title: COMMON POSITION (EC) No 15/97 adopted by the Council on 20 January 1997 with a view to adopting European Parliament and Council Directive 97/.../EC, of ..., on the approximation of the laws of the Member States relating to measures against the emission of gaseous and particulate pollutants from internal combustion engines to be installed in non-road mobile machinery


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 83/97 of 20 January 1997 laying down to what extent applications for issue of export licences submitted during January 1997 for beef and veal products which may benefit from special import treatment in Canada may be accepted

eurovoc_concepts:
Canada
beef
customs formalities
export licence
quantitative restriction


title: Rådets förordning (EG) nr 119/97 av den 20 januari 1997 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Malaysia och Folkrepubliken Kina och om slutgiltigt uttag av de preliminära tullarna

eurovoc_concepts:
CCT duties
China
Malaysia
anti-dumping duty
import
office supplies

formats: html pdfa1b print


title: 1997 m. sausio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 92/97 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
EU control
clothing
customs regulations
import
toilet article

formats: html pdf print

text: 02/8 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 187 31997R0092 L 19/1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1997 1 22 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 92/97 1997 m. sausio 20 d. dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (3), 12 straipsnio 6 dalies nuostatas ir toliau galėtų ja remtis dar 60 dienų, atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės prekių nomenklatūros bei dėl bendrojo muitų tarifo (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2493/96 (2), ypač į jo 9 straipsnį, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: kadangi, siekiant užtikrinti, kad būtų vienodai taikoma minėto reglamento priede išdėstyta Kombinuotoji nomenklatūra, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nuro- dytų prekių klasifikavimu; kadangi Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos Kombinuoto- sios nomenklatūros aiškinimo bendrosios taisyklės taip pat taiko- mos bet kuriai kitai nomenklatūrai, kuri visiškai arba iš dalies paremta Kombinuotąja nomenklatūra arba kuria nustatomas papildomas Kombinuotosios nomenklatūros padalijimas ir kuri, siekiant taikyti tarifus ir kitas su prekyba susijusias priemones, yra įdiegta specialiomis Bendrijos nuostatomis; kadangi pagal minėtas bendrąsias taisykles prekės, apibūdintos šio reglamento priedo lentelės 1 skiltyje, turi būti klasifikuojamos pagal tam tikrus 2 skiltyje nurodytus KN kodus, remiantis 3 skil- tyje išdėstytais paaiškinimais; kadangi tikslinga, kad pagal Bendrijoje galiojančias priemones, susijusias su dvigubos kontrolės sistemomis ir su ankstesne bei grįžtamąją galią turinčia Bendrijos priežiūra tų tekstilės produktų, kurie importuojami į Bendriją, informacijos apie privalomus tari- fus, kurią valstybių narių muitinės suteikė dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje ir kuri neatitinka šio reglamen- to, turėtojas pagal 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) 1 straipsnis Prekės, apibūdintos šio dokumento priedo lentelės 1 skiltyje, Kombinuotojoje pagal atitinkamus KN kodus, nurodytus minėtos lentelės 2 skiltyje. nomenklatūroje klasifikuojamos 2 straipsnis Pagal Bendrijoje galiojančias priemones, susijusias su dvigubos kontrolės sistemomis ir su ankstesne bei grįžtamąją galią turinčia Bendrijos priežiūra tų tekstilės produktų, kurie importuojami į Bendriją, informacija apie privalomus tarifus, kurią valstybių narių suteikė dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje muitinės nomenklatūroje ir kuri jau neatitinka šio reglamento, pagal Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalies nuostatas galima remtis dar 60 dienų. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimt pirmą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. (1) OL L 256, 1987 9 7, p. 1. (2) OL L 338, 1996 12 28, p. 27. (3) OL L 302, 1992 10 19, p. 1. 188 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 02/8 t. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1997 m. sausio 20 d. Komisijos vardu Mario MONTI Komisijos narys 02/8 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 189 PRIEDAS Klasifikavimas KN kodas 2 6110 30 91 Paaiškinimai 3 Klasifikavimas nustatomas pagal Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo 1 ir 6 bendrųjų taisyklių nuostatas, 61 skirsnio 4 ir 9 pastabas bei 6110, 6110 30 ir 6110 30 91 KN kodų formuluotę. Šis drabužis nėra klasifikuojamas kaip palaidinė pagal 6105 KN kodą, nes medžiagos linijinis tankis yra mažesnis kaip 10 kilpų centimetre. Prekių aprašymas 1 1. Vienspalvis storas drabužis iš megzto audinio (100 % polies- terio), kurio vidutinis linijinis tankis bet kuria kryptimi mažesnis kaip 10 kilpų eilučių centimetre, tiesaus kirpimo, nelygiu apatiniu kraštu, skirtas viršutinei kūno daliai iki klubų uždengti. Drabužis su ilgomis rankovėmis su rankogaliais, su apykakle ir visiškai atviras, priekyje susagstomas sagomis kairį skverną užmetus ant dešiniojo. Taip pat priekyje krūtinės aukštyje yra prisiūta liemenė. (Drabužis panašus į susegamą megztinį) (Žr. nuotrauką Nr. 551) (*) 2. Lengvas, laisvas, berankovis drabužis iš vienspalvio audinio (100 % medvilnės), skirtas viršutinei ir apatinei kūno daliai uždengti, siekiantis kulkšnis (122 cm ilgio). 6204 42 00 Klasifikavimas nustatomas pagal Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo 1 ir 6 bendrųjų taisyklių nuostatas bei 6204 ir 6204 42 00 KN kodų formuluotę. Priekyje yra gili iškirptė. Drabužis iki galo priekyje susagsto- mas sagomis dešinį skverną užmetus ant kairiojo. Kišenės prisiūtos žemiau juosmens. Drabužio šonuose yra maždaug 73 cm ilgio skeltukai, kurie prasideda 4,5 cm žemiau juosmens. Priekyje krūtinės aukš- tyje ir ant kišenių yra išsiuvinėti raštai. Dvi tokios pačios medžiagos juostelės prisiūtos ties juosmeniu nugaroje. Jas galima surišti. (Suknelė) (Žr. nuotrauką Nr. 548) (*) Taip pat žr. 6204 41 00–6204 49 90 KN kodų aiškinamąsias pastabas. Nors drabužio šonuose yra skeltukai, pagal bendrą išvaizdą, o ypač ilgį, jis laikomas suknele. 3. Gretasienio formos (14 × 9 × 5 cm) trinamoji kempinė, kurią sudaro į megztą sizalį įvilkta plastiko kempinė su kilpele. Skirta kūno masažui. 6302 99 00 Klasifikavimas nustatomas pagal Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo 1, 3 b ir 6 bendrųjų taisyklių nuostatas bei 6302 ir 6302 99 00 KN kodų tekstą. (Tualeto reikmenys) (Žr. nuotrauką Nr. 549) (*) Taip pat žr. suderintos sistemos 6302 pozicijos aiškinamąsias pastabas. 4. Trinamoji kempinėlė iš plastiko kempinės, kurios viena pusė padengta megztu sizaliu, kita — megztu kilpiniu audiniu (medvilne). Skirta kūno masažui. Su tampria juostele plašta- kai. (Tualeto reikmenys) (Žr. nuotrauką Nr. 552) (*) 6302 99 00 Klasifikavimas nustatomas pagal Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo 1, 3 b ir 6 bendrųjų taisyklių nuostatas, XI skyriaus 2 pastabos a punktą bei 6302 ir 6302 99 00 KN kodų tekstą. Taip pat žr. suderintos sistemos 6302 pozicijos aiškinamąsias pastabas. 5. Trinamoji juosta (60 × 12 × 2 cm), kurią sudaro megzta pluoštinė lemerija (dominuoja dėl svorio) ir medvilnė su tar- piniu plastiko kempinės sluoksniu. Skirta kūno masažui. Juosta abiejuose galuose turi audinio juosteles, kurios leidžia ją naudoti. 6302 99 00 Klasifikavimas nustatomas pagal Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo 1, 3 b ir 6 bendrųjų taisyklių nuostatas, XI skyriaus 2 dalies a pastabą bei 6302 ir 6302 99 00 KN kodų tekstą. Taip pat žr. suderintos sistemos 6302 pozicijos aiškinamąsias pastabas. (Tualeto reikmenys) (Žr. nuotrauką Nr. 553) (*) (*) Šios nuotraukos skirtos tik iliustruoti. 190 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 02/8 t


title: 390 R 3833 : Council Regulation (EEC) No 3833/90 of 20 December 1990 applying generalized tariff preferences for 1991 in respect of certain agricultural products originating in developing countries(OJ No L 370, 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Reglamento (CEE) N̊ 3833/90 del Consejo de 20 de diciembre de 1990 relativo a la aplicación de preferencias arancelarias generalizadas para el año 1991 a determinados productos agrícolas originarios de países en vías de desarrollo(DO n̊ L 370 de 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Regolamento (CEE) n. 3833/90 del Consiglio del 20 dicembre 1990 recante applicazione di preferenze tariffarie generalizzate, per l'anno 1991, a taluni prodotti agricoli originari di paesi in via di sviluppo(GU n. L 370 del 31.12.1990, pag. 86).,390 R 3833 : Regulamento (CEE) n̊ 3833/90 do Conselho de 20 de Dezembro de 1990 que aplica preferências generalizadas, para o ano de 1991, a certos produtos agrícolas orginários de países em vias de desenvolvimento(JO n̊ L 370 de 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Rådets forordning (EØF) nr. 3833/90 af 20. december 1990 om anvendelse af generelle toldpræferencer i 1991 for visse landbrugsprodukter med oprindelse i udviklingslande(EFT nr. L 370 af 31.12.1990, s. 86).,390 R 3833 : Règlement (CEE) n̊ 3833/90 du Conseil du 20 décembre 1990 portant application de préférences tarifaires généralisées pour l'année 1991 à certains produits agricoles originaires de pays en voie de développement(JO n̊ L 370 du 31.12.1990, p. 86).,390 R 3833 : Verordening (EEG) Nr. 3833/90 van de Raad van 20 december 1990 houdende toepassing van algemene tariefpreferenties voor het jaar 1991 voor bepaalde landbouwprodukten van oorsprong uit ontwikkelingslanden(PB nr. L 370 van 31.12.1990, blz. 86).,390 R 3833 : Verordnung (EWG) Nr. 3833/90 des Rates vom 20. Dezember 1990 zur Anwendung allgemeiner Zollpräferenzen für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse mit Ursprung in Entwicklungsländern im Jahr 1991(ABl. Nr. L 370 vom 31.12.1990, S. 86).,390 R 3833 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 3833/90 του Συμβουλίου της 20ής Δεκεμβρίου 1990 για την εφαρμογή των γενικευμένων δασμολογικών προτιμήσεων κατά το έτος 1991 για ορισμένα γεωργικά προϊόντα, καταγωγής αναπτυσσομένων χωρών(ΕΕ αριθ. L 370 της 31.12.1990, σ. 86).

eurovoc_concepts:
agricultural product
consolidation of EU law
developing countries
generalised preferences


title: Regulamento (CE) nº 128/97 do Conselho de 20 de Janeiro de 1997 que altera o Regulamento (CEE) nº 1873/84 que autoriza a oferta e o fornecimento para consumo humano directo de certos vinhos importados susceptíveis de ter sido objecto de práticas enológicas não previstas no Regulamento (CEE) nº 822/87

eurovoc_concepts:
food consumption
import
marketing
quality label
third country
wine


title: Verordening (EG) nr. 92/97 van de Commissie van 20 januari 1997 tot indeling van bepaalde goederen in de gecombineerde nomenclatuur


title: GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 15/97 antagen av Rådet den 20 januari 1997 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv nr 97/.../EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
postal service
provision of services
quality standard
single market


title: DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 20 gennaio 1997 relativa ai titoli d'importazione per i prodotti del settore delle carni bovine originari del Botswana, del Kenia, del Madagascar, dello Swaziland, dello Zimbabwe e della Namibia

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU Member State
beef
import licence
originating product
quantitative restriction


title: 368 R 1017 : Neuvoston asetus (ETY) N:o 1017/68, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1968, kilpailusääntöjen soveltamisesta rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen(EYVL N:o L 175, 23.7.1968, s. 1)(EP. 07/NIDE 01, s. 54).,368 R 1017 : Reglamento (CEE) N̊ 1017/68 del Consejo de 19 de julio de 1968 por el que se aplican las normas de la competencia a los sectores de los transportes por ferrocarril, por carretera y por vía navegable(DO n̊ L 175 de 23.7.1968, p. 1)(EE 08, V 1, p. 106).,368 R 1017 : Regolamento (CEE) n.1017/68 del Consiglio del 19 luglio 1968 relativo all'applicazione di regole di concorrenza ai settori dei trasporti ferroviari, su strada e per vie navigabili(GU n.L 175 del 23.7.1968, pag. 1).,368 R 1017 : Regulamento (CEE) n̊ 1017/68 do Consehlo de 19 de Julho de 1968 relativo à aplicação de regras de concorrência nos sectores dos transportes ferroviários, rodoviários e por via navegável(JO n̊ L 175 de 23.7.1968, p. 1)(EE 08 F1, p. 106).,368 R 1017 : Regulation (EEC) No 1017/68 of the Council of 19 July 1968 applying rules of competition to transport by rail, road and inland waterway(OJ No L 175, 23.7.1968, p. 1)(Series-1 68 (1) p. 302).,368 R 1017 : Rådets forordning (EØF) nr. 1017/68 af 19. juli 1968 om anvendelse af konkurrenceregler for transport med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje(EFT nr.L 175 af 23.7.1968, s. 1)(SU 1.serie 68(I) s. 295).,368 R 1017 : Rådets förordning (EEG) nr 1017/68 av den 19 juli 1968 om tillämpning av konkurrensregler på transporter på järnväg, landsväg och inre vattenvägar(EGT nr L 175, 23.7.1968, s. 1)(SU 7/Vol.1, s. 54).,368 R 1017 : Règlement (CEE) n̊ 1017/68 du Conseil du 19 juillet 1968 portant application de règles de concurrence aux secteurs des transports par chemin de fer, par route et par voie navigable(JO n̊ L 175 du 23.7.1968, p. 1).,368 R 1017 : Verordening (EEG) Nr. 1017/68 van de Raad van 19 juli 1968 houdende de toepassing van mededingingsregels op het gebied van het vervoer per spoor, over de weg en over de binnenwateren(PB nr. L 175 van 23.7.1968, blz. 1).,368 R 1017 : Verordnung (EWG) Nr. 1017/68 des Rates vom 19.Juli 1968 über die Anwendung von Wettbewerbsregeln auf dem Gebiet des Eisenbahn-, Straßen- und Binnenschiffsverkehrs(ABl. Nr. L 175 vom 23.7.1968, S. 1).,368 R 1017 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 1017/68 του Συμβουλίου της 19ης Ιουλίου 1968 περί εφαρμογής των κανόνων ανταγωνισμού στους τομείς των σιδηροδρομικών, οδικών και εσωτερικών πλωτών μεταφορών(ΕΕ αριθ. L 175 της 23.7.1968, σ. 1)(ΕΛ 07 Τ1 σ. 86).

eurovoc_concepts:
competition law
consolidation of EU law
inland waterway transport
rail transport
road transport


title: A Bizottság 92/97/EK rendelete (1997. január 20.) egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

text: 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 187 31997R0092 L 19/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1997. 1. 22. A BIZOTTSÁG 92/97/EK RENDELETE (1997. január 20. ) egyes árucikkeknek a Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerző- désre, tekintettel a legutóbb a 2493/96/EK bizottsági rendelettel (1) módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a közös vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikkére, mivel az említett rendelethez mellékelt Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az e rendelet mel- lékletében említett árucikkek besorolására vonatkozóan intézke- déseket kell elfogadni; mivel a 2658/87/EK rendelet megállapította a Kombinált Nómen- klatúra általános értelmezési szabályait, és ezeket a szabályokat minden egyéb olyan nómenklatúrára is alkalmazni kell, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, illetve azt további albontással egészíti ki, továbbá amelyet különös közösségi rendelkezések határoznak meg az árukereskedelemmel kapcsolatos tarifális és egyéb intézkedések alkalmazása céljából; mivel az említett általános szabályok értelmében az e rendelethez mellékelt táblázat 1. oszlopában megnevezett árucikkeket a 3. oszlopban feltüntetett indoklásnak megfelelően a 2. oszlopban feltüntetett KN-kódok szerint kell besorolni; alapján indokolt, hogy a tagállamok vámhatóságai által a Kombi- nált Nómenklatúrába tartozó árucikkek besorolása tekintetében közzétett és az e rendelet rendelkezéseinek meg nem felelő köte- lező érvényű tarifális felvilágosításokra a Közösségi Vámkódex lét- rehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi ren- delet (3) 12. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban a jogosult még 60 napig hivatkozhasson; ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A mellékelt táblázat 1. oszlopában megnevezett árucikkek Kombinált Nómenklatúrán belüli besorolása az említett táblázat 2. oszlopában feltüntetett megfelelő KN-kódok szerint történik. 2. cikk A kettős ellenőrzési rendszerekre és a textiltermékek Közösségbe történő importja kapcsán végrehajtott előzetes és utólagos közösségi ellenőrzésre vonatkozó, hatályban lévő közösségi intézkedések alapján a tagállamok vámhatóságai által a Kombinált Nómenklatúrába tartozó árucikkek besorolása tekintetében közzétett, e rendelet rendelkezéseinek többé meg nem felelő kötelező érvényű tarifális felvilágosításra 2913/92/EGK tanácsi rendelet 12. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban még 60 napig lehet hivatkozni. mivel a kettős rendszerekre és a textiltermékek Közösségbe tör- ténő importja kapcsán végrehajtott előzetes és utólagos közösségi ellenőrzésre vonatkozó, hatályban lévő közösségi intézkedések 3. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 21. napon lép hatályba. (1) HL L 338. , 1996. 12. 28. , 27. o. (2) HL L 256. , 1987. 9. 7. , 1. o. (3) HL L 302. , 1992. 10. 19. , 1. o. 188 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1997. január 20-án. a Bizottság részéről Mario MONTI a Bizottság tagja 02/8. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 189 Árumegnevezés 1. 1. Ruhanemű, anyagában színezett, vastag, kötött anyagból (100 % poliészter), öltéssűrűsége bármely egyenes irányban centiméterenként átlagosan legfeljebb 10 öltésszem, egyenes szabású, ívelt szegésvonallal, a test felső részét a csípőig fedi. A ruhanemű ujja hosszú, kézelős, galléros és elöl végig balról jobbra gombolódik. Az elején a mell vonalában rávarrott zsebe is van. (Kardigánhoz hasonló ruhanemű) (Lásd az 551. sz. fényképet. ) (*) MELLÉKLET KN-kód szerinti besorolás 2. 6110 30 91 Indoklás 3. A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értel- mezési szabályainak rendelkezései, a 61. árucsoporthoz fűzött 4. és 9. megjegyzés, valamint a 6110, a 6110 30 és a 6110 30 91 KN-kód megfogalmazása határozza meg. A ruhanemű 6105 KN-kód alá történő besorolása kizárt, mert egyenes irányban centiméterenként kevesebb mint 10 öltésszem található. 2. Könnyű, laza szabású, ujjatlan ruhanemű vászonkötésű szö- vetből (100 % pamut), a test alsó és felső részét egészen a bokáig nyúlóan fedi (körülbelül 122 cm hosszú). 6204 42 00 A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. és 6. általános értel- mezési szabályainak rendelkezései, valamint a 6204 és a 6204 42 00 KN-kód megfogalmazása határozza meg. Az elején magas szabású nyakkivágása van, végig jobbról balra gombolódik, a derékvonal alatt rávarrott zsebek van- nak. A ruhaneműnek oldalsó hasítékai vannak, amelyek 4,5 cm-rel a derékvonal alatt kezdődnek, és körülbelül 73 cm hosszúak. A mell vonalánál az elejére és a zsebekre mintákat hímeztek. A derékvonalára hátul ugyanabból az anyagból két szalagot varrtak, amelyek megköthetők. (Női ruha) (Lásd az 548. sz. fényképet. ) (*) Lásd még a 6204 41 00-6204 49 90 KN-kód magyarázó meg- jegyzéseit. Az általános megjelenés, és különösen a hossz miatt a ruhaneműt női ruhának kell tekinteni az oldalsó hasítékok ellenére is. 3. paralelogramma Súrolószivacs, alakú (14 × 9 × 5 cm), amely kötött szizállal bevont műanyag szi- vacsból áll, felakasztás céljára szolgáló füllel. A test masszí- rozására használják. hasáb alapú (Piperecikk) (Lásd az 549. sz. fényképet. ) (*) 6302 99 00 A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. , 3. b) és 6. általános értelmezési szabályainak rendelkezései, valamint a 6302 és a 6302 99 00 KN-kód megfogalmazása határozza meg. Lásd még a Harmonizált Rendszerben a 6302 vámtarifaszám magyarázó megjegyzéseit. 4. Súrolópárna, amely az egyik oldalon kötött szizállal, a másik oldalon kötött frottíranyaggal (pamut) bevont műanyag szi- vacsból áll. A test masszírozására használják. Gumírozott szalaggal lehet a kézre erősíteni. 6302 99 00 (Piperecikk) (Lásd az 552. sz. fényképet. ) (*) A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. , 3. b) és 6. általános értelmezési szabályainak rendelkezései, a XI. áruosztályhoz fűzött 2. A) megjegyzés, valamint a 6302 és a 6302 99 00 KN-kód meg- fogalmazása határozza meg. Lásd még a Harmonizált Rendszerben a 6302 tarifaszám magya- rázó megjegyzéseit. 5. Súrolószalag (60 × 12 × 2 cm), amely kötött ramiból (töme- gében ez van túlsúlyban) és pamutból áll, közöttük műanyag szivacs réteggel. A test masszírozására használják. A szalag mindkét végén a használatot lehetővé tevő textilzsineg van. 6302 99 00 (Piperecikk) (Lásd az 553. sz. fényképet. ) (*) (*) A fényképek kizárólag szemléltető jellegűek. A besorolást a Kombinált Nómenklatúra 1. , 3. b) és 6. általános értelmezési szabályainak rendelkezései, a XI. áruosztályhoz fűzött 2. A) megjegyzés, valamint a 6302 és a 6302 99 00 KN-kód meg- fogalmazása határozza meg. Lásd még a Harmonizált Rendszerben a 6302 tarifaszám magya- rázó megjegyzéseit. 190 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 02/8. kötet


title: Nařízení Rady (ES) č. 119/97 ze dne 20. ledna 1997 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Malajsie a Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla

text: 11/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 169 31997R0119 L 22/1 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 24. 1. 1997 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 119/97 ze dne 20. ledna 1997 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Malajsie a Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. pro- since 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na články 9 a 23 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, (5) Strany byly informovány o základních faktech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konenčý výběr částek zajištěných prozatímním clem. Také jim byla poskytnuta lhůta, která jim umožnila sdělit postřehy ohledně před- aných informací. (6) Ústní a písemné připomínky sdělené zúčastněnými stra- nami byly zváženy a případně vzaty v úvahu pro konečné závěry. vzhledem k těmto důvodům: III. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK I. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ Nařízením Komise (ES) č. 1465/96 (2) (dále jen „nařízení o prozatímním clu“) byla uložena prozatímní antidumpin- gová cla z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů, které spadají pod kód KN ex 8305 10 00, pocházejících z Malajsie a Čínské lidové republiky. II. NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ (7) Pro účely prozatímních závěrů Komise považovala mecha- nismy kroužkových pořadačů (dále jen „MKP“), které se vyrábějí a prodávají ve Společenství, a MKP vyráběné a pro- dávané v Malajsii a MKP vyvážené z Malajsie a Čínské lidové republiky do Společenství za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), protože tyto mecha- nismy jsou buď identické nebo se jejich charakteristiky velice podobají. Následně po zavedení prozatímních antidumpingových cel některé strany předložily písemné připomínky. (8) Všechny strany, které o to požádaly, dostaly možnost, aby je Komise vyslechla. Komise pokračovala v získávání a ověřování dalších údajů, které považuje za nutné pro účely konečných závěrů. Jeden dovozce a také výrobce výrobku dalšího zpracování, který zahrnuje MKP (tj. výrobce kroužkových pořadačů a jiných kancelářských potřeb), opět vznesl námitku, kte- rou již uvedl dříve, tedy že mechanismy se 17 a 23 kroužky nejsou obdobnými výrobky jako „standardní“ dvoukrouž- kové až čtyřkroužkové mechanismy a měly by tedy být z opatření vyloučeny. (1) (2) (3) (4) (1) Úř. věst. L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) Úř. věst. L 187, 26. 7. 1996, s. 47. (9) Na podporu této námitky dovozce uvedl, že ve stížnosti byly zmíněny pouze mechanismy se dvěma až čtyřmi kroužky, a mechanismy se 17 a 23 kroužky nebyly 170 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 25 uvedeny na seznamu výrobků, které jsou údajně předmě- tem dumpingu. Ačkoli je pravdou, že výpočty uváděné ve stížnosti jako důkazy prima facie dumpingu a z něj vyplývající újmy, byly použity jako příklady pouze modely s dvěma a čtyřmi kroužky, je třeba připomenout, že v popisu výrobku uváděném ve stížnosti byly zahrnuty všechny kroužkové mechanismy se dvěma či více kroužky. V tomto ohledu je třeba si povšimnout, že MKP s např. 6, 13, nebo 16 kroužky jsou v prodeji na trhu Společenství. (10) Byla vznesena námitka, že kromě počtu kroužků, mají 17 a 23 kroužkové mechanismy fyzicky odlišné charakteris- tiky, zejména delší a širší základnu, což zvyšuje oproti jiným mechanismům jejich odolnost při používání a tím je také značně odlišuje. Po přezkoumání této otázky, bylo konstatováno, že pokud se vyskytují různé varianty, mohou být považovány za srovnatelné s těmi, které existují u dvoukroužkových a čtyřkroužkových mechanismů. Nezvažují se tedy žádné další významné fyzické odlišnosti, než je počet kroužků mezi 17 a 23 kroužkovými mechanismy na jedné straně a jinými kroužkovými mechanismy na straně druhé. (11) Dále byla vznesena námitka, že užívané výrobní metody a náklady na výrobu 17 a 23 kroužkových mechanismů se významně liší od metod a nákladů na výrobu jiných mechanismů. Je třeba poznamenat, že operace a strojní zařízení potřebné k výrobě kroužků, jejich připevnění na destičku a spojení destičky a krytu mechanismu jsou v zásadě stejné pro vše- chny typy MKP. Vyšší potřeba materiálu a operace připev- nění kroužku, kterou je nutno opakovat, v případě 17 a 23 kroužkových mechanismů způsobují rozdíl ve výrobních nákladech. Avšak tento rozdíl, ačkoli je významný, není neúměrný rozdílům pozorovaným mezi malými a velkými typy mechanismů s méně kroužky. Případné vlastní výrobní operace a z těchto operací vyplývající náklady, které se vztahují na 17 a 23 kroužkové mechanismy, nej- sou takového charakteru, aby měnily jejich obdobnost s ostatními mechanismy. V každém případě jsou dle důsledné praxe orgánů Společenství možné rozdíly v uží- vaných výrobních procesech pro analýzu obdobného výrobku nepodstatné. Ačkoli bylo možné stanovit určitou cenovou odlišnost mezi mechanismy se17 a 23 kroužky a obdobnými mecha- nismy s méně kroužky, předpokládá se, že pokud by se výrobky měly od sebe výrazněji cenově odchýlit, mohlo by vzhledem k podobnému použití a klientele dojít k substi- tučnímu efektu. Proto by se měl vyvodit závěr, že část trhu pro mechanismy se 17 a 23 kroužky nemá dostatečně odlišné charakteristiky, aby byl zcela vyloučen z rozsahu vyšetřování. (13) Uvádí se zde rovněž, že rozdíly existují také v použití pořa- dačů s různými mechanismy. Zatímco pořadače se „stan- dardními“ mechanismy jsou údajně primárně zaměřeny na papír, který zákazník sám perforuje, pořadače se 17 a 23 kroužkovými mechanismy se užívají s papírem, který je již perforovaný, a to kvůli ceně speciální děrovačky a skuteč- nosti, že je schopna najednou perforovat jen několik málo listů. Je však třeba si povšimnout, že určité druhy pořadačů jako jsou organizéry a katalogy, které mají od dvou do šesti kroužků a jsou předmětem tohoto opatření, rovněž pou- žívají již perforovaný papír, který je již vložen do hotového výrobku, nebo předperforované další listy, a že děrovačky pro některé z těchto výrobků nejsou zákazníkovi k dispo- zici. Navíc perforovaný papír pro mechanismy se dvěma až čtyřmi kroužky je k dispozici a prodává se ve Společenství ve značném množství, zejména se používá ve školách (které jsou také hlavním trhem pro 17 a 23 kroužkové mechanismy). Je tedy možné vyvodit závěr, že 17 a 23 kroužkové mechanismy mají obdobné použití jako ostatní druhy mechanismů. (14) Také byla vznesena námitka, že pořadače s pákovým mechanismem, které spadají pod stejný KN kód jako MKP a jsou vyloučeny z tohoto opatření, se více podobají mechanismům s dvěma kroužky než 17 a 23 kroužkové mechanismy. V tomto ohledu bylo konstatováno, že fyzické charakteris- tiky pákových mechanismů a trh s těmito mechanismy jsou dostatečně odlišné od kroužkových pořadačů, aby bylo ospravedlněno jejich vyloučení ze stížnosti a z celého opatření. (12) Vyskytlo se také tvrzení, že mechanismy se 17 a 23 kroužky jsou dostatečně drahé, aby byly považovány za oddělenou část trhu. (15) Po přezkoumání námitek, které byly vzneseny, se potvr- zuje, že 17 a 23 kroužkové mechanismy mají charakteris- tiky, které se velice blíží jiným kroužkovým pořadačům, a jsou tedy obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního antidumpingového nařízení. Proto se výše uve- dený návrh zamítá. 11/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 171 IV. DUMPING A. Třetí země s tržní ekonomikou nejsou dostatečně charakteristické pro stanovení běžné hodnoty. V tomto ohledu užila Komise čl. 2 odst. 2 základ- ního antidumpingového nařízení, podle kterého je národní objem tržeb ve výši 5 % považován za dostatečný pro representativnost domácího trhu. (16) Při zahájení šetření jeden z dovozců protestoval proti výběru Malajsie jako analogického trhu pro stanovení běžné hodnoty pokud jde o Čínskou lidovou republiku. Protože tyto námitky nebyly podložené a nebyla navrhnuta žádná jiná země jako alternativa, Komise dne 22. listo- padu 1995 oznámila zúčastněné straně, že její námitky musely být zamítnuty. V dopise, který obdržela Komise dne 27. listopadu 1997, stejný dovozce navrhoval použít pro stanovení běžné hodnoty v Čínské lidové republice výrobní náklady italského výrobce, který nebyl součástí výrobního odvětví Společenství. (18) Stejný dovozce rovněž namítl, že na malajském trhu je jen omezená konkurence a následkem toho jsou pak domácí ceny vyšší, než by byly za běžných konkurenčních pod- mínek. Komise se již touto otázkou zabývala, když pro- váděla výběr Malajsie jako vhodné analogické země a popsala ji v 10. bodu odůvodnění nařízení o prozatím- ním clu. Jelikož nebyla předložena žádná nová námitka nebo důkaz, Komise potvrdila, že určitá úroveň konku- rence na malajském trhu je garantována přítomností MKP původem z Čínské lidové republiky. Proto Komise vyvo- dila závěr, že Malajsie je vhodná volba pro stanovení běžné hodnoty v Čínské lidové republice. Protože tento dopis Komise obdržela 20 dní po termínu stanoveném v oznámení o zahájení, nemohl být tento návrh brán v úvahu. Po sdělení informací o faktech a zře- telích, na kterých se zavedení prozatímních opatření zakládalo, dovozce opakoval své námitky. Ačkoli byla žádost podána po skončení všech lhůt pro výběr třetí země s tržní ekonomikou, přezkoumala Komise, zda by změna metody neměla vliv na výši cla. Pro tento účel a vzhledem ke skutečnosti, že výrobní náklady jednoho jediného výrobce nemohou být považovány za representativní pro situaci jiných výrobců ve Společenství, Komise interpreto- vala tuto žádost jako návrh, aby jako analogický trh pro stanovení běžné hodnoty pro vývoz z Čínské lidové repub- liky bylo použito Společenství. Komise pak porovnala prů- měrné cílové ceny stanovené pro výrobní odvětví Spole- čenství (kde se tyto ceny pohybují pod úrovní nákladů na výrobu) s čínskými průměrnými vývozními cenami. Tento dumpingový výpočet ukázal, že zavedení této metody by nemělo žádný vliv na výši cla, které bylo Komisí finálně navrženo, protože podle obou metod je dumpingové roz- pětí jasně vyšší než konečně stanovená úroveň odstranění újmy. S ohledem na předchozí a s uvážením skutečnosti, že pokud je to vhodné, může být v souladu s čl. 2 odst. 7 základního antidumpingového nařízení použita země s tržní ekonomikou, která je předmětem stejného šetření, Komise došla k závěru, že výběr Malajsie nebyl pro stano- vení běžné hodnoty nerozumný a že neexistuje důvod měnit tento výběr analogické země. B. Malajsie 1. Běžná hodnota (17) Jeden z dovozců namítl, že malajské domácí tržby, které představují 5,8 % z množství vyváženého do Společenství, 2. Dumpingové rozpětí (19) Nebyly předloženy žádné další námitky, které by mohly vést ke změnám ve stanovení dumpingu a Komise tedy předpokládá, že metoda dumpingového výpočtu a proza- tímní závěry, jak jsou popsány v 18 až 26 bodě odůvod- nění nařízení o prozatímním clu, by se měly potvrdit. Nás- ledně je dumpingové rozpětí pro Malajsii definitivně stanoveno na 42,8 %. C. Čínská lidová republika 1. Běžná hodnota (20) Dva čínští vývozci požadovali úpravu na běžnou hodnotu vzhledem k rozdílům ve struktuře nákladů spojeným s níz- kými náklady na pracovní sílu v Čínské lidové republice a k rozdílům v technologii výrobních operací. Pokud se týká pracovní síly, služby Komise poznamenávají, že důvod pro užití třetí země s tržní ekonomikou je nedo- statek spolehlivých informací o nákladech a cenách v dotyčné zemi, která není zemí s tržní ekonomikou. Proto je bezpředmětné namítat, že některé náklady v zemi, která nemá tržní ekonomiku, jsou nižší než v analogické zemi, a že mají být provedeny úpravy na běžnou hodnotu, když tuto běžnou hodnotu použijeme na zemi, která není zemí s tržní ekonomikou. 172 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 25 Pokud jde o odlišné technologie, služby Komise považují výrobní proces užitý k výrobě určitého výrobku za nepod- statné, pokud se fyzické charakteristiky a použití výrobku podobají. V tomto případě údajné rozdíly nevedly k významnějšímu rozdílu v základní fyzické charakteristice dotyčného výrobku. Proto tedy v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního antidumpingového nařízení musí být požadavek zamítnut. rozumné používat skutečné údaje nezávislých společností, které dovážejí příslušné výrobky do Společenství. Při určo- vání hranice zisku normálně dosahované těmito společ- nostmi byl brán v úvahu pouze dotyčný výrobek. Proto hranice zisku 7,8 % nezahrnuje hranice zisku, které je možno dosáhnout s jinými papírnickými výrobky, než jsou MKP. Určení hranice zisku bylo provedeno na základě údajů od nezávislých dovozců, které byly ověřeny na místě, a při zvážení jejich rozdílných objemů prodeje. (21) Zúčastněné strany namítaly, že nejsou schopny připomín- kovat Komisí provedený výpočet běžné hodnoty, protože absolutní čísla, která se týkají výpočtu běžné hodnoty sta- novené v analogické zemi, nebyla čínským vývozcům poskytnuta s tím, že jde o důvěrné informace. V informač- ním dopise těmto stranám připojila Komise všechny výpočtové listy nepodstatné pro tyto společnosti a detailně popsala metodu, kterou použila pro stanovení běžné hod- noty, přičemž byly důsledně chráněny důvěrné informace v souladu s čl. 20 odst. 4 základního antidumpingového nařízení. Prozrazení detailních absolutních čísel by zname- legitimního práva zúčastněné strany na nalo porušení patřičné zacházení s důvěrnými informacemi a nebylo nutné pro pochopení výpočtu. Proto nemohla být námitka uznána. 2. Vývozní ceny (22) Jeden z vývozců tvrdil, že u dotyčného dovozce byly z vývozní ceny odečteny přehnané částky na sloučené rabaty. Komise si povšimla, že tato společnost v odpovědích na dotazník nezmínila takové slevy, které byly konstatovány úředníky Komise během šetření na místě. Proto musela Komise určit odpočty na základě údajů, které takto na místě získala. Navíc nárok vývozce se vztahoval k odhado- vaným částkám takových slev, zatímco částky skutečně odečtené Komisí jsou částky ověřené během šetření. 3. Srovnání (24) Dvě zúčastněné strany se informovaly o úrovni obchodní opravné položky, kterou Komise brala v úvahu, pro srov- nání malajské běžné hodnoty a čínských vývozních cen a částečně vznesly námitku ohledně této úrovně. jedna strana konstatovala, že taková tolerance by měla být výz- namnější. Komise poznamenává, že žádný z dotyčných vývozců nikdy nepožadoval takovou úpravu během různých fází šetření a že Komise ze své vlastní iniciativy považovala za vhodné pro spravedlivé srovnání takovou položku stano- vit. Bez jakéhokoli konkrétního důkazu poskytnutého některým z dotyčných vývozců považovala Komise za vhodné, pro určení takové úpravy rozumnou cestou, zalo- žit výpočet na svém obvyklém postupu v podobných situ- acích. 4. Vlastní statut (25) World Wide Stationery (dále jen „WWS“), která velmi záhy požádala o vlastní statut, opakovala svou žádost po zave- dení prozatímních opatření. (23) Jeden vývozce uplatňoval námitku, že hranice zisku odeč- tená Komisí je příliš vysoká ve srovnání se skutečným čis- tým ziskem realizovaným dovozcem s ním spojeným. Podle smlouvy o asociaci mezi těmito dvěma společnostmi nemohla Komise brát v úvahu pro stanovení spolehlivé vývozní ceny hranici zisku vykázanou v účetnictví přísluš- ného dovozce. Dle praktik Komise se považovalo za Po dalším zhodnocení skutečností vyvodily služby Komise po ověření v Hongkongu závěry, že vlastní statut je možno této společnosti udělit vzhledem k obsahu výrobní smlouvy mezi WWS a zástupci místních orgánů v Čínské lidové republice a prováděcím prostředkům této smlouvy. Podle této smlouvy se zdá, že tato společnost se sídlem v Hongkongu ovládá výrobní operace v Čínské lidové republice, protože jen místním čínským úřadům zaplatila transformační poplatek za tunu vyváženého výrobku. Strojní zařízení užívané v Čínské lidové republice vlastní WWS a toto figuruje jako aktiva v jejím účetnictví. Zdá se, 11/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 173 že WWS má rovněž pod kontrolou dodávky surovin stejně jako prodej dotyčného výrobku. Za těchto okolností se zdálo být vhodné zavést pro WWS vlastní dumpingové rozpětí a stanovit vlastní antidumpingové clo. (26) Příbuzné společnosti Champion Stationery Manufacturing CO. , Ltd a Sun Kwong Metal Manufacturer CO. , Ltd, které byly Komisí uvažovány jako jedna společnost z důvodu uvedeného v 5. bodě odůvodnění pod písmenem b) naří- zení o prozatímním clu, svou žádost o vlastní statut neo- pakovaly a nepředložily po zavedení prozatímních opa- tření v tomto ohledu žádné další námitky. Proto Komise potvrzuje své prozatímní závěry tak, jak jsou uvedeny v 37 až 39 bodě odůvodnění nařízení o prozatímním clu, kte- rým byla žádost o vlastní statut zamítnuta. (27) Ve své odpovědi na konečné závěry, kritizuje firma Ben- sons jménem společnosti Wah Hing Stationery (dále jen „WHS“) Hongkong, že by měla vlastního statutu využívat jen WWS. Tvrdí, že společnost WHS by údajně také spl- nila podmínky stanovené Komisí pro vlastní statut a byla by tedy pro tento statut také způsobilá. Komise však poznamenává, že WHS nepožádala o vlastní statut v určené časové lhůtě a vznesla dotaz ohledně vlastního statutu ve velice pozdním stadiu šetření. Takto Komise nebyla schopna ověřit základní podmínky, které se na tento statut vztahují, vzhledem k statutárním lhůtám, které se vztahují na toto opatření. Následně Komise nemohla pro společnost WHS navrhnout vlastní statut. 5. Dumpingové rozpětí (28) Komise předpokládá, že metoda výpočtu dumpingu a pro- zatímní závěry popsané v 27 až 36 bodě odůvodnění naří- zení o prozatímním clu budou potvrzeny. Vlastní dumpingové rozpětí pro WWS je 96,6 %. Konečné dumpingové rozpětí pro ostatní vývozce Čínské lidové republiky jako celku je ve výši 129,22 %. V. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ (29) Pokud jde o výrobní odvětví Společenství, zacházení s dovozem z Maďarska jedním z výrobců ze Společenství včetně otázky pravidel o nepreferenčním původu bylo několikrát předmětem námitek několika vývozců a jed- noho dovozce, aniž by však jejich nároky v tomto ohledu byly řádně doloženy. Jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění nařízení o pro- zatímním clu, Komise připouští skutečnost, že většina výrobků, o které se jedná, je jasně maďarského původu; tak je tomu například v případě, kdy všechny součásti pochá- zejí z Maďarska a/nebo značná část zpracování rovněž pro- bíhá tamtéž. Následkem toho se tyto výrobky vylučují z výroby Společenství a následně nehrají žádnou roli v defi- nici výrobního odvětví Společenství. Tržby těchto výrobků (které jsou de facto vyrobeny v Maďarsku) skutečně nebyly vzaty v úvahu mezi tržbami výrobního odvětví Společen- ství při odhadování újmy, kterou toto výrobní odvětví utrpělo. Naproti tomu, výrobky, které byly pouze smontovány v Maďarsku z rakouských součástí, byly považovány za část výroby Společenství, protože procesy montáže, kte- rými výrobky prošly v Maďarsku, nepropůjčují konečným výrobkům maďarský původ. Toto určení bylo založeno na příslušných pravidlech nepreferenčního původu, protože obvykle se orgány Společenství v zásadě řídí při vyvo- zování závěrů v antidumpingovém šetření těmito pravidly. Použití pravidel preferenčního původu stanovených v článku 1 protokolu 4 ke Smlouvě o přidružení mezi EU a Maďarskem by v souvislosti antidumpingového opatření nebyla ani vhodná ani oprávněná. (30) Následně se potvrzuje závěr nařízení o prozatímním clu, že dva výrobci ze Společenství, kteří si stěžovali, představují výrobní odvětví Společenství v souladu s čl. 4 odst. 1 základního antidumpingového nařízení. VI. ÚJMA A. Předběžná poznámka (31) Pokud se týká metody použité pro stanovení újmy uvedené ve 46. bodě odůvodnění nařízení o prozatímním clu, je třeba připomenout, že Komise analyzovala údaje, které se vztahují k období od r. 1992 do září 1995, a geografický rámec šetření obsáhl Společenství v tomto období ve slo- žení, v jakém bylo na počátku šetření, tj. zahrnujícím pat- náct členských států. (32) Několik vývozců opakovalo námitku, kterou se Komise již zabývala ve 46. bodě odůvodnění nařízení o prozatímním clu, a to, že pro účely stanovení újmy mohou být údaje, které se vztahují k rakouskému výrobnímu odvětví, vzaty v úvahu jen v tom rozsahu, pokud se týkají období po 1. lednu 1995, kdy se Rakousko stalo členem Evropské unie. Jeden z vývozců namítal, že kombinace ustanovení čl. 3 odst. 4 a čl. 4 Smlouvy o provádění článku VI GATT 1994 174 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 25 by z definice domácího výrobního odvětví vyloučila třetí země, a několik vývozců namítalo, že ani článek VI GATT 1994, ani Dohoda o Evropském hospodářském prostoru neospravedlňují rozhodnutí Komise stanovit újmu zčásti založenou na údajích týkajících se Rakouska, které by se vztahovaly k období mezi lednem 1992 a prosincem 1994. je třeba poznamenat, že Pokud jde o tuto námitku, Smlouva o provádění článku VI GATT 1994 vyžaduje, aby jakékoli zavedení opatření na určitém území bylo založeno na formálním šetření o účincích údajného dumpingu na takovém území. Proto prováděné šetření v tomto případě zahrnovalo všech patnáct členských států. To bylo umož- něno zejména vzhledem k integraci trhu, který byl před- mětem analýzy před rozšířením Společenství. Potvrzuje se tedy, že rakouský výrobce byl správně posu- zován jako součást výrobního odvětví Společenství (jak bylo definováno v souladu s čl. 4 odst. 1 základního anti- dumpingového nařízení) a jako oprávněný podávat stíž- nosti. Z tohoto důvodu se potvrzuje, že pro odhad utrpěné újmy je třeba stanovit trendy výrobního odvětví Společen- ství, jak se definovaly v době zahájení tohoto opatření, na několik let dopředu. B. Spotřeba ve Společenství (33) Na základě odhadů roční spotřeby pořadačů na jednoho obyvatele jeden z vývozců namítal, že spotřeba MKP na trhu Společenství je 400 milionů jednotek a nikoli 283 milionů jednotek, jak je uvedeno v nařízení o prozatímním clu. Je třeba připomenout, že Komise založila své prozatímní závěry na informacích, které obdržela od vývozců a výrobců Společenství. Díky vysoké úrovni spolupráce byly v tomto případě analyzovány údaje pro všechny velké společnosti přítomné na trhu a žádná strana nebyla schopna informovat o výrobci/dovozci, který by byl v období šetření přehlédnut a jehož tržby by mohly vysvět- lit rozdíly mezi odhadem Komise a údajně odlišnou veli- kostí trhu. Proto se údaje obdržené od společností v tomto případě považují za přesnější základ pro výpočet spotřeby ve Společenství než pouhý odhad založený na poměru spotřeby na hlavu. Proto se závěry uvedené ve 47. bodě odůvodnění nařízení o prozatímním clu potvrzují. vývozními tržbami obdobného výrobku ve Společenství a tržbami uskutečněnými výrobním odvětvím Společen- ství. Vývozce tvrdil, že vyrábí MKP s užší základnou, které jsou údajně o 12 až 17,5 % levnější než mechanismy se širší základnou prodávané stranami, které podaly stížnosti. Dotyčný vývozce navrhoval, aby se toto vzalo v úvahu for- mou opravných položek při výpočtu stupně cenového podtržení. Po přezkoumání tvrzení tohoto vývozce Komise ověřila, že byly porovnávány pouze modely s obdobnou šířkou (s tolerancí 1 mm), a zjistila, že v žádném z případů nemohly být konstatovány žádné opakující se cenové roz- díly mezi mechanismy s rozdílnými šířemi. Z těchto důvodů se závěry uvedené v bodech 52 až 54 odůvodnění a metody popsané v 84. bodě odůvodnění nařízení o pro- zatímním clu potvrzují. D. Situace výrobního odvětví Společenství (35) Jeden z vývozců vznesl námitku, že negativní trendy výrob- ního odvětví Společenství v oblasti výroby, tržeb a zaměst- nanosti jsou způsobeny progresivním přesunem jednoho původně britského výrobce na Dálný východ. Je třeba si povšimnout, že dotyčný výrobce ukončil své výrobní aktivity ve Společenství v roce 1991, nebyl zahr- nut do definice výrobního odvětví Společenství pro účely tohoto opatření a ukazatele újmy stanovené v tomto pří- padě nejsou založeny na jeho údajích. Následně byla tato připomínka zamítnuta. (36) Další dodatečné opodstatněné připomínky nebyly ve vztahu k závěrům, uváděným v bodech 55 až 62 odůvodnění nařízení o prozatímním clu předloženy. E. Závěr o újmě (37) Vzhledem k předchozímu a vzhledem k neexistenci dalších připomínek se potvrzuje, že výrobní odvětví Společenství utrpělo materiální újmu ve smyslu článku 3 základního antidumpingového nařízení. C. Faktory a zřetele, které se vztahují k dumpingovému dovozu VII. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST (34) Jeden vývozce poznamenal, že by měl být brán v úvahu rozdíl kvality, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi (38) Jeden z vývozců namítal, že újmy utrpěné výrobním odvět- vím Společenství byly způsobeny restrukturalizací, kterou prošlo. 11/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 175 Jak bylo vyloženo v nařízení o prozatímním clu a zejména pak v 61. a 65. bodě odůvodnění, aktuální situace spíše ukazuje, že výrobnímu odvětví Společenství bylo zabrá- něno, aby měl užitek ze své restrukturalizace, jelikož posta- ven před dumpingový dovoz nemohl ani dosáhnout pozi- tivních finančních výsledků ani získat stabilitu podílu na trhu. Předpokládá se tedy, že utrpěná újma nebyla způso- bena restrukturalizací výrobního odvětví Společenství, a tato námitka byla tedy z tohoto důvodu zamítnuta. (39) Stejný vývozce znovu předložil svou námitku, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla způso- bena částečným přesunem provozů jednoho z výrobců Společenství do Maďarska. Protože žádný nový důkaz, který by opodstatňoval toto tvrzení, nebyl předložen, závěry, které byly uvedeny v 71. bodě odůvodnění nařízení o prozatímním clu se potvrzují. (40) Tvrzení, že utrpěná újma je výsledkem bývalých antikon- kurenčních praktik, které byly uplatňovány před nařízením o prozatímním clu, bylo znovu mnoha stranami zdůraz- něno. (45) Strany, které předkládaly taková tvrzení, neposkytly v tomto ohledu žádný důkaz a mělo by být připomenuto, že u žádného úřadu pro hospodářskou soutěž ve Společen- ství nebyla podána žádná stížnost. Z tohoto důvodu nemůže být takové tvrzení bráno v úvahu. (41) Z toho plyne, že jelikož se nevyskytly žádné nové námitky v souvislosti se závěry 67. až 74. bodu odůvodnění naří- zení o prozatímním clu, tyto závěry se potvrzují. (46) VIII. ZÁJMY SPOLEČENSTVÍ A. Obecné o prozatímním clu, že antidumpingová opatření by ovliv- nila situaci výrobců pořadačů v ES. 2. Získávání informací (44) Závěry uvedené níže se zakládají na připomínkách od řady zúčastněných uživatelů, celkem 27 společností, kde kvan- titativní údaje existují nebo jsou smysluplné u devíti z nich, které představovaly 17 % z roční zřejmé spotřeby Spole- čenství MKP. Spolehlivost těchto údajů byla ověřena, kde to bylo možné, návštěvami společností. 3. Průmyslový dopad na odvětví průmyslu dalšího zpracování Při stanovení rozsahu odvětví průmyslu dalšího zpraco- vání, které by bylo ovlivněno opatřeními ohledně MKP, by měly být vyloučeny ty společnosti, které se zabývají jinými kancelářskými potřebami, než jsou pořadače. Na základě roční výroby pořadačů a poměrů produktivity uváděných v připomínkách se předpokládá, že zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství, který vyrábí pořadače, dosahuje asi 6 000 zaměstnanců. Pokud jde o strukturu výrobního odvětví, který vyrábí pořadače, byly určeny dvě kategorie výrobků, a to výrobky standardní a výrobky na zakázku. Na základě úrovně produktivity pro tyto dvě kategorie a podílů příslušných uživatelů na trhu se předpokládá, že obchod s pořadači na zakázku představuje asi jednu třetinu objemu výroby pořa- dačů ve Společenství a 50 % jejího celkového obratu. (42) Je třeba připomenout na základě 75. a následujících bodů odůvodnění nařízení o prozatímním clu, že bylo prove- deno ohodnocení různých zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Společenství a uživatelů a že Komise prozatímně učinila závěr, že neexistují závažné důvody, proč b neměla být přijata opatření proti dovozu, o který se jedná. Nás- ledně se přikročilo k dalšímu zkoumání otázek, které se považují za podstatné pro analýzu otázky zájmů Společen- ství. (47) Některé strany namítaly, že antidumpingová opatření ohledně MKP vyloučí dovážené MKP z trhu Společenství, aby se tak zdroj nabídky snížil na dva výrobce ze Spole- čenství. Dále byla vznesena námitka, že díky značné veli- kosti jednoho ze dvou výrobců ze Společenství se může nabídkový trh stát v blízké budoucnosti monopolem. Je však třeba poznamenat, že rozdíl ve velikosti obou výrobců ze Společenství není takový, aby vedl k pravděpodobnému zmizení jednoho z nich. Navíc nebyl předložen žádný důkaz k první části této námitky. Závěry 78. bodu odůvod- nění nařízení o prozatímním clu se proto potvrzují. B. Vliv na uživatele 1. Úvod 4. Přímý finanční dopad na hlavní odvětví průmyslu (43) Několik zúčastněných stran vzneslo opět své námitky, předložené již v 77. až 80. bodě odůvodnění nařízení (48) Za prvé bylo uvedeno tvrzení, že pro určité druhy pořa- dačů tvoří MKP až 30 % výrobních nákladů na pořadač. 176 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 25 V této otázce bylo stanoveno, že mechanismus je hlavním komponentem finálního výrobku a že počet kroužků a vel- ikost mají významný vliv na část, kterou mechanismus představuje v položce nákladů na pořadač. S takovou různorodostí se pokládá za možné založit smysluplnou analýzu vlivu MKP na náklady ne na jednom konkrétním modelu pořadače, ale měla by být provedena celkově pro každou společnost a vzít v úvahu aktuální zastoupení růz- ných výrobků v jejích tržbách. Proto bylo zváženo, že celkové náklady na dodávky MKP pro danou společnost by měly být zkoumány z pohledu celkové hodnoty jejího prodeje pořadačů. Takto byl pak stanoven vážený průměrný poměr 10,8 % (poměr nákladů), který byl dostatečně homogenní pro všechny zkoumané společnosti. Ačkoli existují rozdíly mezi společ- nostmi, které se věnují výrobě standardních pořadačů ve srovnání s těmi, které se věnují zakázkové výrobě, žádná ze společností nevykazovala v průměru poměr vyšší než 13 %. (49) Pokud se týká možného cenového dopadu MKP na stan- dardně vyrobený výrobek, jeden příspěvek doručený po konečném vyhlášení zmiňuje poměr nákladů 14,4 %. Ten je údajně odvozen od skutečnosti, že cena pořadače vyro- beného na zakázku je dvakrát vyšší oproti ceně standard- ního pořadače a poměr nákladů pro ně tedy musí být o polovinu nižší než u standardních pořadačů. Tento přístup zcela přehlíží skutečnost, že tyto dvě kate- gorie pořadačů nejsou nutně vyráběny se stejnými mecha- nismy. Vlastní typy mechanismů v malých sériích jsou drahé a používají se v na zakázku vyráběných pořadačích. To znamená, že podmínky nákladového poměru jsou různé a že ačkoli je poměr nákladů pro standardně vyro- bené pořadače vyšší než pro na zakázku vyráběné pořa- dače, není dvakrát tak vysoký. Jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění výše, nelze najít vyšší poměr nákladů než je 13 %. A navíc některé společnosti se věnují výlučně stan- dardním výrobkům. Společenství s 35 % podílu na trhu by nebylo schopno zvýšit své ceny nad určitou omezenou úroveň (kterou lze odhadnout jako menší než 10 %) aniž by bylo riziko zesílení současného klesajícího trendu podílu na trhu. Navíc dovoz ze zemí, na které se nevztahuje toto opatření, představuje 9 % trhu s MKP a očekává se, že tito výrobci nebudou ochotní nebo schopní kontrolovat nárůst cen. Pokud jde o dovoz z Malajsie, je třeba připomenout, že úroveň odstranění újmy předpokládaná pro tuto zemi je výrazně nižší než pro Čínskou lidovou republiku. Podíl mechanismů čínského původu na trhu je 45 % a bylo sta- noveno, že i kdyby tyto mechanismy měly zaznamenat 20 % cenový nárůst na úrovni dalšího prodeje a mecha- nismy z jiných zemí než je Čínská lidová republika pak zvýšení předpokládaná v tomto odstavci, průměrný cenový nárůst na trhu celkově by představoval 12 %. Následně s ohledem na poměr průměrných nákladů stano- vený ve 48. bodě odůvodnění, se odhaduje, že celkový dopad na obrat, jaký by pravděpodobně zaznamenala prů- myslová výroba pořadačů následkem zavedení opatření by byl 12 % z 10,8 %, tj. 1,3 %. I v nepravděpodobném pří- padě, kdy by se nejvyšší navržené antidumpingové clo plně odrazilo na cenách dalšího prodeje MKP, tj. 39,4 % na nák- ladech, pojištění a dopravě nebo 29,9 % na úrovni dalšího prodeje MKP, neměl by dopad na prodejní ceny výrobců pořadačů být vyšší než 3,2 %. (51) Byla také předložena námitka, že zvýšené náklady na pořa- dače se nemohou odrážet na nárůstech cen finálního výrobku z toho důvodu, že nabídka pořadačů převyšuje poptávku na trhu z důvodů změn v distribuci pořadačů a ze strachu ze snížení poptávky. (50) Za druhé, zčásti na základě výše uvedeného tvrzení o poměru ceny bylo zmíněno, že zavedení antidumpin- gových opatření by mělo vážný negativní dopad na finální situaci výrobců pořadačů. Tato tvrzení, která se týkala předpověditelných dopadů opatření, byla podrobně přezkoumána. Pokud jde o pro- dejní ceny MKP, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Vzhledem ke skutečnosti, že průměrný nárůst ceny pořa- dačů, který by nastal na úrovni maloobchodu nebo na úrovni zákazníků-společností, by byl menší než 1 % (viz 50. bod odůvodnění, kde je nárůst ceny pořadačů na výstupu z továrny odhadován na 1,3 %) se předpokládá, že by nemělo dojít k výraznému snížení poptávky a že even- tuální dopad na situaci spotřebitelů pořadačů bude mini- mální. Navíc je třeba poznamenat, že jak se zdá, neexistují výrobky, které by konkurovaly pořadačům natolik, aby je mohly při sebemenší změně ceny nahradit. Některé spo- lečnosti z odvětví pořadačů dokonce potvrdily, že žádné změny ve struktuře spotřeby se v nejbližších pěti až deseti letech nepředpokládají. 11/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 177 Proto se vyvozuje závěr, že ani relativně silná konkurence mezi výrobci pořadačů ani výrobky, které by nahradily pořadače, by v ES neměly zabránit výrobcům pořadačů zvýšit jejich ceny v závislosti na nákladech, zejména při zvážení skutečnosti, že jde o omezené zvýšení, které je nutné, aby se odrazil dopad antidumpingového cla v navr- žené výši. připojením loga vyžadoval tak značný cenový rozdíl, že není pravděpodobné, že by takový vývoj mohl být způso- ben účinky antidumpingového opatření. b) Standardní výrobek 5. Konkurence ze třetích zemí (52) Několik zúčastněných stran znovu vzneslo námitky zmí- něné v 79. bodě odůvodnění nařízení o prozatímním clu, že antidumpingová opatření by poznamenala konkuren- ceschopnost výrobců pořadačů v ES oproti jejich konku- rentům ve třetích zemích. Tito vývozci by mohli využívat nižší ceny mechanismů a globální politiky dodávek urči- tých velkých distributorů standardních pořadačů, jejichž vliv na trh vzrůstá. Bylo zmíněno, že by to mohlo vyústit v situaci, která by pro průmysl dalšího zpracování ve Spo- lečenství znamenala ztrátu trhu, a pak by pro něj bylo lákavým řešením relokovat výrobu do sousedních zemí. Pro odpověď na tuto poznámku by se mělo připomenout, že trh s pořadači je možno rozdělit na dvě části, tedy na pořadače na zakázku a na standardní pořadače. a) Výrobky na zakázku (53) Je třeba opět zdůraznit, že pro tu část trhu, které se účastní pouze společnosti, je zásadní, aby výrobci měli blízko ke klientům a byli pružní ve výrobě, aby mohli uspokojit požadovanou poptávku a služby. Navíc může být pro tento typ výrobku dopad MKP na konečnou cenu nižší než vypočtený průměr určený ve 48. bodě odůvodnění. Proto je třeba zdůraznit, že otázka konkurenceschopnosti pro tuto část trhu je zejména podstatné s ohledem na existenci dovážených standardních výrobků pro další přizpůsobení zákazníkovi. V této souvislosti existuje dovoz konečných prezentačních výrobků z polypropylenu z Dálného východu včetně nejmenších modelů pořadačů. Pokud jde o možnost nahrazení mezi těmito výrobky a pořadači na zakázku, je však třeba zdůraznit, že pořadač na zakázku není pouze standardní pořadač s vytištěným logem. Pořa- dače na zakázku se skutečně vyrábějí z řady různých suro- vin a odlišnými technikami montáže užitými s cílem vyro- bit malé množství zcela vlastního výrobku. Pro účely styku se zákazníky by posun od takového na zakázku vyrobe- ného výrobku ke standardnímu pořadači s pouhým (54) Pokud jde o výrobce standardních pořadačů ve Společen- ství, bylo zmíněno, že jejich trh je pod vlivem distribuce pořadačů. Tuto distribuci stále více poznamenávají velké řetězce supermarketů, jejichž politika dodávek spočívá ve využívání světové nejnižší kupní ceny srovnatelných výrobků, přičemž je tato politika omezena pouze náklady na dopravu. K této otázce bylo zjištěno, že náklady na sil- niční dopravu na běžnou vzdálenost uvnitř jednoho člen- ského státu nebo mezi sousedícím třetím státem a Spole- čenstvím by nebyly nižší než 5 % hodnoty výrobku. Při větší vzdálenosti, tj. mezi třetími státy a Společenstvím pokud je třeba použít námořní dopravy, mohou náklady na dopravu dosáhnout 10 % hodnoty výrobku. (55) S ohledem na maximální poměr nákladů zmíněný ve 49. bodě odůvodnění se předpokládá, že dopad na odvětví výroby standardních pořadačů by se omezil na 13 % (maxi- mální poměr nákladů pro standard) krát 12 % (průměrný nárůst ceny), což se rovná 1,6 %. Na tomto základě může analýza určit rozdíly mezi konku- renty z Norska, ze zemí střední a východní Evropy a ze zemí Dálného východu. b. 1) Konkurence z Norska (56) Již bylo uvedeno, že dovoz představuje v současnosti nej- větší hrozbu pro průmyslovou výrobu pořadačů ve Spole- čenství, protože dovoz z této země již dosáhl významné úrovně a stále narůstá. Nebyla předložena žádná stížnost ani důkaz o nekalých obchodních praktikách a dalo by se rozumně předpoklá- dat, že průmyslová výroba pořadačů ve Společenství má stejné nebo obdobné náklady na výstupu výrobku z továrny, jako jsou náklady norské konkurence. Komise předpokládá, že nárůst nákladů, kterým mohou projít výrobci pořadačů ve Společenství, jim stále umožní zůstat konkurenceschopnými, protože náklady na dopravu pro prodej v ES vynaložené norskými konkurenty by v tomto případě byly nejméně třikrát vyšší (5 %) než tento předpo- kládaný nárůst nákladů (1,6 %). 178 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 25 b. 2) Konkurence ze zemí střední a východní Evropy (57) Bylo uvedeno, že země střední a východní Evropy jsou ve stavu vybudovat průmyslovou výrobu pořadačů, která by byla schopna konkurovat na trhu Společenství. V tomto ohledu je třeba uvést, že až do nynějška zůstalo výrobní odvětví výroby pořadačů v těchto zemích jen málo rozvinuté a dovozní statistiky pro kancelářské potřeby vykazují nízká čísla dovozu. Nicméně nelze popřít růst tohoto výrobního odvětví ani jeho výhody, pokud jde o náklady na pracovní síly. Snížení výrobních nákladů, kte- rého je možno dosáhnout v těchto zemích ve srovnání se Společenstvím převažuje nutné náklady na dopravu na trh Společenství. Je však třeba předpokládat, že vytvoření průmyslové výroby pořadačů v sousedních zemích by bylo výsledkem převedení výrobních operací z ES. Ačkoli byly již zmíněny obchodní záměry na přesun výroby do těchto zemí, části, které měla Komise k dispozici, sestávaly pouze ze srovnání nynějších nákladů na pracovní sílu a nákladů na dopravu. Na tomto základě ještě před zavedením antidumpingových opatření na MKP by tato srovnání hovořila pro okamžitý návrat výroby pořadačů. Takto se ukazuje, že firma, která se rozhoduje o přesunu výroby, zvažuje také další důležité faktory. V této souvislosti je třeba brát v úvahu náklady na přesun výrobních kapacit samotných a zejména pak nejis- totu spojenou s rychle se rozvíjejícími zeměmi. Předpokládá se, že u rozhodnutí přesunout výrobu do zemí střední a východní Evropy by možný dopad zvýšení cen MKP vzhledem k tomu, že by bylo limitováno na 1,6 % v průměru, hrál jen nepatrnou nebo žádnou roli. Následně nebyl předložen žádný závažný důkaz, který by ukazoval na to, že by zavedení cla na MKP vedlo k přesunu výroby pořadačů do zemí střední a východní Evropy a k význam- nému nárůstu dovozu pocházejícího z těchto zemí. b. 3) Konkurence z Dálného východu (58) Jeden z vývozců předložil informaci, podle které mohou být hotové pořadače z Dálného východu dováženy s cenou nižší než jsou jejich náklady na výrobu ve Společenství. relativně nízký a stabilní. Podle toho také téměř všichni výrobci pořadačů ve Společenství, tj. malé společnosti stejně jako velké snižují konkurenční dopad takového dovozu. Proto se považuje za nepravděpodobné, že by se situace mezi výrobci pořadačů z Dálného východu a z ES, pokud jde o konkurenceschopnost, změnila zavedením opatření ohledně dovozu pořadačů do Společenství. c) Závěr o konkurenci ze třetích zemí (59) Závěrem nebylo možno konstatovat, že by zavedení anti- dumpingových opatření na pořadače mělo významný vliv na konkurenceschopnost výrobců pořadačů z ES ve vztahu k výrobcům pořadačů mimo Společenství. Tento závěr se týká jak standardních tak zakázkových pořadačů. C. Dopad na výrobní odvětví Společenství (60) Pokud jde o následky neexistence antidumpingových opa- tření pro výrobní odvětví Společenství, bylo konstatováno v prozatímním stadiu (76. bod odůvodnění nařízení o pro- zatímním clu), že by docházelo k dalšímu zhoršování finanční situace výrobního odvětví Společenství. Od roku 1992 se opakující ztráty by pokračovaly přes dalekosáhlou restrukturalizaci, která již byla provedena. Je třeba dodat, že hluboce pokleslý stav čistých aktiv a výše krátkodobého dluhu by se staly neudržitelnými. Z obchod- ního pohledu by ani redukce škály výrobků nabízených výrobním odvětvím Společenství jako reakce na snížení cen nemohla být řešením. Pokud by výrobce ze Společen- ství lákalo tak učinit, ztratili by jednu ze svých výhod oproti konkurenci a z důvodu roztroušenosti své průmys- lové klientely by nebyli schopni dosáhnout vysokých objemů výroby a prodeje nutných pro tento typ výrobního odvětví. Z průmyslového hlediska byly investice do auto- matizace zároveň důležité i úspěšné a jejich výsledkem je vysoce konkurenceschopná průmyslová výroba na světové úrovni. Při současné situaci automatizace a integrace, kdy každá společnost disponuje některými unikátními zaříze- ními, jako jsou zařízení na zpracování kovů, by bylo nemožné opustit některé výrobní linky, aniž by se zhoršila situace ostatních. Dovozní statistiky Eurostat ukazují, že dovoz plastových kancelářských potřeb s původem v těchto zemích je Z těchto důvodů a jako následek nerovné soutěže ze strany dumpingového dovozu by výroba ve Společenství během krátké doby ztratila životaschopnost a zcela by zmizela. 11/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 179 D. Závěr (61) Z předchozího vyplývá, že se potvrzují závěry Komise z nařízení o prozatímním clu o zájmech Společenství. Z přezkoumání širokého spektra hledisek a různých zájmů skutečně nevyplynuly žádné závažné důvody, které by vedly k závěru, že přijetí konečných opatření by nebylo v zájmu Společenství, a to v souladu s článkem 21 základ- ního antidumpingového nařízení. IX. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ A. Obecně (62) Je třeba připomenout, že podrobné výpočty použité pro stanovení úrovně odstranění újmy v prozatímním stadiu byly založeny na úrovni ceny podle kategorie modelů se stejnou specifickou charakteristikou (založeno na relativ- ních průměrných nákladech na výrobu včetně zisku) pro modely vyráběné ve Společenství, které se nejlépe prodá- vají (60 % na objemu). Tato úroveň pak byla porovnána s cenou maloobchodní dovážených výrobků nebo v pří- padě, že to bylo vhodné, s dovozní cenou zboží s náklady, pojištěním a dopravou přizpůsobenou úrovni dodání kli- entovi pro každou odpovídající kategorii. Aby bylo zajiš- těno spravedlivé srovnání, byly porovnávány pouze kate- gorie se stejnými základními charakteristikami a pro všechny stejné kategorie se uvažovalo, že clo by mělo pokrýt rozdíl mezi vypočtenou úrovní ceny, která nepů- sobí újmu, a skutečnou prodejní cenou do Společenství dovážených výrobků. Takto stanovené zvýšení ceny na kategorii pak bylo vyjádřeno jako procentuální část ceny dováženého zboží před přechodem hranic Společenství pro každou kategorii. Tak byla stanovena jedna úroveň odstranění újmy pro každou zemi, které se týká opatření, výpočtem váženého průměru úrovně odstranění újmy na kategorii. (63) K této otázce jeden z dovozců namítal, že užitím metody založené na průměru pro porovnání mezi dumpingovým rozpětím a úrovní odstranění újmy, Komise nemohla pře- zkoumat různé situace převažující v různých částech trhu. Požadoval, aby Komise porovnala pro každou část trhu (např. mechanismy o dvou kroužcích) stanovenou úroveň odstranění újmy s dumpingovým rozpětím a ponechala pouze nejnižší rozpětí na část pro výpočet konečného prů- měru jediného cla pro všechny části. základního antidumpingového nařízení a předchozí praxi výpočtů cla nižšího než je dumpingové rozpětí v přípa- dech, kdy je takové clo dostačující pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. K tomuto pří- stupu opravňuje skutečnost, že současné antidumpingové jednoho obdobného výrobku, šetření zahrnuje prodej u kterého byly konstatovány různé kategorie a modely, které si navzájem konkurují. (64) Za těchto podmínek se potvrzuje metoda úrovně odstra- nění újmy, jak je uvedena v bodech 82 až 84 odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení. B. Výše a forma cla (65) Na základě výše uvedených závěrů o dumpingu, újmách, příčinné souvislosti a zájmech Společenství byla přezkou- mána možná forma a výše antidumpingových opatření, aby byly odstraněny účinky deformace obchodní výměny způsobené škodícím dumpingem a opět nastoleny spra- vedlivé podmínky na trhu s MKP ve Společenství. (66) Protože úroveň cen, na které by byly újmu působící účinky dovozu odstraněny, byla nižší než dumpingové rozpětí obou dotyčných vyvážejících zemí, byla úroveň odstranění újmy použita pro stanovení úrovně opatření. (67) Ukázalo se, že udělení vlastního statutu společnosti WWS ovlivňuje prozatímní závěry. Byla užita výše popsaná metoda pro určení vlastní úrovně odstranění újmy pro tuto společnost, tato úroveň byla stanovena na 32,5 %. (68) Snížená úroveň odstranění újmy pro WWS přinesla zvý- šení úrovně odstranění újmy pro všechny další vývozce z Čínské lidové republiky z 35,4 % na 39,4 %. (69) Na tomto základě budou uložena následující konečná anti- dumpingová cla ve formě cla ad valorem: Výše cla – Malajsie: – Čínská lidová republika: – WWS: 10,5 % 32,5 % 39,4 %. K tomu je třeba poznamenat, že metoda výpočtu použitá v tomto případě odpovídá požadavkům čl. 9 odst. 4 – reziduální clo pro všechny ostatní společnosti: 180 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 25 C. Forma cla pro mechanismy o 17 a 23 kroužcích (70) Bylo však konstatováno, že zavedení hodnotového cla na mechanismy o 17 a 23 kroužcích ve stejné výši jako je clo použité na další mechanismy není vhodné vzhledem k roz- dílu v ceně mezi těmito dvěma kategoriemi. závažnost újmy způsobené výrobnímu odvětví Společen- ství se považuje za nutné, aby byly částky zajištěné formou prozatímního antidumpingového cla z transakcí zahrnu- jící dotyčný výrobek s konenčou platností vybrány ve výši konečného cla. V této souvislosti se poznamenává, že dovozní ceny mechanismů o 17 a 23 kroužcích jsou podstatně vyšší než průměrná dovozní cena pro všechny mechanismy. Za těchto okolností, při zvážení výlučnosti některých mož- ností použití těchto mechanismů a snadnosti, s jakou lze tyto výrobky identifikovat, se pokládá za vhodné, že při výpočtu úrovně odstranění újmy by měla být věnována řádná pozornost značně vysoké ceně mechanismů o 17 a 23 kroužcích a intenzitě konkurence mezi některými částmi trhu zajištěním, aby nepodléhala vlivům nepřimě- řených rozporů v ceně. Toho by mohlo být dosaženo tak, že mechanismy o 17 a 23 kroužcích budou dováženy nad určitou adekvátní cenovou úrovní jako jiné mechanismy, aby byla odstraněna újma způsobená dumpingovým dovo- zem. Za těchto okolností se považuje za vhodné stanovit opatření v jiné formě než je clo podle hodnoty. Na základě cenového srovnání, které bylo provedeno (viz 62. bod odůvodnění), se předpokládá, že by výše uvedené poža- davky byly splněny, kdyby bylo zajištěno, že dovozní cena zahrnující náklady na zboží, pojištění a dopravu pro mechanismy o 17 a 23 kroužcích bude zvýšena minimálně na 325 ECU na 1 000 kusů. X. ZÁVAZEK (71) V souladu s čl. 8 odst. 2 základního antidumpingového nařízení se lhůta pro připomínky po konečném vyhlášení vztahovala také na nabídky závazků. Čínský vývozce, kte- rému byl udělen vlastní statut, zaslal krátce po tomto ter- mínu dopis, ve kterém vyjádřil svou ochotu nabídnout závazek. K této otázce se předpokládá, že vzhledem k vysokému počtu typů mechanismů vyvážených touto společností, by v tomto případě bylo prakticky nemožné závazek stanovit a sledovat. Žádná formální nabídka závazku ze strany vývozce nakonec nebyla doručena. XI. VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA (72) Vzhledem k rozsahu dumpingového rozpětí stanoveného pro vývozní výrobce a vyvážející země a s ohledem na (73) Pokud jde o WWS, inkaso výběr antidumpingového cla by měl být omezen na výši uloženého konečného cla, tj. 32,5 %. (74) Kde je možné prokázat ke spokojenosti celních úřadů, že byly záruky složeny ve vztahu k mechanismům o 17 a 23 kroužcích, měl by být výběr zajištěných částek omezen na uložené konečné clo pro tento typ mechanismů, pokud je nižší než zajištěná částka, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů, které spadají pod kód KN ex 8305 10 00 a pocházejí z Malajsie a Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení sestávají mechanizmy kroužkových pořadačů ze dvou obdélníkových ocelových destiček nebo drátů s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků nebo malým rozvíracím ocelovým mechanizmem připevněným na mechanizmu kroužkového pořa- dače. 2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, je tato: a) pro mechanismy o 17 a 23 kroužcích (kód TARIC 8305 10 00 20) pocházející z Čínské lidové republiky a Malaj- sie se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 ECU za 1 000 kusů a čistou cenu franko hranice Spole- čenství před proclením; b) pro jiné mechanismy než jsou mechanismy o 17 a 23 krouž- cích (kód TARIC: 8305 10 00 10) Malajsie Čínská lidová republika: – WWS – všechny ostatní společnosti Výše cla Doplňkový kód TARIC 10,5 % – 32,5 % 39,4 % 8934 8900 11/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 181 3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týka- jící se cel. možné určit, že záruky byly složeny ve vztahu k mechanis- mům o 17 a 23 kroužcích, použije se písmeno b); Článek 2 1. Částky zajištěné pomocí prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení (ES) č. 1456/96 se s konečnou platností vyberou takto: a) u zajištěných částek, u kterých je možné ke spokojenosti cel- ních orgánů určit, že záruky byly složeny ve vztahu k dovozu mechanismů o 17 a 23 kroužcích, se vybíraná částka ze záruky rovná nejvýše částce vypočtené podle čl. 1 odst. 2 pís- meno a), pokud je nižší než zajištěná částka. Pokud není b) u částek zajištěných ve vztahu k jiným mechanismům, než mechanismům o o 17 a 23 kroužcích, se výběr provede ve výši konečně uloženého cla, pokud je nižší než zajištěná částka nebo se jí rovná. V ostatních případech se zajištěná částka vybere v plné výši. 2. Zajištěné částky, které převyšují konečnou sazbu antidumpin- gového cla, se uvolňují. Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 20. ledna 1997. Za Radu předseda H. VAN MIERLO


VERORDENING (EG) Nr. 91/97 VAN DE COMMISSIE van 20 januari 1997 tot vaststelling van de landbouwomrekeningskoersen


title: Council Regulation (EC) No 154/97 of 20 January 1997 amending Regulation (EEC) No 619/71 laying down general rules for granting aid for flax and hemp

eurovoc_concepts:
aid system
aid to agriculture
flax
food processing
hemp
production aid


title: Commission Regulation (EC) No 88/97 of 20 January 1997 on the authorization of the exemption of imports of certain bicycle parts originating in the People's Republic of China from the extension by Council Regulation (EC) No 71/97 of the anti-dumping duty imposed by Council Regulation (EEC) No 2474/93

eurovoc_concepts:
China
import
import policy
spare part
tariff exemption
two-wheeled vehicle


title: Kommissionens Forordning (EF) nr. 88/97 af 20. januar 1997 om bevilling til fritagelse af importen af visse dele til cykler med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik fra den ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 fastsatte udvidelse af den antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EØF) nr. 2474/93


title: REGOLAMENTO (CE) N. 90/97 DELLA COMMISSIONE del 20 gennaio 1997 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 90/97, annettu 20 päivänä tammikuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi