road transport
road safety
road traffic
traffic regulations


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 46/97 dell'on. Thomas MEGAHY alla Commissione. Personale per gli alberghi nella regione dell'Alta Savoia in Francia - livelli di retribuzione

eurovoc_concepts:
Rhône-Alpes
United Kingdom
hotel profession
labour law
labour mobility
provision of services
social security
transnational corporation
working conditions


title: WRITTEN QUESTION No. 33/97 by Jesús CABEZÓN ALONSO to the Council. Common position on Cuba

eurovoc_concepts:
China
Cuba
EU relations
civil law
common foreign and security policy
common position
democracy
freedom of opinion
human rights
international issue

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 10/97 dell'on. Anita POLLACK alla Commissione. CEVMA e esperimenti su animali

eurovoc_concepts:
activity report
animal experimentation
research body


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 4/97 von Karin RIIS-JØRGENSEN an die Kommission. Von der EIB finanzierte Investitionsvorhaben

eurovoc_concepts:
Denmark
EIB loan
European Investment Bank
aid to undertakings
competitiveness
investment aid
job creation
small and medium-sized enterprises


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 10/97 του Anita POLLACK προς την Επ τροπή. ECVAM και πειράματα σε ζώα


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 111/97 of 22 January 1997 fixing the rates of the refunds applicable to eggs and egg yolks exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund
third country