title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3823/96 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Investimenti UE in America latina: investimenti del Lussemburgo nei paesi della Comunità andina

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
Latin America
Luxembourg
direct investment


eurovoc_concepts:
CCT duties
common customs tariff
customs valuation
personal effects
postal service

text: «•W5 i'ÎS l'iïte •5wt )i KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 08. 01. 1997 KOM(96) 714 endelig udg. Forslag til RÂDETS FORORDNING (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 for så vidt angår de foreløbige bestemmelser i told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1. Efter at den fælles toldtarif var trådt i kraft den 1. juli 1968, foretog man i 1969 på EF- niveau en nærmere gennemgang af toldtariffens bestemmelser om toldafgifter på varer som medføres af rejsende i deres personlige bagage1. Formålet var blandt andet at give toldvæsenet bedre muligheder for at imødegå problemer i forbindelse med trafikkens omfang, kravet om en hurtig behandling, og de meget forskelligartede varer der ind fores; der var (og er stadig) generelt tale om varer af forholdsvis ringe afgiftsmæssig værdi. 2. Dette resulterede blandt andet i fastlæggelse af en standardtoldsats, dvs. en fast værdiafgift på 10% ved overskridelse af de mængder der toldfrit kan medføres af rejsende i deres personlige bagage. Denne faste sats gjaldt kun for indførsel uden handelsmæssig karakter, og kun hvis varernes samlede værdi ikke oversteg 85 regningsenheder pr. person. 3. 4. I 1988 kom denne faste værdiafgift på 10% også til at gælde for små varepartier der sendes til private, op til en maksimumsgrænse på 200 ECU". I samme forordning blev samme grænse også fastsat for varer som medføres af rejsende i deres personlige bagage. På baggrund af den gennemgående ret store gennemsnitlige nedsættelse af toldsatserne siden 1969 og inflationen siden 1988 vil det være formålstjenligt at ændre de pågældende bestemmelser. EFTnr. L 191 af 5. 8. 1969, s. 1 EFTnr. L 123 af 17. 5. 1988, s. 2 1 Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 for så vidt angår de foreløbige bestemmelser i told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 28, under henvisning til forslag fra Kommissionen1,og ud fra følgende betragtninger: I afsnit II D i de foreløbige bestemmelser i den kombinerede nomenklatur, der er bilag til forordning (EØF) nr. 2658/872, er der for varer, der sendes som små partier til private, eller som medføres afrejsende i deres personlige bagage, fastsat en standardtoldsats i form af en fast 10% værdiafgift; det er et krav, at indførslen ikke er af kommerciel art, og at varernes samlede værdi ikke overstiger 200 ECU pr. forsendelse eller pr. rejsende, den faste 10% værdiafgift er fastsat ved forordning (EØF) nr. 1544/69'; maksimumsbeløbet på 200 ECU er fastsat ved forordning (EØF) nr. 1315/884; de er ikke siden blevet tilpasset; siden 1969 er gennemsnitstolden blevet reduceret; den bliver på 3,5% i 1999 ifølge den seneste forhandlingsrunde under GATT-aftalen; udviklingen i gennemsnitspriserne i samhandelen med tredjelande bør indgå i overvejelserne; det er formålstjenligt at ændre de pågældende bestemmelser UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I afsnit IID i de foreløbige bestemmelser i den kombinerede nomenklatur, der er bilag til forordning (EØF) nr. 2658/87, ændres "10%M til "3,5 %" og "200 ECU" til "350 ECU". Denne forordning træder i kraft den 1. april 1997. Artikel 2 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 1997. Va Rådets vegne Formand 1997, s. EFTnr. C af EFTnr. L 256 af 7. 9. 1987, s. 1 EFTnr. L 191 af5. 8. 1969, s. 1 EFTnr. L 123 af 17. 5. 1988, s. 2. 3 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles tolfdtarif 2. BUDGETPOST: Kap. 12, art. 120 3. RETSGRUNDLAG: EF-traktatens artikel 28 4. FORANSTALTNINGENS FORMAL: Nedsættelse af enhedstoldsatsen, samt forhojelse af beløbsgrænsen, for varer, som indfores i forsendelser fra en privatperson til en anden, eller som indfores af rejsende i deres personlige bagage. 5. OMKOSTNINGER: 5. 1. Fremgangsmåde ved beregningen af foranstaltningens samlede omkostninger Beregningen af foranstaltningens omkostninger er baseret på oplysninger for 1995 modtaget fra Tyskland og Nederlandene. Told (10 %) pålagt småforsendelser eller rejsegods: Tyskland DM 3 135 000 gennemsnitskurs 1995 1,87398= ECU I 672 910 Nederlandene NLG 1 100 000 gennemsnitskurs 1995 2,09940 = ECU 523 960 De to medlemsstaters andel af de samlede toldindtægter i EF i 1995 = 38 %: 100 x 2 196 870 : 38 = ECU 5 781 237 Samlet værdi af varer indfort i småforsendelse eller som rejsegods: ECU 57 812 370 ialt = ECU 2 196 870 5. 2. Forventede omkostninger ved foranstaltningen Nuværende enhedstoldsats 10 % : ECU 5 781 237 Foreslået enhedstoldsats 3,5 %: ECU 2 023 433 Samlede omkostninger : ECU 3 757 804 <V ISSN 0254-1459 KOM(96) 714 endelig udg. DOKUMENTER DA 02 17 01 Katalognummer : CB-CO-96-724-DA-C ISBN 92-78-13956-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg s


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3815/96 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Investimenti UE in America latina: investimenti dell'Italia in Messico

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Italy
Latin America
Mexico
direct investment


title: QUESTION ECRITE no 3836/96 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL à la Commission. Investissements de l'UE en Amérique latine: chiffre des investissements britanniques en Amérique centrale

eurovoc_concepts:
Central America
EU investment
European Union
Latin America
United Kingdom
direct investment


title: QUESTION ECRITE no 3837/96 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL à la Commission. Investissements de l'UE en Amérique latine: chiffre des investissements britanniques au Brésil

eurovoc_concepts:
Brazil
EU investment
European Union
Latin America
United Kingdom
direct investment


title: Comunicazione della Commissione al Consiglio e al Parlamento europeo - Bilancio e prospettive del Centro internazionale per la scienza e la tecnologia (CIST) di Mosca

eurovoc_concepts:
USSR
disarmament
military research
research and development
research body

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 08. 01. 1997 COM(96) 691 def. COMUNICAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PAGAMENTO EUROPEO BILANCIO E PROSPETTIVE DEL CENTRO INTERNAZIONALE PER LA SCIENZA E LA TECNOLOGIA (CIST) DI MOSCA INTRODUZIONE 1. Il CIST, un esempio concreto di successo della cooperazione internazionale in un settore molto sensibile La fine della guerra fredda e lo smantellamento delle strutture amministrative dell'ex Unione Sovietica hanno interrotto bruscamente le attività di ricerca e di sviluppo di questo paese nel settore delle armi di distruzione di massa. I ricercatori hanno subito un grave deterioramento del loro livello di vita e hanno visto allontanarsi la prospettiva di sfruttare le loro potenziali conoscenze. Questa situazione ha fatto temere un esodo massiccio degli scienziati russi verso paesi a regime instabile che possiedono o intendono sviluppare l'arma nucleare. Molto rapidamente il governo russo ha preso coscienza della gravità della situazione. In un incontro a Washington con il Segretario di Stato americano, nel novembre 1991, il ministro degli Affari esteri russo propose di creare un Fondo internazionale per la ricerca scientifica al fine di evitare la proliferazione, nel settore delle armi di distruzione di massa, delle conoscenze e del know how detenuti da alcuni scienziati e ingegneri russi che potrebbero essere tentati da offerte lucrative provenienti da regioni in stato di guerra. Il 27 novembre 1992 il Giappone, le Comunità europee e la Federazione russa firmavano un accordo che istituiva a Mosca il Centro internazionale per la scienza e la tecnologia (CIST). Nel marzo 1994 si è tenuto il primo consiglio di amministrazione durante il quale sono stati adottati gli statuti del CIST e approvati i primi finanziamenti di progetti. In due anni di attività il numero di proposte esaminate (oltre 500) dal Centro rivela l'interesse per il CIST dimostrato dagli istituti militari e dalle organizzazioni governative da cui essi dipendono. alle esigenze dell'ambiente istituti militari di adattarsi L'esperienza acquisita dal CIST permette agli gradualmente pur salvaguardando il loro capitale umano. Lo sviluppo di nuovi concetti scientifici nella ricerca civile e la predisposizione di strumenti moderni di gestione dei progetti offrono agli scienziati militari una rara opportunità di adattare la loro cultura ai bisogni della società civile e di accrescere la loro competitività internazionale. internazionale scientifico La qualità degli argomenti proposti e la vastità dei settori trattati dimostrano non soltanto la competenza dei gruppi di studio e il livello di R&S ma anche la solidità degli impegni che i partner del CIST sono disposti ad assumersi. L'investimento medio, di 0,31 MECU per progetto finanziato, testimonia altresì la volontà dei finanziatori di impegnarsi in progetti precisi e mirati la cui portata è sufficiente per avviare un vero processo di riconversione degli scienziati militari. 2. L'impegno delle Comunità, elemento essenziale del CIST In questa iniziativa il ruolo delle Comunità è quello di contribuire alla ristrutturazione del settore R&S militare dei nuovi Stati indipendenti (NSI) e in particolare all'attuazione di progetti civili che impiegano scienziati precedentemente occupati nello sviluppo di armi di distruzione di massa. Un altro obiettivo è di selezionare tramite il CIST progetti che interessano potenzialmente la scienza, la ricerca e l'industria europea. Come indicato nella tabella 1 qui di seguito l'Europa partecipa a pari titolo con gli Stati Uniti d'America al finanziamento del CIST. Tabella 1 : Impegni finanziari dei partner del CIST (in MECU) Stati Uniti 20 19 12 51 1994 1995 1996 Totale CE 20 10 15 45 Svezia Finlandia Giappone 3,1 1 14,1 3,1 1 14,1 Il CIST costituisce per le Comunità uno dei grandi poli di cooperazione con gli NSI nel settore Ricerca e Sviluppo; gli altri poli sono l'INCO-Copernicus, che mira a salvaguardare il potenziale di R&S nei paesi dell'Europa centrale e degli NSI, a risolvere i problemi sociali, economici ed ecologici e a intensificare la cooperazione in materia di R&S e TINTAS (International Association for the promotion of cooperation with scientists from the NIS) inteso essenzialmente a finanziare progetti di ricerca attuati in comune da ricercatori degli NSI e dei paesi membri delTINTAS, a finanziare seminari e a concedere borse di studio per incoraggiare la mobilità dei ricercatori. Nel 1996 le somme investite dalla Comunità in questi programmi sono state più o meno analoghe: 15 MECU per il CIST, 14 MECU per INCO-Copernicus negli NSI e 14 MECU per INTAS. Rispetto agli altri programmi la peculiarità del programma CIST è data dal fatto che esso finanzia progetti interamente realizzati da ricercatori degli NSI e beneficia altresì del sostegno finanziario degli Stati Uniti, del Giappone, della Svezia e della Finlandia, nonché dei contributi in natura da parte della Federazione russa. Le somme investite nei progetti del CIST dai suoi partner hanno raggiunto nell'ottobre 1996 un totale di 96 MECU per il finanziamento di 324 progetti di una durata media di 2-3 anni e riguardanti l'attività di 15 000 ricercatori. Alla fine del 1996 le somme investite nelTINTAS dai suoi partner saranno pari a 60 MECU per il finanziamento di 1 200 progetti. ORGANIZZAZIONE E FUNZIONAMENTO DEL CIST Il CIST è stato creato nella prospettiva a lungo termine di riorientare le attività militari di R&S degli scienziati e degli ingegneri russi verso scopi pacifici. L'azione del CIST, che rientra in un quadro generale di conversione dell'attività militare, è motivata dalla necessità di evitare la proliferazione delle tecnologie e del kow how relativi alle armi di distruzione di massa. L'azione del CIST si svolge entro un quadro giuridico definito nei suoi statuti i quali precisano le regole della proprietà intellettuale a favore dell'inventore pur offrendo ai finanziatori un diritto di sfruttamento esclusivo, irrevocabile e gratuito sul loro territorio. Il CIST è composto da un segretariato, un consiglio di amministrazione, un comitato di coordinamento e un comitato scientifico. Esso seleziona, finanzia e provvede alla supervisione del progetti nel settore delle scienze e delle tecniche. La sua peculiarità consiste nel fatto che esso retribuisce non tanto gli istituti o i laboratori ma i ricercatori stessi pagandoli direttamente in USD e guadagnandosi così non soltanto la loro fiducia ma anche la loro motivazione. Il CIST è aperto a tutti gli Stati della CSI. Gli Stati che hanno aderito all'accordo che costituisce il CIST comprendono, oltre alla Russa, l'Armenia, la Bielorussia, la Georgia, il Kazakistan e il Kirghizistan. Per motivi politici l'Ucraina ha voluto creare un centro proprio. Il CIST ha la sua sede a Mosca e due filiali in attività, una a Minsk nella Bielorussia e l'altra a Alma Ata nel Kazakistan. Nell'ambito delle Comunità europee il CIST viene finanziato tramite TACIS, programma di assistenza tecnica ai nuovi Stati indipendenti e alla Mongolia inteso ad agevolare la transizione verso un'economia di mercato e lo sviluppo della democrazia. I progetti del CIST integrano i programmi in materia di sicurezza nucleare, energia, ambiente e telecomunicazioni, nell'ambito dei quali avviene la riconversione di numerosi scienziati e ingegneri coinvolti o meno nella fabbricazione di armi di distruzione di massa. IL RISULTATO DEL CIST In un contesto così complesso come quello della ricerca sulle armi tattiche e strategiche dell'ex Unione sovietica, l'esistenza del CIST, il suo mantenimento e il suo sviluppo armonioso costituiscono un incontestabile successo di cui possono vantarsi tanto le autorità della Federazione russa quanto i finanziatori internazionali, come le Comunità, gli Stati Uniti d'America e il Giappone. Questo successo si manifesta attraverso il numero di progetti finanziati, la natura e la varietà dei settori interessati e la rete di collaborazione creata. 1. Il numero e il volume dei progetti finanziati Dopo due anni e mezzo di attività, ossia nell'ottobre 1996, sono stati investiti 96 MECU nel finanziamento di 324 progetti; questi progetti interessano direttamente l'attività di 15 000 scienziati precedentemente occupati nello sviluppo di armi di distruzione di massa, dei quali oltre 3 000 fanno parte del nucleo vero e proprio di ricercatori militari. 2. I settori di attività dei progetti Dai progetti CIST, che coprono numerosi settori scientifici e tecnici, si possono delineare i contorni di una strategia di valorizzazione attraverso lo scambio delle conoscenze e l'introduzione delle metodologie moderne di protezione, sicurezza e qualità. Ciò è vero in special modo per quanto riguarda il settore nucleare che, retaggio del passato sovietico, rappresenta circa il 50% dell'attività CIST. Questa attività comprende le analisi di sicurezza e soprattutto quelle connesse ai fenomeni rapidi, al riciclo del plutonio di origine militare e allo stoccaggio dei residui nucleari, la stesura di rapporti sull'inquinamento marino e su quello del suolo, l'introduzione di metodi di controllo e salvaguardia riguardanti le materie fissili, il trasporto di queste materie, lo sviluppo delle tecniche di misurazione sismica. interessano la comunità I progetti CIST concernenti le scienze fondamentali scientifica internazionale. In questa categoria rientrano i progetti CIST del CERN, quelli riguardanti i progetti connessi alla fusione termonucleare, in particolare ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor). l'esplorazione spaziale o Nel settore sanitario le attività degli specialisti delle armi biologiche si orientano verso la messa a punto di nuovi vaccini e l'introduzione di mezzi moderni di produzione nel ramo farmaceutico. II settore chimico integra la messa a punto di tecniche di distruzione delle armi chimiche, che potrebbero avere un ruolo importante in futuro, ma anche lo sviluppo di tecniche di controllo degli incendi nei complessi industriali o sui campi petroliferi. Infine, gli esperti di razzi vettori trovano uno sbocco naturale di applicazione civile nei settori aeronautico e aerospaziale. Questa attività rappresenta tuttavia soltanto il 5% dell'attività CIST e dovrebbe essere migliorata con il sostegno dell'Agenzia spaziale europea e dell'industria aeronautica. Infine, il CIST svolge anche un ruolo di osservatore per individuare i settori della scienza russa particolarmente interessanti, di agenzia per la promozione di progetti e di catalizzatore per le nuove attività. Grafico 1: Ripartizione dei progetti del CIST per settore Finanziamenti per settore di attività luglio 1996 Materiali 14% Spazio/Aviazione 5% Ricer. fond. 9% Fusione 7% Prod. d'energia 9% Ambiente nucl. 18% Sicur. nucl. 7% Strumentazione 13% Elettronica 5% Tecn. mediche 7% Ambiente 6% 3. La rete creata Con oltre 150 istituti militari che partecipano ai progetti CIST la conversione verso le attività civili diventa una realtà quotidiana soprattutto per gli istituti prestigiosi incaricati di numerosi progetti come Arzamas (37 progetti), Chalyabinsk (24), Bochvar (11), Kurtchatov (12), Lebedev (8), Ioffe (7), l'istituto di fisica di Mosca MIFI (8), NPO Vector, ecc. Dopo la perestroika il CIST è il primo organismo internazionale ad aver ottenuto il diritto di accedere alle aree circoscritte dove lavorano, sotto stretta sorveglianza e in isolamento, gli scienziati impegnati nello sviluppo di armi di distruzione di massa. Il CIST appare oggi come uno strumento internazionale efficace di aiuto alla ricerca e allo sviluppo tecnologico che si integra nel quadro generale della definizione delle politiche di ricerca degli NSI. Il successo del CIST è dimostrato anche dall' entità delle collaborazioni istituitesi tra i gruppi di ricercatori degli NSI e quelli delle Comunità europee. Si calcola che circa 200 istituti di ricerca, università o ditte europee partecipano a diversi livelli ai progetti; come esempio possiamo citare Forschunszentrum Karlsruhe, Rossendorf, CEA, BNFL, ENEA, Siemens, Ansaldo, Framatome, Airbus, Cogema e il Centro comune di Ricerca della Commissione. Le industrie e gli istituti europei vedono nel CIST una possibilità di collaborare con istituti che erano loro inaccessibili e di cui era ben nota l'ottima reputazione nel settore delle tecnologie di punta. Inoltre il CIST costituisce una finestra aperta sulla nuova Federazione russa che permette di creare legami di collaborazione a lungo termine tanto con i laboratori del complesso militare- industriale, quanto con l'insieme degli industriali che operano nei settori connessi ai progetti CIST. Favorendo sistematicamente la collaborazione delle organizzazioni europee, caso per caso, la Commissione promuove il confronto delle idee e dei concetti in materia di R&S avanzati o applicati. Le conoscenze acquisite dagli istituti militari dell'ex Unione Sovietica associate alle competenze scientifiche europee permettono di creare legami duraturi e reciprocamente vantatosi all'interno della comunità scientifica e industriale internazionale. Queste collaborazioni, che spesso richiedono tempi lunghi, lasciano prevedere le future relazioni di cooperazione tra le Comunità e i nuovi Stati indipendenti e soprattutto con la Federazione russa. PROSPETTIVE DEL CIST 1. Prospettive generali Il successo non deve far dimenticare le necessarie correzioni che si dovranno apportare per rafforzare l'efficacia del CIST. Quest'ultimo deve ottenere il riconoscimento del proprio statuto internazionale da parte delle varie autorità amministrative e un miglioramento dell'accesso alle zone riservate per le quali un'autorizzazione di ingresso richiede oltre 35 giorni di attesa; infine il livello dei salari, esentasse, diventa meno interessante con il passare del tempo e rischia di rallentare il processo di conversione se non viene adeguato alle condizioni economiche che si riscontrano attualmente soprattutto a Mosca. All'interno della Federazione russa i programmi bilaterali nei settori scientifici e tecnici spesso non vengono considerati in modo favorevole a causa delle ambiguità con cui vengono trattate questioni di principio, in particolare per quanto concerne la proprietà intellettuale. Ciò non avviene con il CIST che deve poter beneficiare di un'immagine di collaborazione conforme alle leggi e utile per la nazione. Questa sua peculiarità deve essere meglio percepita dalle autorità politiche, ad esempio dalla DUMA che si sta interessando sempre più alle attività del Centro. Nell'attuale ambiente politico russo il sostegno della DUMA, come del resto quello presidenziale, rappresenta un elemento essenziale per il successo del CIST. La volontà politica di sostenere l'azione del Centro trova riscontro, nell'ambito delle Comunità, in una maggiore partecipazione finanziaria a partire dal 1996. Questa situazione porta interlocutore privilegiato della Federazione russa e coincide con la decisione della Commissione e degli Stati Uniti di scambiare la direzione del CIST con la presidenza del consiglio di amministrazione attualmente detenuta dalle Comunità. le Comunità a diventare un La capacità di organizzare un vero e proprio seguito dei progetti, in particolare a livello dello sfruttamento dei risultati, costituisce l'obiettivo operativo su cui il CIST dovrebbe concentrarsi attualmente. Ad esso deve subentrare un'organizzazione efficace del partenariato con le istituzioni occidentali o giapponesi che abbia la volontà e le capacità di impegnarsi seriamente nei progetti. È probabilmente all'organizzazione di questo partenariato e all'introduzione di metodi rigorosi di gestione scientifica dei progetti che il CIST dovrà dedicarsi nei prossimi mesi. Il segretariato del CIST persegue attualmente una politica di comunicazione più dinamica. A livello comunitario, la Commissione e gli Stati membri devono proseguire Topera di informazione e di sensibilizzazione basandosi su esempi concreti. Il CIST non avrà da solo i mezzi per portare avanti questa politica e per garantire la continuità delle azioni di cui è promotore. Finanziamenti supplementari pubblici o privati dovranno intervenire al termine di progetti in cui si saranno potute valutare e confermare le capacità scientifiche e tecniche di numerose centinaia di gruppi di ricerca. Il "marchio" CIST dovrebbe aiutare i realizzatori dei progetti ad attirare i fondi tramite il finanziamento pubblico russo oppure tramite contratti con imprese russe o straniere. 2. L'azione delle Comunità Le Comunità devono pertanto agganciarsi all'organizzazione della cooperazione a lungo termine con l'industria e con gli istituti di ricerca europei. A questo fine la Commissione e gli Stati membri devono valorizzare il CIST e sostenere lo sviluppo delle tecnologie e delle conoscenze nei settori sensibili aperti al futuro. Occorre pertanto proseguire e intensificare il nostro impegno nei confronti del CIST al fine di: • organizzare le collaborazioni nei comparti civili tra le organizzazioni europee e gli • istituti di ricerca militari russi e degli NSI; favorire una politica di scambi e di perfetta conoscenza delle procedure russe e degli NSI al fine di acquisire l'esperienza necessaria per attuare con successo altre operazioni industriali e commerciali; • favorire l'armonizzazione e la definizione di metodologie e di norme comuni (sanità, energia, ambiente). I progetti del CIST si possono valorizzare anche mettendoli in relazione con programmi o grandi progetti di cooperazione internazionale. Un esempio caratteristico è dato dai progetti CIST a sostegno delle attività per ITER. Questa iniziativa potrebbe essere potenziata coinvolgendo maggiormente gli istituti del CCR a favore dei progetti che i programmi internazionali non potrebbero sviluppare in altro modo. Inoltre il valore intrinseco e le competenze degli scienziati dei centri militari di R&S internazionali sulla potrebbero essere sfruttate per distruzione delle armi chimiche e biologiche e sulla sospensione dei test nucleari. l'applicazione dei trattati In ambito Tacis si dovranno creare nuove sinergie tra i progetti CIST e i progetti Tacis nei settori della conversione militare, della ristrutturazione industriale, delle telecomunicazioni, della sicurezza nucleare, dell'ambiente e dell'energia. A titolo di esempio un progetto Tacis avente per obiettivo la ristrutturazione di un complesso militare potrebbe, se il complesso impiega scienziati specializzati nello sviluppo di armi di distruzione di massa, essere associato a un progetto CIST dove detti scienziati lavorerebbero su applicazioni aventi sbocchi commerciali diretti o indiretti, previa autorizzazione delle autorità nazionali competenti. Gli elementi chiave di questa politica sono: l'incremento effettivo della dotazione finanziaria destinata al CIST nel programma Tacis; la promozione della collaborazione con partner europei potenziali e con laboratori e industrie civili e militari della Federazione Rissa e degli NSI; il rafforzamento dei criteri scientifici e di gestione dei progetti; il rafforzamento della presenza europea nel segretariato del CIST con distaccamento di nuovi responsabili; l'accesso della Comunità al Centro l'integrazione indipendente delle scienze e delle tecniche dell'Ucraina (CSTU), dell'attività CIST nella politica di cooperazione in materia di S&T con gli NSI; l'apertura di programmi di cooperazione e di assistenza (TACIS, COST, EUREKA, IV Programma-quadro) alla valorizzazione dei progetti CIST per un partenariato economico a lungo la valorizzazione dei risultati dei progetti termine; infine attraverso lo sfruttamento dei brevetti in Europa e nel mondo. CONCLUSIONE I primi due anni di attività del CIST hanno dimostrato il successo di questa formula: un Centro a connotazione multilaterale che riceve, seleziona, definisce e mette in atto progetti scientifici e tecnici allo scopo di offrire agli scienziati della CSI, specializzati nello sviluppo di armi di distruzione di massa, l'opportunità di lavorare in attività civili con sbocchi a più lungo termine, uno dei principali obiettivi dell'istituzione. Questo successo non deve tuttavia far dimenticare l'entità del compito che rimane da realizzare. Il CIST entra in una fase di consolidamento in cui il controllo dei diversi progetti avviati dal 1994 e lo sfruttamento dei loro risultati costituiscono le attività principali. Si tratta di una fase transitoria anche per gli operatori impegnati in questi progetti le strutture che permetteranno la valorizzazione del loro lavoro nei comparti del mercato in grado di sfruttarlo. A termine, i progetti devono uscire dall'ambito del CIST e passare agli istituti di ricerca e all'industria. Solo dopo la conclusione di questo processo il CIST avrà realizzato i suoi obiettivi di riconversione degli scienziati militari verso attività civili. individuare e creare il CIST, devono i quali, con Occorre pertanto selezionare i progetti CIST in funzione delle applicazioni industriali che ne potrebbero derivare, trovare partner privati al momento della loro concezione e garantire altresì la relativa copertura finanziaria tramite le partecipazioni bilaterali degli Stati membri una volta concluso il finanziamento CIST. In questo contesto il CCR diventerà una controparte attiva dei progetti CIST e potrà contribuire a stringere i legami con gli istituti della CSI e ad orientare i progetti verso l'industria sfruttando la rete di collaborazione esistente. Ai partner del CIST viene chiesto sin d'ora un vero impegno nella ricerca di collaboratori e alle Comunità europee la mobilitazione di forze commisurate all'importanza del compito da assolvere. La Commissione rafforzerà pertanto la struttura esistente facendo intervenire, da un lato la parte politica, amministrativa e finanziaria (Tacis), dall'altro la parte scientifica e tecnica attraverso il coordinamento con gli industriali degli Stati membri e con gli organismi europei responsabili. ISSN 0254-1505 COM(96) 691 def. DOCUMENTI IT 15 11 N. di catalogo : CB-CO-96~713-IT~C ISBN 92-78-13850-9 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo /te


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3799/96 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Investimenti UE in America latina: investimenti della Finlandia nei paesi del Mercosur

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Finland
Latin America
Mercosur countries
direct investment


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3833/96 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Investimenti UE in America latina: investimenti del Portogallo nei paesi della Comunità andina

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
Latin America
Portugal
direct investment


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3838/96 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Inversiones de la UE en América Latina: cifras del Reino Unido en la Comunidad Andina

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
Latin America
United Kingdom
direct investment


title: Decizia Comisiei din 8 ianuarie 1997 privind unele măsuri necesare pentru punerea în aplicare a normelor de certificare a anumitor produse animaliere (Text cu relevanță pentru SEE)

eurovoc_concepts:
animal product
health certificate
health legislation
import policy
originating product
third country

formats: fmx4 pdf print xhtml

text: 206 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 20 31997D0094 31. 1. 1997 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 29/56 DECIZIA COMISIEI din 8 ianuarie 1997 privind unele măsuri necesare pentru punerea în aplicare a normelor de certificare a anumitor produse animaliere (Text cu relevanță pentru SEE) (97/94/CE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, având în vedere Directiva 92/118/CEE a Consiliului din 17 decem- brie 1992 de stabilire a condițiilor de sănătate publică ș(cid:13)i animală care reglementează comerțul ș(cid:13)i importurile în Comunitate de pro- duse care nu intră sub incidența condițiilor menționate, stabilite de normele comunitare speciale prevăzute de Anexa A punctul (1) din Directiva 89/662/CEE ș(cid:13)i, în ceea ce priveș(cid:13)te agenții patogeni, în Directiva 90/425/CEE (1), modificată ultima dată de Decizia 96/405/CE (2) a Comisiei, în special articolul 10 alineatul (2) litera (c), având în vedere Directiva 92/46/CEE (3) a Consiliului din 16 iunie 1992 privind normele de sănătate aplicabile producției ș(cid:13)i comer- cializării laptelui crud, laptelui tratat termic ș(cid:13)i produselor pe bază de lapte, modificată ultima dată de Directiva 96/23/CE (4), în spe- cial articolul 36, având în vedere Directiva 94/65/CE (7) a Consiliului din 14 decembrie 1994 privind normele de producție ș(cid:13)i de comercia- lizare a cărnii tocate ș(cid:13)i a preparatelor din carne, în special articolul 13 punctul (I) B alineatul (1) litera (c), întrucât Deciziile 94/309/CE (8) a Comisiei, 94/446/CE (9)ș (cid:13)i 94/344/CE (10), modificate ultima dată de Decizia 96/106/CE (11), privind normele de sănătate animală ș(cid:13)i de certificare veterinară pentru importurile, din țări terțe, de anumite alimente pentru animale de companie ș(cid:13)i de anumite produse comestibile fără tanini pentru animale de companie, conținând materii cu risc scăzut, oasele ș(cid:13)i produsele din oase, coarnele ș(cid:13)i produsele din coarne, res- pectiv copitele ș(cid:13)i produsele din copite, cu excepția făinii obținute din aceste produse, care urmează să fie prelucrate în continuare ș(cid:13)i nu sunt destinate consumului uman sau animal ș(cid:13)i proteinele animale prelucrate, inclusiv produsele conținând aceste proteine destinate consumului animal; întrucât Decizia 96/106/CE a modi- ficat ș(cid:13)i completat aceste decizii, prevăzând aplicarea lor de la 1 ianuarie 1997; având în vedere Directiva 71/118/CCE (5) a Consiliului din 15 februarie 1971 privind unele probleme de sănătate afectând producția ș(cid:13)i comercializarea cărnii proaspete de pasăre, modifi- cată ultima dată de Directiva 96/23/CE, în special articolul 14B alineatul (1) litera (c), întrucât la articolul 13 alineatul (1) prima liniuță din Directiva 92/46/CEE se prevede că animalele din exploatații sunt supuse unor controale veterinare regulate, pentru a se verifica conformi- tatea cu prevederile Anexei A, capitolul I; având în vedere Directiva 89/437/CEE (6) a Consiliului din 20 iunie 1989 privind unele probleme de igienă ș(cid:13)i sănătate afectând producția ș(cid:13)i comercializarea produselor derivate din ouă, modificată ultima dată de Directiva 96/23/CEE, în special articolul 11 alineatul (4), întrucât Decizia 95/343/CE (12) a Comisiei, modificată ultima dată de Decizia 96/106/CE de stabilire a condițiilor de sănătate a ani- malelor ș(cid:13)i a certificării veterinare a importurilor de lapte ș(cid:13)i de pro- (1) (2) (3) (4) (5) (6) JO L 62, 15. 3. 1993, p. 49. JO L 165, 4. 7. 1996, p. 40. JO L 268, 14. 9. 1992, p. 1. JO L 125, 23. 5. 1996, p. 10. JO L 55, 8. 3. 1971, p. 23. JO L 212, 2. 7. 1989, p. 87. (7) (8) (9) (10) (11) (12) JO L 368, 31. 12. 1994, p. 10. JO L 137, 1. 6. 1994, p. 62. JO L 183, 19. 7. 1994, p. 46. JO L 154, 21. 6. 1994, p. 45. JO L 24, 31. 1. 1996, p. 34. JO L 200, 24. 8. 1995, p. 52. 03/vol. 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 207 duse pe bază de lapte destinate consumului uman, se aplică de la 1 ianuarie 1997; întrucât respectiva decizie trebuie să fie modifi- cată pentru a se conforma Directivei 92/46/CEE; întrucât Deciziile 96/712/CE (1), 97/38/CE (2), 97/41/CE (3)ș (cid:13)i 97/29/CE (4) ale Comisiei stabilesc modelele declarației de sănătate publică ș(cid:13)i ale mărcilor de sănătate necesare importului de carne proaspătă de pasăre provenind din țări terțe, cerințele spe- cifice pentru sănătatea publică la importul de produse derivate din ouă destinate consumului uman, certificatul de sănătate publică pentru importul, din țările terțe, de produse derivate din carne obținute din carne de pasăre, carne de vânat de crescătorie, carne de vânat sălbatic ș(cid:13)i carne de iepure, respectiv condițiile de sănătate ș(cid:13)i certificatul pentru importul, din țări terțe, de carne tocată ș(cid:13)i de preparate din carne; întrucât data aplicării acestor decizii este 1 ianuarie 1997; întrucât Decizia 96/449/CE (5) a Comisiei prevede noi reglemen- tări privind aprobarea sistemelor alternative de tratare termică a deș(cid:13)eurilor animaliere având drept scop inactivarea agenților encefalopatiei spongiforme în interiorul Comunității; întrucât aceste prevederi intră în vigoare de la 1 aprilie 1997; întrucât introducerea acestor reglementări presupune modificarea siste- mului de import din țări terțe începând cu această dată; întrucât, pentru a se evita orice întrerupere inutilă, se cuvine, prin urmare, să se acționeze până la acea dată conform actualului sistem; întrucât certificatele enumerate în anexele acestor decizii intră în vigoare la 1 ianuarie 1997; întrucât, din cauza unor dificultăți administrative, se pare că unele fluxuri comerciale nu reuș(cid:13)esc să se adapteze la timp la sistemul armonizat; întrucât, totuș(cid:13)i, nu trebuie să se mai amâne punerea în aplicare a certificatelor; întru- cât, prin urmare, pentru a se permite o perioadă de adaptare, se recomandă funcționarea simultană a celor două sisteme pentru o scurtă perioadă de tranziție; întrucât măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conformitate cu avizul Comitetului veterinar permanent, în ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Statele membre pot autoriza pe o perioadă limitată importurile către Comunitate de produse figurând în certificatele prevăzute de deciziile enumerate în anexă, pe baza unor certificate stabilite prin reglementări naționale în vigoare la data de 31 decembrie 1996. Articolul 2 Perioada menționată la articolul 1 expiră la data de 1 aprilie 1997 în cazul produselor cuprinse în certificatele prevăzute de deciziile enumerate în anexă. Prezenta decizie se adresează statelor membre. Articolul 3 Adoptată la Bruxelles, 8 ianuarie 1997. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei (1) (2) (3) (4) (5) JO L 326, 17. 12. 1996, p. 67. JO L 14, 17. 1. 1997, p. 61. JO L 17, 21. 1. 1997, p. 34. JO L 12, 15. 1. 1997, p. 33. JO L 184, 24. 7. 1996, p. 43. 208 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 20 ANEXĂ Decizia 95/343/CE a Comisiei din 27 iulie 1995 privind specimenele certificatului de sănătate pentru importurile, din țări terțe, de lapte tratat termic, de produse pe bază de lapte ș(cid:13)i de lapte crud destinat consumului uman care urmează să fie primite într-un centru de colectare, un centru de standardizare, o exploatație de tratare ș(cid:13)i de prelucrare. Decizia 96/712/CE a Comisiei din 28 noiembrie 1996 privind modelele declarației publice de sănătate ș(cid:13)i a mărcilor de sănătate pentru importul de carne proaspătă de pasăre din țări terțe. Decizia 97/38/CE a Comisiei din 18 decembrie 1996 de stabilire a normelor specifice de sănătate publică pentru importul de produse derivate din ouă destinate consumului uman. Decizia 97/41/CE a Comisiei din 18 decembrie 1996 de stabilire a condițiilor de sănătate ș(cid:13)i a certificatului de sănătate publică pentru importul, din țări terțe, de produse derivate din carne obținute din carne de pasăre, carne de vânat de crescătorie, carne de vânat sălbatic ș(cid:13)i carne de iepure. Decizia 97/29/CE a Comisiei din 17 decembrie 1996 de stabilire a condițiilor de sănătate ș(cid:13)i a certificatului de sănătate publică pentru importul, din țări terțe, de carne tocată ș(cid:13)i preparate din carne. Decizia 94/309/CE a Comisiei din 27 aprilie 1994 de stabilire a normelor de sănătate animală ș(cid:13)i a certificării veterinare pentru importul, din țări terțe, de anumite alimente pentru animalele de companie ș(cid:13)i a anumitor produse comestibile fără tanini pentru animale de companie, conținând substanțe de proveniență animalieră cu risc scăzut. Decizia 94/344/CE a Comisiei din 27 aprilie 1994 de stabilire a normelor de sănătate animală ș(cid:13)i a certificării veterinare pentru importul, din țări terțe, de proteine animale prelucrate, inclusiv produse care conțin aceste proteine destinate consumului animalier. Decizia 94/446/CE a Comisiei din 14 iunie 1994 de stabilire a normelor pentru importul, din țări terțe, de oase ș(cid:13)i produse din oase, coarne ș(cid:13)i produse din coarne ș(cid:13)i de copite ș(cid:13)i produse din copite, cu excepția făinii obținute din acestea, cu scopul unor prelucrări suplimentare, dar nu pentru consumul uman sau animal


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3864/96 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Ontwikkelingssamenwerking EU/ Latijns-Amerika: cijfers voor Denemarken en Brazilië

eurovoc_concepts:
Brazil
Denmark
European Union
Latin America
development aid
international cooperation


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3837/96 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Inversiones de la UE en América Latina: cifras del Reino Unido en Brasil


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3877/96 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Cooperación de la UE en América Latina: cifras de Finlandia en América Central

eurovoc_concepts:
Central America
European Union
Finland
Latin America
development aid
international cooperation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3824/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Investimentos da UE na América Latina: volume de investimentos do Luxemburgo no Mercosul

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Latin America
Luxembourg
Mercosur countries
direct investment


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3827/96 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. EU-investeringer i Latinamerika - Nederlandenes investeringer i Brasilien

eurovoc_concepts:
Brazil
EU investment
European Union
Latin America
Netherlands
direct investment


title: WRITTEN QUESTION No. 3856/96 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EU cooperation in Latin America: figures for Austria in the Andean Community

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
Austria
European Union
Latin America
development aid
international cooperation


title: Förslag till rådets förordning (EG) om slutande av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Cypern om anpassning av ordningen för import till Europeiska gemenskapen av apelsiner med ursprung i Cypern och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1981/94

eurovoc_concepts:
Cyprus
citrus fruit
import policy
import price
trade agreement

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 08. 01. 1997 KOM(96)709 slutlig 96/0315 (ACQ Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG^ om slutande av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Cypern om anpassning av ordningen för import till Europeiska gemenskapen av apelsiner med ursprung i Cypern och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1981/94 (framlagt av Kommissionen) Motivering Inom ramen för förhandlingarna om jordbruk i anslutning till Uruguayrundan har Cypern begärt en preferensordning för ingångspriset för apelsiner. Cypern och kommissionen enades om en överenskommelse som kommer att läggas fram för rådet för godkännande och fastställande. I denna paketöverenskommelse ingår en preferensordning för ingångspris för apelsiner från Cypern som importeras till gemenskapen. Reducerade ingångspriser kommer varje säsong att tillämpas på 48 200 ton apelsiner från Cypern under perioden från och med den 1 december till och med den 31 maj. Denna mängd motsvarar den genomsnittliga importen av apelsiner från Cypern till EG under perioden 92 - 94 (under tidsperioden december till maj). De överenskomna reducerade priserna motsvarar de som har ingåtts med andra samarbetspartners runt Medelhavet. Det globala avtalet kommer inte att träda i kraft före den 1 december 1996. För att undvika störningar i importen av apelsiner från Cypern under marknadssäsongen 96/97, vore det att rekommendera att tillfälligt sätta den ordning som förutses för denna produkt i kraft tills den globala överenskommelsen träder i kraft. Rådet ombeds därför att ingå detta avtal. Bestämmelserna i detta avtal skall börja tillämpas den 1 december 1996. Detta avtal sluts genom skriftväxling (skrivelserna bifogas). Tillämpningen av avtalet med Cypern kräver en ändring av rådets förordning (EG) nr 1981/94. För att säkerställa att avtalet kan tillämpas i rätt tid och av effektivitetsskäl finns godkännandet av avtalet och ändringarna av rådets förordning i samma författningstext. Kommissionen rekommenderar härmed rådet att anta detta avtal. Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om slutande av ett avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Cypern om anpassning av ordningen för import till Europeiska gemenskapen av apelsiner med ursprung i Cypern och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1981/94 EUROPEISKA UNIONENS RAD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 113 tillsammans med den första meningen i artikel 228. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: I samband med de multilaterala handelsförhandlingarna importordningen för apelsiner. i Uruguayrundan ändrades Inom ramen för de avslutade förhandlingarna med Cypern om Uruguayrundans inverkan på handelsrelationerna mellan parterna förutses vissa anpassningar av importordningen för apelsiner från Cypern. Ett avtal har träffats som skall sättas i kraft i förväg och tills det definitiva avtalet träder i kraft med bestämmelserna som gäller importordningen för apelsiner. Detta avtal bör nu godkännas. Rådets förordning (EG) nr 1981/94 av den 25 juli 1994 om öppnande och förvaltning av gemenskapenstullkvoter för vissa produkter med ursprung i Algeriet, Cypern, Egypten, Israel, Jordanien, Malta, Marocko, Västbanken och Gazaremsan, Tunisien och Turkiet, samt om fore'irifter för ökning och anpassning av dessa tullkvoter, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1877/96 , bör anpassas för genomförandet av det nya ordningen för import till Europeiska gemenskapen av apelsiner med ursprung i Cypern, enligt bestämmelserna i ovannämnda avtal, med verkan från och med den 1 december 1996. !EGT nr L 199, 2. 8. 1994, s. 1. 2EGT nr L 146, 20. 6. 1996, s. 8. HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Cypern om anpassning av ordningen för import till Europeiska gemenskapen av apelsiner med ursprung i Cypern godkänns härmed på Europeiska gemenskapens vägnar. Avtalstexten bifogas denna förordning. Artikel 2 Härmed bemyndigas rådets ordförande att utse den person som skall ha befogenhet att underteckna avtalet med bindande verkan för gemenskapen. Artikel 3 Bilaga V till rådets förordning (EG) nr 1981/94 skall ändras på följande sätt: 1. Löpnummer 09. 1431 skall införas på följande sätt mellan löpnummer 09. 1409 och 09. 1407: Tullsats (%) Volymkvot per år eller per angiven period (ton) 48 2003 Löpnummer KN-nummer Varuslag 09. 1431 Färska apelsiner från och med den 1 december till och med den 31 maj följande år 0805 1001 0805 1005 0805 1009 0805 1011 0805 1015 0805 1019 0805 1021 0805 1025 0805 1029 0805 1031 0805 1033 0805 1035 0805 1061 ' — •', 0805 1065 0805 1069 I slutet av bilaga V skall följande fotnot 3 läggas till: "3. Inom denna kvot skall det avtalade ingångspris utöver vilket den särskilda tilläggstull som föreskrivs i gemenskapens förteckning över koncessioner till WTO nedsätts till noll vara -273 ecu/ton från och med den 1 december 1996 till den 31 maj 1997 -271 ecu/ton från och med den 1 december 1997 till den 31 maj 1998 -268 ecu/ton från och med den 1 december 1998 till den 31 maj 1999 -266 ecu/ton från och med den 1 december 1999 till den 31 maj 2000 -264 ecu/ton för varje period därefter från och med den 1 december till den 31 maj. Om ingångspriset för en sändning är upp till 2, 4, 6 eller 8% lägre än det avtalade ingångspriset, skall den särskilda tullsatsen vara 2, 4, 6 resp. 8% av detta avtalade ingångspris. Om ingångspriset för en sändning understiger 92% av det avtalade ingångspriset skall den särskilda tullsats som bundits inom WTO tillämpas. " Artikel 4 Kommissionen skall anta föreskrifter för tillämpningen av denna förordning i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 33 i förordning (EEG) nr 1035/72 , senast ändrad genom förordning (EG) nr 1363/95. Artikel 5 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 december 1996. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 3EGT nr L 118, 20. 5. 1972, s. 1. 4EGTnrL132, 16. 6. 1995, s. 8. Bryssel den. 1996 På rådets vägnar Ordförande AVTAL genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Cypern om anpassning av ordningen för import till Europeiska gemenskapen av apelsiner med ursprung i Cypern. A. Brev från gemenskapen Jag har glädjen att hänvisa till jordbruksförhandlingarna mellan de cypriotiska myndigheterna och Europeiska kommissionen om Uruguayrundans påverkan på handelsrelationerna mellan parterna, där vissa anpassningar av importordningen för apelsiner från Cypern förutses. Ett avtal har nåtts som i förväg tillfälligt skall sätta i kraft bestämmelserna tills den globala paktetöverenskommelsen träder i kraft, enligt följande: importordningen för apelsiner, i fråga om 1. Från och med den 1 december till och med den 31 maj varje säsong kommer de särskilda tullsatserna för 48 200 ton apelsiner med ursprung i Cypern att minskas till noll vid import till EG om följande ingångspriser respekteras: 1996/1997: 273 ecu/ton 1997/1998: 271 ecu/ton 1998/1999: 268 ecu/ton 1999/2000: 266 ecu/ton 2000/2001 och därefter följande år: 264 ecu/ton. 2. Om ingångspriset för ett särskilt parti är upp till 2, 4, 6 eller 8% lägre än det ingångspris som överenskommits enligt punkt 1, skall den särskilda tullsatsen vara 2, 4, 6 resp. 8% av detta avtalade ingångspris. 3. Om ingångspriset för ett särskilt parti understiger 92% av det ingångspris som överenskommits skall den särskilda tullsats som bundits inom WTO tillämpas. Detta avtal träder i kraft så snart det undertecknats av båda parter. Det skall tillämpas från och med den 1 december 1996 och tills den globala paketöverenskommelsen träder i kraft. Jag vore tacksam om Ni ville bestyrka att Er regering godkänner innehållet i detta brev. Med utmärkt högaktning. På Europeiska unionens råds vägnar B. Brev från Israel Jag har glädjen att meddela att jag mottagit Ert brev daterat idag med följande lydelse: "Jag har glädjen att hänvisa till jordbruksförhandlingarna mellan de cypriotiska myndigheterna och Europeiska kommissionen om Uruguayrundans påverkan på handelsrelationerna mellan parterna, där vissa anpassningar av importordningen för apelsiner från Cypern förutses. Ett avtal har nåtts som i förväg tillfälligt skall sätta i kraft bestämmelserna tills den globala paktetöverenskommelsen träder i kraft, enligt följande: importordningen för apelsiner, i fråga om 1. Frän och med den 1 december till och med den 31 maj varje säsong kommer de särskilda tullsatserna för 48 200 ton apelsiner med ursprung i Cypern att minskas till noll vid import till EG om följande ingångspriser respekteras: 1996/1997: 273 ecu/ton 1997/1998: 271 ecu/ton 1998/1999: 268 ecu/ton 1999/2000: 266 ecu/ton 2000/2001 och därefter följande år: 264 ecu/ton. 2. Om ingångspriset för ett särskilt parti är upp till 2, 4, 6 eller 8% lägre än det ingångspris som överenskommits enligt punkt 1, skall den särskilda tullsatsen vara 2, 4, 6 resp. 8% av detta avtalade ingångspris. 3. Om ingångspriset för ett särskilt parti understiger 92% av det ingångspris som överenskommits skall den särskilda tullsats som bundits inom WTO tillämpas. Detta avtal träder i kraft så snart det undertecknats av båda parter. Det skall tillämpas från och med den 1 december 1996 och tills den globala paketöverenskommelsen träder i kraft. Jag vore tacksam om Ni ville bestyrka att Er regering godkänner innehållet i detta brev. Med utmärkt högaktning" Jag har glädjen att bekräfta att min regering godkänner innehållet i Ert brev. Med utmärkt högaktning. På Cyperns regerings vägnar ISSN 1024-4506 KOM(96) 709 slutlig DOKUMENT SV 03 11 01 Katalognummer : CB-CO-96-721-SV-C ISBN 92-78-13932-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg <*>


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3803/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Investimentos da UE na América Latina: volume de investimentos da França na Comunidade Andina

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
France
Latin America
direct investment


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 13/97 af 8. januar 1997 om fastsættelse af de repræsentative priser og størrelsen af tillægsimporttolden for melasse i sektoren for sukker

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
import
import policy
molasses
representative price


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3831/96 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. EU-investeringer i Latinamerika - Portugals investeringer i Mellemamerika

eurovoc_concepts:
Central America
EU investment
European Union
Latin America
Portugal
direct investment


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3807/96 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Investitionen der EU in Lateinamerika: Zahlen über griechische Investitionen in Brasilien

eurovoc_concepts:
Brazil
EU investment
European Union
Greece
Latin America
direct investment


title: QUESTION ECRITE no 3832/96 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL à la Commission. Investissements de l'UE en Amérique latine: chiffre des investissements portugais au Brésil

eurovoc_concepts:
Brazil
EU investment
European Union
Latin America
Portugal
direct investment


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3860/96 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Αναπτυξιακή συνεργασία της ΕΕ στη Λατινική Αμερική: το ύψος της βοήθειας του Βελγίου προς τη Mercosur

eurovoc_concepts:
Belgium
European Union
Latin America
Mercosur countries
development aid
international cooperation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3854/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Cooperação da UE na América Latina: volume das ajudas da Áustria ao Brasil

eurovoc_concepts:
Austria
Brazil
European Union
Latin America
development aid
international cooperation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3830/96 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Investeringen van de EU in Latijns- Amerika: investeringscijfers van Portugal in Mexico

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Latin America
Mexico
Portugal
direct investment


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 13/97 DER KOMMISSION vom 8. Januar 1997 zur Festsetzung der repräsentativen Preise und der zusätzlichen Einfuhrzölle für Melasse im Zuckersektor


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3842/96 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Inversiones de la UE en América Latina: cifras de Suecia en Brasil

eurovoc_concepts:
Brazil
EU investment
European Union
Latin America
Sweden
direct investment


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3856/96 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Αναπτυξιακή συνεργασία της ΕΕ στη Λατινική Αμερική: το ύψος της βοήθειας της Αυστρίας προς την Κοινότητα των Άνδεων


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3818/96 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Investeringen van de EU in Latijns- Amerika: investeringscijfers van Italië in de afzonderlijke landen van het Andes-Pact

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
EU investment
European Union
Italy
Latin America
direct investment


title: 1997 m. sausio 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 17/97, iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2377/90, nustatančio veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje, I, II, III ir IV priedus

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
health control
veterinary drug
waste

formats: html pdf print

text: 186 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/20 t. 31997R0017 L 5/12 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1997 1 9 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 17/97 1997 m. sausio 8 d. iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2377/90, nustatančio veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nustatymo tvarką Bendrijoje, I, II, III ir IV priedus EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90, nustatantį veterinarinių vaistų likučių gyvūninės kilmės maisto produktuose didžiausių kiekių nusta- tymo tvarką Bendrijoje (1), su paskutiniais pakeitimais, padary- tais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2034/96 (2), ypač į jo 6, 7 ir 8 straipsnius, kadangi pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 didžiausi likučių kiekiai palaipsniui turi būti nustatyti visoms farmakologiškai aktyvioms medžiagoms, Bendrijoje naudojamoms veterinari- niuose vaistuose, kurie skiriami maistui skirtiems gyvūnams; kadangi didžiausi likučių kiekiai turėtų būti nustatomi tik po to, kai Veterinarinių vaistų komitetas patikrina visą atitinkamą informaciją apie konkrečios medžiagos likučių saugą gyvūninės kilmės maisto produktų vartotojui ir likučių poveikį pramoni- niam maisto produktų perdirbimui; kadangi nustatant didžiausią veterinarinių vaistų likučių kiekį gyvūninės kilmės maisto produktuose būtina apibrėžti gyvūnų, kuriuose gali būti likučių, rūšis, likučių lygius kiekviename svar- biame gydyto gyvūno kūno audinyje (tiriamasis audinys), ir likučio (nustatomasis likutis), tinkamo stebėti ir kontroliuoti likučių kiekį, tipą; kadangi siekiant kontroliuoti likučių kiekį, kaip numatyta atitin- kamuose Bendrijos teisės aktuose, didžiausi likučių kiekiai paprastai turėtų būti nustatyti tiriamuose kepenų arba inkstų audiniuose; kadangi vis dėlto kepenys ir inkstai dažnai pašali- nami iš skerdenų, skirtų tarptautinei prekybai, todėl didžiausi likučių kiekiai visuomet turėtų būti nustatyti raumenų arba riebalų audiniuose; kadangi eprinomektinas turėtų būti (EEB) Nr. 2377/90 I priedą; įtrauktas į Reglamento kadangi cinko acetatas, cinko chloridas, cinko gliukonatas, cinko oleatas, cinko stearatas, chlorheksidinas, glcerolformalis, hesperidinas, hesperidinmetilchalkonas, menbutonas ir kvatre- zinas turėtų būti į Reglamento (EEB) Nr. 2377/90 II priedą; įtraukti kadangi siekiant baigti mokslinius tyrimus, flumekvinas, doksi- ciklinas ir albendazolsulfoksidas turėtų būti į Regla- mento (EEB) Nr. 2377/90 III priedą; įtraukti kadangi pasirodė, kad chlorpromazinui didžiausių likučių kiekių nustatyti negalima, nes bet kokie jo likučių kiekiai maisto produktuose kelia pavojų vartotojo sveikatai; kadangi chlorpromazinas dėl tos priežasties turėtų būti įtrauktas į Regla- mento (EEB) Nr. 2377/90 IV priedą; kadangi iki šio reglamento įsigaliojimo turėtų būti numatytas 60 dienų laikotarpis, kad valstybės narės, siekdamos atsižvelgti į šio reglamento nuostatas, galėtų padaryti visas pritaikomąsias pataisas, kurių gali prireikti į rinką atitin- kamus veterinarinius vaistus, kurie buvo išduoti pagal Tarybos direktyvą 81/851/EEB (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 93/40/EEB (4); leidimams pateikti kadangi šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Veteri- narinių vaistų nuolatinio komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamento (EEB) Nr. 2377/90 I, II, III ir IV priedai iš dalies keičiami kaip nurodyta šio reglamento priede. kadangi tais atvejais, kai veterinariniai vaistai skirti dedekliams paukščiams, gyvūnams laikotarpiu arba bitėms, laktacijos didžiausi likučių kiekiai taip pat turi būti nustatomi kiauši- niams, pienui arba medui; 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja šešiasdešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. (1) OL L 224, 1990 8 18, p. 1. (2) OL L 272, 1996 10 25, p. 2. (3) OL L 317, 1981 11 6, p. 1. (4) OL L 214, 1993 8 24, p. 31. 03/20 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 187 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1997 m. sausio 8 d. Komisijos vardu Martin BANGEMANN Komisijos narys PRIEDAS Reglamentas (EEB) Nr. 2377/90 keičiamas taip: A. I priedas keičiamas taip: 2. Antiparazitinės medžiagos 2. 3. Medžiagos, veikiančios endo- ir ektoparazitus 2. 3. 1. Avermektinai Farmakologiškai aktyvi (-ios) medžiaga (-os) Nustatomasis likutis Gyvūnų rūšys DLK Tiksliniai audiniai Kitos nuostatos „2. 3. 1. 4. Eprinomektinas Eprinomektinas B1a Galvijai 30 µg/kg Raumenys 30 µg/kg Riebalai 600 µg/kg Kepenys 100 µg/kg Inkstai 30 µg/kg Pienas“ B. II priedas iš dalies keičiamas taip: 1. Neorganinės cheminės medžiagos Farmakologiškai aktyvi (-ios) medžiaga (-os) Gyvūnų rūšys Kitos nuostatos „1. 24. Cinko acetatas Visos maisto gamybai naudojamos rūšys 1. 25. Cinko chloridas Visos maisto gamybai naudojamos rūšys 1. 26. Cinko gliukonatas Visos maisto gamybai naudojamos rūšys 1. 27. Cinko oleatas 1. 28. Cinko stearatas Visos maisto gamybai naudojamos rūšys Visos maisto gamybai naudojamos rūšys“ 1 8 8 L T E u r o p o s S ą j u n g o s o f i c i a l u s i s l e i d n y s i 0 3 / 2 0 t. 2. Organiniai junginiai Farmakologiškai aktyvi (-ios) medžiaga (-os) Gyvūnų rūšys Kitos nuostatos „2. 69. Chlorheksidinas Visos maisto gamybai naudojamos rūšys Tik vietiniam naudojimui 2. 70. Glicerolformalis Visos maisto gamybai naudojamos rūšys 2. 71. Hesperidinas Arklinių šeimos gyvūnai 2. 72. Hesperidinmetilchalkonas Arklinių šeimos gyvūnai 2. 73. Menbutonas 2. 74. Kvatrezinas C. III priedas keičiamas taip: 1. Antiinfekcinės medžiagos 1. 2. Antibiotikai 1. 2. 6. Chinolonai Farmakologiškai aktyvi (-ios) medžiaga (-os) Galvijai, avys, ožkos, kiaulės, arklinių šeimos gyvūnai Visos maisto gamybai naudojamos rūšys Naudoti tik kaip konservantą koncentracijai esant ne didesnei kaip 0,5 %“ Nustatomasis likutis Gyvūnų rūšys DLK Tiksliniai audiniai Kitos nuostatos „1. 2. 6. 4. Flumekvinas Flumekvinas Galvijai, avys, kiaulės, vištos 50 µg/kg Raumenys, riebalai arba riebalai ir oda Laikinosios DLK vertės galioti nuo 2000 1 1“ nustoja 100 µg/kg Kepenys 300 µg/kg Inkstai Lašišinės žuvys 150 µg/kg Raumenys ir oda 0 3 / 2 0 t. L T E u r o p o s S ą j u n g o s o f i c i a l u s i s l e i d n y s i 1 8 9 1. 2. 8. Tetraciklinai Farmakologiškai aktyvi (-ios) medžiaga (-os) Nustatomasis likutis Gyvūnų rūšys DLK Tiksliniai audiniai Kitos nuostatos „1. 2. 8. 1. Doksiciklinas Pirminio vaisto ir jo 4- epimero suminis kiekis Kiaulės, naminiai paukščiai 600 µg/kg Inkstai Galvijai 300 µg/kg Kepenys, oda ir riebalai 100 µg/kg Raumenys 600 µg/kg Inkstai 300 µg/kg Kepenys 100 µg/kg Raumenys Laikinosios DLK vertės galioti nuo 1998 1 1“ nustoja 2. Antiparazitinės medžiagos 2. 1. Medžiagos, veikiančios endoparazitus 2. 1. 1. Benzimidazolai ir probenzimidazolai Farmakologiškai aktyvi (-ios) medžiaga (-os) „2. 1. 1. 10. Albendazolsul- foksidas Nustatomasis likutis Gyvūnų rūšys DLK Tiksliniai audiniai Kitos nuostatos Albendazolo, albendazol- sulfoksido, albendazolsul- fono ir albendazol-2- aminosulfono, išreikštų kaip albendazolas, suminis kiekis Galvijai, avys, fazanai Galvijai, avys 1 000 µg/kg Kepenys 500 µg/kg Inkstai 100 µg/kg Raumenys, riebalai 100 µg/kg Pienas Laikinosios DLK vertės galioti nuo 1998 1 1“ nustoja D. IV priedas keičiamas taip: Farmakologiškai aktyvių medžiagų, kurioms negalima nustatyti didžiausių kiekių, sąrašas: „8. Chlorpromazinas“ 1 9 0 L T E u r o p o s S ą j u n g o s o f i c i a l u s i s l e i d n y s i 0 3 / 2 0 t


title: QUESTION ECRITE no 3840/96 de José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL à la Commission. Investissements de l'UE en Amérique latine: chiffre des investissements suédois au Mexique

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Latin America
Mexico
Sweden
direct investment


title: VERORDENING (EG) Nr. 20/97 VAN DE COMMISSIE van 8 januari 1997 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3809/96 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Inversiones de la UE en América Latina: cifras de Grecia en Mercosur

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Greece
Latin America
Mercosur countries
direct investment


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3839/96 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Επενδύσεις της ΕΕ στη Λατινική Αμερική: ο όγκος των επενδύσεων του Ηνωμένου Βασιλείου στη Mercosur

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Latin America
Mercosur countries
United Kingdom
direct investment


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 17/97, 8. jaanuar 1997, millega muudetakse I, II, III ja IV lisa nõukogu määruses (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus

text: 186 ET Euroopa Liidu Teataja 03/20. kd 31997R0017 L 5/12 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 9. 1. 1997 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 17/97, 8. jaanuar 1997, millega muudetakse I, II, III ja IV lisa nõukogu määruses (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, eprinomektiin tuleks lisada määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaar- ravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomses toidus, (1) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2034/96, (2) eriti selle artikleid 6, 7 ja 8, ning arvestades, et: vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90 tuleb jääkide piirnormid kehtestada järk-järgult kõikide farmakoloogiliste toimeainete suhtes, mida kasutatakse ühenduses toiduloomadele manusta- miseks ettenähtud veterinaarravimites; jääkide piirnormid tuleks kehtestada alles pärast seda, kui vete- rinaarravimite komitee on kontrollinud kogu asjakohast teavet kõnealuste toimeainete jääkide ohutuse kohta loomse toidu tarbijale ja nende jääkide mõju toiduainete tööstuslikule töötle- misele; loomses toidus leiduvate veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamisel on vaja täpsustada loomaliigid, mille puhul jäägid võivad esineda, loomadelt saadud söödavas koes (sihtkude), kellele on manustatud ravi- ja jääkide laad, mis on oluline jääkide kontrollimiseks meid, (markerjääk); lubatud määrad nendelt samuti jääkide kontrollimiseks vastavalt ühenduse õigusaktidele tuleks üldiselt kehtestada jääkide piirnormid maksa või neeru sihtkoes; maks ja neerud eemaldatakse sageli rümbast rahvusvahelise kaubanduse puhul ja seepärast tuleks kehtestada jääkide piir- normid ka rasv- või lihaskoes; tsinkatsetaat, tsinkkloriid, tsinkglükonaat, tsinkoleaat, tsinkstea- raat, kloorheksidiin, tavaline glütserool, hesperidiin, hesperidiin- metüülkalkoon, menbutoon ja kvatresiin tuleks lisada määruse (EMÜ) nr 2377/90 II lisasse; teadusuuringute lõpuleviimiseks tuleks flumekviin, doksütsük- liin ja albendasoolsulfoksiid lisada määruse (EMÜ) nr 2377/90 III lisasse; kloorpromasiini puhul ei saa jääkide piirnorme ilmselt kindlaks määrata, kuna selle jäägid loomses toidus võivad mis tahes koguses kujutada ohtu tarbija tervisele; seepärast tuleks kloor- promasiin lisada määruse (EMÜ) nr 2377/90 IV lisasse; käesoleva määruse et ajavahemik, jõustumist kehtestada tuleks enne 60päevane liikmesriigid saaksid käesoleva määruse sätete arvestamiseks teha kõik vajalikud kohandused kõnealuste veterinaarravimite müügilubadesse, mis on antud vastavalt viimati muudetud direktiiviga 93/40/EMÜ (4); 81/851/EMÜ, (3) direktiivile nõukogu käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas veteri- naarravimite alalise komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 2377/90 I, II, III ja IV lisa muudetakse vasta- valt käesoleva määruse lisale. munalindudele, lakteerivatele loomadele või mesilastele ette- nähtud veterinaarravimite puhul tuleb kehtestada jääkide piir- normid ka munades, piimas või mees; Käesolev määrus jõustub kuuekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. (1) EÜT L 224, 18. 8. 1990, lk 1. (2) EÜT L 272, 25. 10. 1996, lk 2. (3) EÜT L 317, 6. 11. 1981, lk 1. (4) EÜT L 214, 24. 8. 1993, lk 31. Artikkel 2 03/20. kd ET Euroopa Liidu Teataja 187 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 8. jaanuar 1997 Komisjoni nimel komisjoni liige Martin BANGEMANN LISA Määrust (EMÜ) nr 2377/90 muudetakse järgmiselt. A. I lisa muudetakse järgmiselt: 2. Antiparasiitikumid 2. 3. Endo- ja ektoparasiitide vastased ained 2. 3. 1. Avermektiinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliik Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “2. 3. 1. 4. Eprinomektiin Eprinomektiin B1a Veised 30 µg/kg Lihaskude 30 µg/kg Rasvkude 600 µg/kg Maks 100 µg/kg Neer 30 µg/kg Piim” B. II lisa muudetakse järgmiselt. 1. Anorgaanilised kemikaalid Farmakoloogilised toimeained Loomaliik Muud sätted “1. 24. Tsinkatsetaat 1. 25. Tsinkkloriid Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid 1. 26. Tsinkglükonaat Kõik toiduloomade liigid 1. 27. Tsinkoleaat 1. 28. Tsinkstearaat Kõik toiduloomade liigid Kõik toiduloomade liigid” 1 8 8 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 0. k d 2. Orgaanilised ühendid Farmakoloogilised toimeained Loomaliik Muud sätted “2. 69. Kloorheksidiin Kõik toiduloomade liigid Üksnes paikseks kasutuseks 2. 70. Tavaline glütserool Kõik toiduloomade liigid 2. 71. Hesperidiin 2. 72. Hesperidiinmetüülkalkoon Hobuslased Hobuslased 2. 73. Menbutoon Veised, lambad, kitsed, sead, hobuslased 2. 74. Kvatresiin Kõik toiduloomade liigid Üksnes kasutuseks säilitusainena kuni 0,5 % kontsentratsioonis” C. III lisa muudetakse järgmiselt. 1. Antibakteriaalsed ained 1. 2. Antibiootikumid 1. 2. 6. Kinoloonid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliik Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “1. 2. 6. 4. Flumekviin Flumekviin Veised, lambad, sead, kanad 50 µg/kg Lihas- ja rasvkude või rasv- kude/nahk Ajutised kaotavad 2000” jääkide kehtivuse 1. piirnormid jaanuaril 100 µg/kg Maks 300 µg/kg Neer Lõhelased 150 µg/kg Lihaskude/nahk 0 3 / 2 0. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 1 8 9 1. 2. 8. Tetratsükliinid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliik Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “1. 2. 8. 1. Doksütsükliin Lähteaine ja selle 4-epimeeri summa Sead, kodulinnud 600 µg/kg Neer 300 µg/kg Maks, nahk/rasvkude Ajutised kaotavad 1998” jääkide kehtivuse 1. piirnormid jaanuaril Veised 100 µg/kg Lihaskude 600 µg/kg Neer 300 µg/kg Maks 100 µg/kg Lihaskude 2. Antiparasiitikumid 2. 1. Endoparasiitide vastased ained 2. 1. 1. Bensimidasoolid ja pro-bensimidasoolid Farmakoloogilised toimeained Markerjääk Loomaliik Jääkide piirnormid Sihtkoed Muud sätted “2. 1. 1. 10. Albendasool- sulfoksiid Albendasooli, albendasool- sulfoksiidi, albendasool- sulfooni ja albendasool 2-aminosulfooni summa, väljendatuna albendasooli- na Veised, lambad, faasanid Veised, lambad 1 000 µg/kg Maks 500 µg/kg Neer 100 µg/kg Lihas- ja rasvkude 100 µg/kg Piim Ajutised kaotavad 1998” jääkide kehtivuse 1. piirnormid jaanuaril D. IV lisa muudetakse järgmiselt. Nimekiri farmakoloogilistest toimeainetest, mille suhtes ei ole võimalik jääkide piirnorme kehtestada: “8. Kloorpromasiin” 1 9 0 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 0. k d


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3802/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Investimentos da UE na América Latina: volume de investimentos da França no Brasil

eurovoc_concepts:
Brazil
EU investment
European Union
France
Latin America
direct investment


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 3874/96 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL alla Commissione. Cooperazione dell'UE in America Latina: dati relativi all'aiuto della Finlandia al Brasile

eurovoc_concepts:
Brazil
European Union
Finland
Latin America
development aid
international cooperation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3822/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Investimentos da UE na América Latina: volume de investimentos do Luxemburgo no Brasil

eurovoc_concepts:
Brazil
Central America
EU investment
European Union
Luxembourg
direct investment


title: WRITTEN QUESTION No. 3848/96 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. EU cooperation in Latin America: figures for Germany in Mexico

eurovoc_concepts:
European Union
Germany
Latin America
Mexico
development aid
international cooperation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3877/96 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Ontwikkelingssamenwerking EU/ Latijns-Amerika: cijfers voor Finland en Midden-Amerika

eurovoc_concepts:
Central America
European Union
Finland
Latin America
development aid
international cooperation


title: PREGUNTA ESCRITA n. 3848/96 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL a la Comisión. Cooperación de la UE en América Latina: cifras de Alemania en México


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3816/96 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. EU-investeringer i Latinamerika - Italiens investeringer i Mellemamerika

eurovoc_concepts:
Central America
EU investment
European Union
Italy
Latin America
direct investment


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3827/96 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Investitionen der EU in Lateinamerika: Zahlen über niederländische Investitionen in Brasilien

eurovoc_concepts:
Brazil
EU investment
European Union
Latin America
Netherlands
direct investment


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 3876/96 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL προς την Επ τροπή. Αναπτυξιακή συνεργασία της ΕΕ στη Λατινική Αμερική: το ύψος της βοήθειας της Φινλανδίας προς την Κοινότητα των Άνδεων

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
European Union
Finland
Latin America
development aid
international cooperation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3856/96 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL til Kommissionen. EU's samarbejde med Latinamerika: Østrigs samarbejde med Andes-Gruppen

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
Austria
European Union
Latin America
development aid
international cooperation


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3877/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Cooperação da UE na América Latina: volume das ajudas da Finlândia à América Central


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3819/96 do Deputado José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL à Comissão. Investimentos da UE na América Latina: volume de investimentos da Itália no Mercosul

eurovoc_concepts:
EU investment
European Union
Italy
Latin America
Mercosur countries
direct investment


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 3861/96 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL aan de Commissie. Ontwikkelingssamenwerking EU/ Latijns-Amerika: cijfers voor België en de landen van het Andespact

eurovoc_concepts:
Andean Community countries
Belgium
European Union
Latin America
development aid
international cooperation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 3839/96 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL an die Kommission. Investitionen der EU in Lateinamerika: Zahlen über britische Investitionen im Mercosur


title: Rozhodnutí Komise ze dne 8. ledna 1997 o některých opatřeních, která jsou nezbytná pro provádění pravidel osvědčování u některých produktů živočišného původuText s významem pro EHP

eurovoc_concepts:
animal product
health certificate
health legislation
import policy
originating product
third country

text: 242 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 20 31997D0094 L 29/56 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 31. 1. 1997 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 8. ledna 1997 o některých opatřeních, která jsou nezbytná pro provádění pravidel osvědčování u některých produktů živočišného původu (Text s významem pro EHP) (97/94/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na směrnici Rady 94/65/ES ze dne 14. pro- since 1994, kterou se stanoví požadavky na výrobu a uvádění na trh mletého masa a masných polotovarů (7), a zejména na čl. 13 oddíl I bod B odst. 1 písm. c) uvedené směrnice, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na směrnici Rady 92/118/EHS ze dne 17. pro- since 1992 o veterinárních a hygienických předpisech pro obchod s produkty živočišného původu ve Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní předpisy Společenství uvedené v kapitole I přílohy A směrnice 89/662/EHS, a pokud jde o patogenní původce, směrnice 90/425/EHS (1), naposledy pozměněnou rozhodnutím Komise 96/405/ES (2), a zejména na čl. 10 odst. 2 písm. c) uvedené směrnice, Rady směrnici 92/46/EHS s ohledem na dne 16. června 1992 o hygienických předpisech pro produkci a mléčných syrového mléka, výrobků a jejich uvádění na trh (3), naposledy pozměněnou směrnicí 96/23/ES (4), a zejména na článek 36 uvedené směr- nice, tepelně ošetřeného mléka ze o hygienických s ohledem na směrnici Rady 71/118/EHS ze dne 15. úno- s čerstvým ra 1971 drůbežím masem (5), směrnicí naposledy 96/23/ES, a zejména na čl. 14 odst. B bod 1 písm. c) uvedené směrnice, obchodu pozměněnou otázkách Rady směrnici s ohledem na dne 20. června 1989 o hygienických a zdravotních otázkách produkce vaječných výrobků a jejich uvádění na trh (6), napo- sledy pozměněnou směrnicí 96/23/EHS, a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedené směrnice, 89/437/EHS ze že rozhodnutí Komise 94/309/ES (8), vzhledem k tomu, 94/446/ES (9) a 94/344/ES (10), všechna naposledy pozměněná rozhodnutím 96/106/ES (11), stanoví hygienické podmínky a veterinární osvědčování pro dovoz ze třetích zemí některých krmiv a některých nevyčiněných poživatelných produktů urče- ných pro zvířata v zájmovém chovu, které obsahují málo nebezpečný materiál, kostí a produktů z kostí, rohů a pro- duktů z rohů a kopyt a produktů z kopyt, které nejsou určeny k lidské spotřebě nebo k výživě zvířat, s výjimkou mouček z těchto produktů, za účelem jejich zpracování, a pro zpracované bílkoviny živočišného původu včetně dovoz produktů obsahujících tuto bílkovinu, které jsou určeny k výživě zvířat; že rozhodnutí 96/106/ES pozměnilo uvedená rozhodnutí dne jejich 1. ledna 1997; použitelnost a stanovilo ode vzhledem k tomu, že čl. 13 odst. 1 první odrážka směrnice 92/46/EHS stanoví, že zvířata v hospodářstvích mají být pravi- delně podrobována veterinární kontrole za účelem ověření, zda jsou dodržována ustanovení přílohy A kapitoly I; vzhledem k tomu, že rozhodnutí Komise 95/343/ES (12), napo- sledy pozměněné rozhodnutím 96/106/ES, stanoví veterinární a hygienické podmínky a veterinární osvědčení pro dovoz mléka a mléčných výrobků určených pro lidskou spotřebu ledna 1997; že toto rozhodnutí musí a použijí se ode dne 1. být uvedeno v soulad se směrnicí 92/46/ES; (1) Úř. věst. L 62, 15. 3. 1993, s. 49. (2) Úř. věst. L 165, 4. 7. 1996, s. 40. (3) Úř. věst. L 268, 14. 9. 1992, s. 1. (4) Úř. věst. L 125, 23. 5. 1996, s. 10. (5) Úř. věst. L 55, 8. 3. 1971, s. 23. (6) Úř. věst. L 212, 2. 7. 1989, s. 87. (7) Úř. věst. L 368, 31. 12. 1994, s. 10. (8) Úř. věst. L 137, 1. 6. 1996, s. 62. (9) Úř. věst. L 183, 19. 7. 1994, s. 46. (10) Úř. věst. L 154, 21. 6. 1994, s. 45. (11) Úř. věst. L 24, 31. 1. 1996, s. 34. (12) Úř. věst. L 200, 24. 8. 1995, s. 52. 03/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 243 vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého veterinárního výboru, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Členské státy mohou po určitou omezenou dobu povolit dovoz do Společenství produktů, na něž se vztahují osvědčení stano- vená v rozhodnutích uvedených na seznamu v příloze, a to na základě osvědčení stanovených vnitrostátními předpisy plat- nými ke dni 31. prosince 1996. Článek 2 Doba uvedená v článku 1 týkající se produktů, na něž se vzta- hují osvědčení v rozhodnutích uvedených na seznamu v příloze, vyprší 1. dubna 1997. stanovená Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Článek 3 V Bruselu dne 8. ledna 1997. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise že stanoví 97/41/ES (3) a 97/29/ES (4) rozhodnutí Komise 96/712/ES (1), vzhledem k tomu, 97/38/ES (2), vzory prohlášení o zdravotní nezávadnosti a označení zdravotní nezávadnosti pro dovoz čerstvého drůbežího masa ze třetích zemí, zvláštní požadavky na zdravotní nezávadnost pro dovoz vaječných výrobků pro lidskou spotřebu, hygienické podmínky a osvědčení o zdravotní nezávadnosti pro dovoz ze třetích zemí masných výrobků z drůbežího masa, z masa chované lovné zvěře a z králičího masa, hygienické a volně žijící podmínky a osvědčení o zdravotní nezávadnosti pro dovoz mletého masa a masných polotovarů ze třetích zemí; že tato rozhodnutí se použijí ode dne 1. ledna 1997; vzhledem k tomu, že rozhodnutí Komise 96/449/ES (5) stanoví nová pravidla týkající se schvalování alternativních systémů tepelného ošetření pro zpracování živočišného odpadu s cílem inaktivace původců spongiformní encefalopatie ve Společenství; že tato ustanovení vstoupí v platnost dnem 1. dubna 1997; že zavedením těchto pravidel bude od tohoto dne pozměněn systém dovozu ze třetích zemí; že k zabránění zbytečnému přerušení obchodu je proto zapotřebí umožnit, aby současný systém mohl pokračovat až do uvedeného dne; vstoupí uvedených rozhodnutí vzhledem k tomu, že osvědčení uvedená na seznamu v přílo- hách dnem 1. ledna 1997; že se zdá, že pro administrativní potíže nebudou některé obchodní toky možná schopny se harmonizo- vanému systému včas přizpůsobit; že však není žádoucí zave- dení osvědčení déle odkládat; že v zájmu poskytnutí lhůty pro přizpůsobení je zapotřebí umožnit na krátkou přechodnou dobu používání obou systémů; v platnost (1) Úř. věst. L 326, 17. 12. 1996, s. 67. (2) Úř. věst. L 14, 17. 1. 1997, s. 61. (3) Úř. věst. L 17, 21. 1. 1997, s. 34. (4) Úř. věst. L 12, 15. 1. 1997, s. 33. (5) Úř. věst. L 184, 24. 7. 1996, s. 43. 244 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 20 PŘÍLOHA Rozhodnutí Komise 95/343/ES ze dne 27. července 1995, kterým se stanoví vzory hygienického osvědčení pro dovoz tepelně ošetřeného mléka, mléčných výrobků a syrového mléka určených k lidské spotřebě ze třetích zemí, které mají být přijaty ve sběrném nebo standardizačním středisku nebo v zařízeních pro ošetření nebo pro zpracování Rozhodnutí Komise 96/712/ES ze dne 28. nosti a označení zdravotní nezávadnosti pro dovoz čerstvého drůbežího masa ze třetích zemí listopadu 1996, kterým se stanoví vzory prohlášení o zdravotní nezávad- Rozhodnutí Komise 97/38/ES ze dne 18. prosince 1996, kterým se stanoví zvláštní hygienické požadavky pro dovoz vaječných výrobků k lidské spotřebě Rozhodnutí Komise 97/41/ES ze dne 18. prosince 1996, kterým se stanoví hygienické podmínky a osvědčení o zdra- votní nezávadnosti pro dovoz masných výrobků z drůbežího masa, masa farmové zvěře, masa volně žijící zvěře a králi- čího masa Rozhodnutí Komise 97/29/ES ze dne 17. prosince 1996, kterým se stanoví hygienické podmínky a osvědčení o zdra- votní nezávadnosti pro dovoz mletého masa a masných polotovarů ze třetích zemí Rozhodnutí Komise 94/309/ES ze dne 27. dubna 1994, kterým se stanoví veterinární podmínky a veterinární osvěd- čení pro dovoz některých krmiv a některých nevyčiněných poživatelných produktů pro zvířata v zájmovém chovu, které obsahují málo nebezpečný materiál živočišného původu, ze třetích zemí Rozhodnutí Komise 94/344/ES ze dne 27. dubna 1994, kterým se stanoví veterinární podmínky a veterinární osvěd- čení pro dovoz zpracované bílkoviny živočišného původu, včetně krmiva obsahujícího tuto bílkovinu, ze třetích zemí Rozhodnutí Komise 94/446/ES ze dne 14. června 1994, kterým se stanoví požadavky na dovoz kostí a produktů z kostí, rohů a produktů z rohů, kopyt a produktů z kopyt, jež nejsou určeny k lidské spotřebě ani k výživě zvířat, s výjimkou mouček, za účelem dalšího zpracování