title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA- PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET - SAMHØRIGHED OG INFORMATIONSSAMFUNDET

eurovoc_concepts:
economic and social cohesion
information technology
liberalisation of the market
telecommunications
transmission network

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 22. 01. 97 KOM(97) 7 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET SAMHØMGHED OG INFORMATIONSSAMFUNDET m • „»rit: i i l- È-H '#I # 1/ 5 åfk ! M« ' "a-* : I fi ^ ! i '$& <K ? i * "V i i ! / il ; iK i ak *l1| 4^ ' 1 !» < *w& ; "# ! ' ? ' î't-j i ^Vf^ i "W"* 1 • P1* \ ir i f ir'. '. il i 3?«P INDHOLDSFORTEGNELSE FORORD PROBLEMSTILLING BAGGRUND • • RAMMELOVGIVNING STRUKTURFONDENES ROLLE VEJEN FREM • • • FREMME AF SAMHØRIGHEDEN GENNEM LOVGIVNINGSPROCESSEN. FÆRDIGGØRELSE AF NETINFRASTRUKTURERNE. OG STIMULERING AF EFTERSPØRGSLEN KONKLUSIONER STATISTISK BILAG FORKLARENDE BEMÆRKNINGER FORORD Kommissionen vedtog for nylig i overensstemmelse med traktatens artikel 130 B sin første rapport om økonomisk og social samhørighed. Denne meddelelse er et led i opfølgningen af henstillingerne og analysen i rapporten om informationssamfundet. Den kompletterer grønbogen "Liv og arbejde i informationssamfundet: mennesket i centrum" (hvori der blev foretaget en analyse af en række spørgsmål i forbindelse med social samhørighed), ved bl. a. at fokusere på de regionale aspekter af problemet. I forbindelse med globaliseringsprocessen og de dermed følgende krav om større konkurrenceevne på verdensplan rummer det fremspirende informationssamfund et væld af muligheder: konkurrencemæssige fordele for virksomheder og områder, mere effektive organisationsformer samt nye samhandels-, uddannelses- og beskæftigelsesmuligheder. Et af de væsentligste formål med den gradvise liberalisering af telemarkederne er netop at tilbyde disse muligheder i hele Europa. Det er dog ikke alle europæiske regioner, borgere eller virksomheder, der er lige veludrustet til at udnytte disse muligheder, det være sig af geografiske, sociale eller økonomiske årsager, men det er indlysende, at de i et stadigt mere globaliseret samfund er tvunget til at konkurrere ikke blot på EU-plan, men også på verdensplan. Selv om åbningen af telemarkedet og harmoniseringsforanstaltningerne i princippet skulle omfatte hele EUs område, er der dog en væsentlig risiko i, at investeringerne i visse regioner vil blive forsinket. Udviklingen af informationssamfundet må derfor i fornødent omfang suppleres med politisk handling for at udjævne de eksisterende forskelle og for at sikre, at informationssamfundet udvikler sig i det ønskede tempo i hele EU. Dette kræver medvirken af og samordning mellem regioner, nationale regeringer og EU-institutionerne for at undgå en polarisering mellem "informationsrige" og "informationsfattige", efterhånden som de nye teknologier breder sig. I dette dokument ser man først på, hvor der er brug for handling, og derefter redegøres der for problemstillingen, baggrunden og vejen frem for så vidt angår strategien for lovgivning, investeringer og stimulering af efterspørgslen. Af hensyn til en harmonisk regionaludvikling er det vigtigt at tilstræbe, at fremskridtene på dette område bliver sammenhængende. PROBLEMSTILLING 1) Informationssamfundet åbner mulighed for dybtgående økonomiske, sociale og institutionelle forandringer inden for alle aktivitetsfelter '. Informationssamfundet i sig selv har også et stort potentiale, når det gælder om at styrke den økonomiske og sociale samhørighed som omhandlet i traktatens artikel 130 A ved at forbedre regionernes konkurrenceevne. Konkurrenceevnen afhænger i stadigt højere grad af regionernes evne følger med informationssamfundet. integrere de nye teknologier, som til at Informations- og kommunikationsteknologier (IKT) kan give virksomheder større reel valgmulighed med hensyn til beliggenhed, så virksomhederne kan nyde godt af forskelle i driftsomkostninger og/eller afsætningsmuligheder. IKT kan gøre det lettere for regionerne både at bevare en stor del af den samlede værditilvækst og at tiltrække og udvikle nye aktiviteter med høj værditilvækst. Informationssamfundet kan også medvirke til at fjerne uviljen mod at etablere virksomheder uden for byområder og på den måde tiltrække øgede investeringer til landdistrikter, hvor de i relative omkostninger ved virksomhedsetablering byområderne, og som kan tilbyde høj livskvalitet. lavere end typisk er 2) Informationssamfundet giver også store muligheder for at skabe nye former for beskæftigelse og job, der kræver højt kvalificeret personale, navnlig ved at udstyre små og mellemstore virksomheder, som er den største kilde til jobskabelse, vækst og forbedring af konkurrenceevnen, med de faciliteter, der er nødvendige, for at de kan forny sig og tilpasse sig til de hurtigt skiftende økonomiske forhold. Undersøgelser, som Kommissionen har ladet foretage , tyder på, at en liberalisering af telemarkederne kombineret med hurtig indførelse af IKT vil få positive virkninger for beskæftigelsen, som langt opvejer eventuelle tab af arbejdspladser i telesektoren. Problemet er blot, hvordan man skal håndtere tidsforskydningen mellem disse processer: dem, der først tilpasser sig, og som er på forkant med udviklingen af nye produkter og tjenester, vil sandsynligvis opnå store konkurrencemæssige fordele efter princippet "den, som kommer først til mølle, får først malet", mens det hos dem, der ikke hurtigt nok er i stand til at indføre sådanne teknologier, helt sikkert vil få negative beskæftigelsesmæssige følger. Socioøkonomisk set åbner informationssamfundet mulighed for nye arbejdsformer såsom fjernarbejde og kan gøre arbejdsmarkedet tilgængeligt for flere mennesker og give en mere fleksibel arbejdstid. Gennem informationssamfundet kan man også løse en række mobilitets- og adgangsproblemer, fx som følge af lange afstande og/eller dårlige transportinfrastrukturer, navnlig i landdistrikterne. Endvidere åbner det nye muligheder i uddannelses- og sundheds- og plejesektoren, og det giver større gennemsigtighed i den offentlige forvaltning. Dette var blot for at nævne nogle få eksempler. 3) Alle disse processer har også vidtgående rumlige og sociale virkninger. Selv om IKT ikke i sig selv har eller medfører nogen specifik rumlig virkning, påvirker IKT- indførelsen alligevel regionernes evne til at udnytte og udvikle de menneskelige ressourcer, infrastrukturerne mv. og er derigennem bestemmende for en regions udviklingspotentiale. Dette er vigtigt, navnlig for små og mellemstore virksomheder, 4 der er rygraden i de regionale økonomiske strukturer, frem for alt i de ugunstigt stillede områder. Samtidig risikerer man at skabe nye former for social udelukkelse, hvis ikke alle borgere får samme muligheder for adgang til informationssamfundet. Informations- og telekommunikationsinfrastrukturernes kvalitet er helt afgørende for menneskets faktiske muligheder for at deltage i informationssamfundet. Af andre faktorer kan nævnes, at brugerne skal have det fornødne kvalifikations- og uddannelsesniveau til i udstrakt grad at kunne udnytte de tjenester, som informationssamfundet tilbyder, at den private og den offentlige sektor skal spille en proaktiv rolle i bestræbelserne for at fremme informationssamfundet, at der skal tilvejebringes fornøden organisations- og investeringskapacitet til videreførelse af en effektiv informationssamfundsstrategi, at der skal tilvejebringes et passende tekniske grundlag informationssamfundsaktiviteterne, og at formidling af offentligheden skal bevidstgøres om informationssamfundet. for nem 4) Hvis privatpersoner, institutioner og virksomheder i alle dele af EU skal kunne udnytte de muligheder, der ligger i informationssamfundet, er det en forudsætning, at ovennævnte faktorer er til stede overalt i EU. Når man ser på dataene i det statistiske bilag til dette dokument, fremgår det, at der fortsat er stor forskel mellem de rigeste og de ugunstigt stillede områder i EU med hensyn til, hvordan de er udstyret med basisinfrastrukturer, hvad tjenesterne koster, hvor pålidelige de er, og i hvor høj grad der er adgang til avancerede tjenester. for konkurrence på abonnentlinjer og Ser man fx på antallet af husstande med adgang til kabelnet (som siger noget om de indførelse af fremtidige muligheder bredbåndstjenester), havde omkring 97% af den belgiske befolkning og 84% af den nederlandske befolkning i 1993 adgang til kabel-tv, sammenlignet med 0% i Italien og Grækenland, 2% i Portugal og 8% i Spanien. Et andet eksempel er i begyndelsen af 1996 kostede en informationssamfundsydelsernes pris: telefoninstallation i samhørighedsregionerne end i EU's "kerneregioner". I Irland og Grækenland var priserne henholdsvis 65,0% og 76,0% højere. 32,5% mere privatpersoner gennemsnit hos i Ofte dækker gennemsnitstal over store forskelle i de enkelte lande. I Portugal var der fx 62 abonnentlinjer på 100 indbyggere i Lissabon mod 29 i gennemsnit i det øvrige Portugal og kun 18 på Azorerne. I Spanien var der således 45,2 abonnentlinjer pr. 100 indbyggere i Madrid mod 36 i gennemsnit i det øvrige Spanien og kun 22 linjer i Extremadura. I Grækenland var der i Storathen 52 linjer pr. 100 indbyggere mod kun 27 i Østmakedonien. Der er også noget, der tyder på, at visse grupper og enkeltpersoner kan fa problemer med at tilpasse sig informationssamfundet, og at der må gøres noget for at imødekomme disses behov. Det afgørende spørgsmål er derfor, hvordan man kan kombinere udviklingen i informationssamfunds- rolle, strukturinterventionerne skal spille for hurtigt at mindske disse forskelle og fremme et informationssamfund i samhørighedens tegn. telekommunikationspolitikken med den og BAGGRUND Rammelovgivning 5) Kommissionen har fremmet og støttet liberaliseringen af telemarkederne, idet den erkender, at der er behov for at fremskynde udbredelsen af telenet, at fremme innovation af ydelser og net og at få sænket priserne, hvilket igen skulle bane vej for yderligere innovation og udvikling af nye applikationer. Samtidig bygger Kommissionens politik på erkendelsen af, at det - også i det fremspirende, stadigt mere konkurrenceprægede miljø på teleområdet - er af afgørende betydning at sikre, at der udbydes forsyningspligtydelser, og at der om nødvendigt tilvejebringes finansiering gennem oprettelse af af markedsaktørerne. Man har valgt denne fremgangsmåde dels for at undgå, at nye udbydere, der ikke er forpligtet til at levere forsyningspligtydelser og sandsynligvis koncentrerer deres aktiviteter om såvel virksomheder som private i og omkring større byer , kun snupper alle godbidderne, dels for at sikre, at alle EU's borgere har adgang til en overkommelig pris. Forsyningspligtprincippet er et centralt element i den europæiske samfundsmodel og bidrager til solidaritet og ligebehandling. Det er også et væsentligt element i den økonomiske og sociale samhørighed. Forsyningspligtydelsernes betydning for samhørigheden blev også understreget i den første rapport om økonomisk og social samhørighed. tjenester af høj kvalitet specifikke mekanismer til en række finansieret 6) Det siges ofte, at liberaliseringen og konkurrencen ikke kan undgå at nå ud i alle EU's kroge \ Med den nuværende hurtige teknologiske udvikling, vil vi dog hyppigt komme til at opleve nye investeringer, nye ydelser og skærpet konkurrence i EU's "kerneregioner", og hvis der ikke gøres en indsats som modvægt hertil i de øvrige områder, vil det påvirke udviklingen og beskæftigelsesmulighederne og medvirke til fortsat at opretholde en relativ kløft mellem de forskellige områdetyper. Derfor er det set ud fra et samhørighedssynspunkt nødvendigt at holde øje med rammelovgivningen og mere specifikt med forsyningspligtydelsernes omfang, så det sikres, at alle områder får fuld glæde af alle fordelene ved liberaliseringen i form af overkommelige priser, bedre serviceniveau og innovation. Rammelovgivningen bør i overensstemmelse med konkurrencereglerne i fornødent omfang suppleres med målrettet investeringsstøtte, så de positive virkninger også kan nå ud til EU's dårlige stillede områder, perifere områder og/eller landdistrikter. Strukturfondenes rolle 7) En undersøgelse7) for nylig af interventioner gennemført af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF) viser, at det generelt kun er en overraskende lille del (ca. 2,0%) af udgifterne, der går til investeringer i telesektoren. Desuden anvendes størstedelen af disse investeringer (ca. og kommunikationsinfrastrukturerne, især basistelefonnettet. Kun en meget lille del (ca. 0,3% af de samlede udgifter) af EU-støtterammerne (EUSR) er dermed afsat til foranstaltninger på efterspørgselssiden. En undersøgelse mål for mål viser ikke større forskelle. Det må konstateres, at der med fa undtagelser , og selv om i den nuværende informationssamfundet større opmærksomhed komplettering informations- opgradering 1,5%) fået har og til af programmeringsperiode, fremspirende informationssamfund og for at forberede regionerne på at udnytte dets muligheder fortsat begrænsede og utilstrækkelige er bestræbelserne støtte det for at Skema 1 - Samlede udgifter til EU-støtterammer (EUSR) for mål 1, 2, 3, 4 og 5b i telesektoren (1994-1999) Mio. ECU Medlemsstaterne EU I alt Privat Offentlig EUSR 33 0 27 46 2 005 1 332 / 417 524 382 877 369 437 81 504 85 087 117 280 %° 39^5 ~38~2 40,1 5Ô3 ÎÔÔfi Beløb 3 370 2 295 920 865 283 871 % 1ST Û 0~^8 0,3 0~3 ÏÔÔfi Telekommunikation'*0 - basistelefoni telefoni • - avanceret Telematikiv) I ALTV) i) ii) iii) EU-støtterammcrnc (El KSR) i % af det samlede beløb for den pågældende linje. % af det samlede budget for. EUSR (283 871 mio. ECU). Samlede bevillinger fil prioriterede felter, foranstaltninger eller enkeltaktioner vedrørende telekommunikation (infrastrukturer og tjenester) som anført i EUSR. Der foretages en yderligere sondring, nemlig mellem basistelefoni (etablering og modernisering af basistelefoni,, herunder digitalisering og lyslederkabler i nationale og regionale net) og avanceret telefoni (tilvejebringelse af avancerede teleinfrastrukturer og -tjenester såsom lyslederkabler i abonnentkredsløbet, satellitforbindelser, ISDN-net og bredbåndsnet). Bevillinger afsat til telematikapplikationer på en række områder såsom sundhed, uddannelse og transport. Denne linje omfatter også foranstaltninger vedrørende fjernarbejde, fjernundervisning og multimedieapplikationer. EUSR i alt og altså ikke summen af ovenstående poster. iv) v) 8) Arten af Kommissionens initiativer til støtte og stimulering af en mere udstrakt udbredelse af informationsinfrastrukturer og -applikationer i ugunstigt stillede områder har med tiden udviklet sig fra STAR-programmet , som lagde stor vægt på infrastrukturer, til' TELEMATIQUE-programmet1 \ hvis hovedformål var at fremme efterspørgslen sikre en effektiv udnyttelse af teleinfrastrukturer såvel i den offentlige som i den private sektor. teletjenester og at efter Skema 2 - Samlede udgifter til EU-initiativer i telesektoren Mio. ECU Medlemsstaterne EU I alt Privat Offentlig EU- % Beløb % Telekommunikation 6- • -basistelefoni - avanceret telefoni Telematik 0 4 6 6~ I ALT i) 3 337 Samme fodnoter som i skema 1. initiativer 41 Ôj 24 166 41; ÔJ 24 112 46,6 1ÔJÔ 46,0 48,3 87 TÂ 52 34l 0,7 0,8 0,4 2,7 '. 3 280 5 910 100,0 12 527 100,0 Den Europæiske Socialfond (ESF)n) har gennem sine interventioner under de forskellige mål og EU-initiativerne EMPLOYMENT og ADAPT fokuseret meget på at fremme relevante uddannelsestiltag og støttestrukturer for beskæftigelse og 7 kvalifikationer i informationssamfundet. I 1996 blev ADAPT-initiativet styrket med en række nye aktioner, ADAPT-BIS (Building the Information Society), der har til formål at fremme en dynamisk socialpolitik, der skal lette overgangen til informationssamfundet. Strukturfondene er også et vigtigt værktøj i bestræbelserne for at fjerne risikoen for, at landdistrikterne sakker bagud i udviklingen, idet de både finansierer etableringen af IKT-infrastrukturer i afsidesliggende landdistrikter (navnlig i mål 1 -regioner) og hjælper landdistrikterne med at udnytte de nye beskæftigelsesmuligheder12). initiativ for I 1994 iværksatte Kommissionen IRISI-initiativet (tværregionalt informationssamfundet), som skal vise, hvordan man kan gøre offentligheden og beslutningstagerne, herunder den private sektor, mere bevidste om mulighederne. Metoden tager udgangspunkt i nærhedsprincippet begyndende nedefra. Formålet er at få fastslået, hvilke informationssamfundsforanstaltninger der er relevante for en specifik regions økonomiske struktur, for at skabe synergi mellem regionale ressourcer, privat kapital og strukturfondene og for at muliggøre tværregional 13) vejledning og undervisning '. IRISI blev en succes, og på basis heraf er der blevet iværksat en ny generation af innovative foranstaltninger for informationssamfundet (RISI) under artikel 10 i EFRU og artikel 6 i ESF,4). VEJEN FREM 9) Debatten om informationssamfundet og de mere politiske initiativer i forbindelse med informationssamfundet fokuserede oprindeligt på teknologiske aspekter og aspekter af forsyningssiden, men fokuserer nu også på de sociale aspekter og forskellige aspekter af efterspørgselssiden. Med de gennemgribende og systematiske ændringer, som informationssamfundet medfører, er det af afgørende betydning at få alle relevante handlingsområder integreret og at få alle interesserede aktører på lokalt, regionalt og nationalt plan samt på EU-plan med. Fremme af samhørigheden gennem lovgivningsprocessen rapport om 10) Forsyningspligtydelserne er dynamiske og evolutionære og må derfor overvåges løbende, og Kommissionen skal således første gang senest pr. 1. januar 1998 forsyningspligtydelsernes omfang, kvalitet, niveau og aflægge prisoverkommelighed \ Kommissionen skal desuden senest pr. 31. december 1999 undersøge og aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen taletelefonitjenesten og om udbud af af direktivet om ONP-vilkår forsyningspligtydelser for. Der er bred enighed om, at forsyningspligtydelser løbende skal tilpasses den teknologiske udvikling og ændringer i EU-borgernes behov og forventninger. Fremover kunne man som led i udviklingen af princippet om forsyningspligtydelser eller fastsættelse af krav til offentlige tjenester forestille sig, at der blev flere tilpasset forskellige brugergrupper såsom små og minimumstjenesteniveauer mellemstore virksomheder, sundhedscentre eller uddannelsesinstitutioner. Adgang til mere avancerede tjenester og abonnenttilslutning til digitalcentraler kan bane vejen for ISDN-net. Offentlig adgang og adgang for "lokalsamfund", herunder tilslutning af skoler, læreanstalter, hospitaler, offentlige kontorer, universiteter og andre højere biblioteker og andre offentlige organer, kan have særlig betydning i ugunstigt stillede områder, hvor der kan være fare for, at adgangen til avancerede teletjenester forsinkes, hvis man overlader det hele til markedskræfterne. I den forbindelse vil det med jævne mellemrum også blive vurderet, om der er behov for eventuelt at omdefinere til forsyningspligtydelser på EU-plan. forsyningspligtydelser princippet og/eller adgang om hele befolkningen ved Hvis informationssamfundet, må der opnås enighed om, hvordan forsyningspligtydelserne skal være, og hvordan der skal betales for dem. kunne nyde fordelene godt skal af For at lette overvågningen opfordrer Kommissionen derfor medlemsstaterne og regionerne til i 1997 og fremover fortsat at føre en bred og velstruktureret debat om forsyningspligtydelser og offentlig adgang med den brede offentlighed, små og mellemstore virksomheder, samfundsorganisationer, uddannelsesinstitutioner og lokalsamfund. Denne debat vil give grundlæggende og uundværlige oplysninger om, hvordan forsyningspligtydelser og de nationale tilsynsmyndigheders rrtandåt i de enkelte 'medlemsstater skal udformes fremover. På den måde sikres der fuld gennemsigtighed i overvågningen. For at stimulere efterspørgslen er det vigtigt i forsyningspligtydelsernes omfang at lade offentligheden fa adgang til de nye tjenester. Dette spørgsmål behandles yderligere i punkt 13. i takt med udviklingen 11 ) Medlemsstaterne har hovedansvaret for, at rammelovgivningen tilpasses de nye konkurrencevilkår så hurtigt som muligt. Kommissionen henstiller til dem, at de gennemfører liberaliseringen så hurtigt som muligt. Lovgivningsreformen foregår så langsomt i visse medlemsstater, at den sandsynligvis kommer til at modvirke samhørigheden, fordi usikkerheden på lovgivningsområdet meget vel kan være med til at holde nye investeringer væk. Licenserne til teleselskaberne er et effektivt middel til fremme af samhørigheden. Under hensyntagen til proportionalitets princippet og behovet for åbne markeder med fri konkurrence i EU kunne dette middel undersøges nærmere med henblik på integrering af diverse dækningsmål såsom ugunstigt stillede regioner. Konkurrencepolitikken spiller en vigtig rolle, og Kommissionen vil fortsat sørge for, at der ikke lægges hindringer i vejen for nyligt liberaliserede markeder og/eller nyligt fremspirende markeder. „. færdiggørelse af netinfrastrukturerne. 12) Hovedansvaret for udvikling og etablering af informationssamfundet ligger hos de private virksomheder, teleoperatørerne og tjenesteudbyderne. Selv i ugunstigt stillede områder vil investeringer i teleinfrastrukturer kunne være rentable i mange underområder. Digitaliseringen af mellembysnettet og lokalcentraler samt udvidelse af GSM, for blot at nævne et par eksempler, vil sandsynligvis give overskud lige fra begyndelsen i de tættest befolkede byområder. Der er fortsat en stor investeringskløft mellem samhørighedsregionerne og det øvrige EU. Desuden er det i mål 1-regioner (og mere generelt i fattige områder, landdistrikter og perifere områder) dyrere at oprette og drive nye linjer end i andre områder, og BNP pr. indbygger har tendens til at være lavere. Det anslås for eksempel at koste ca. 4-5 mia. ECU at digitalisere de sidste 10% af nettet i Grækenland, Irland, Italien, Portugal og Spanien19). Et fuldt digitaliseret net vil således ikke kunne oprettes uden store ekstrainvesteringer. Offentlig støtte kan være berettiget ud fra den betragtning, at der ellers vil kunne gå lang tid, inden udviklingen slår igennem i visse regioner ("time gap"). Det vil i givet fald dreje sig om støtte til fremme af etableringen af specifikke infrastrukturer eller tjenester (STAR-programmet er et godt eksempel herpå). Som fastslået i den første rapport i samhørighedslandene være om økonomisk og social samhørighed kan det nødvendigt at fremskynde etableringen af net i forbindelse med liberaliseringen. ledsageforanstaltninger træffe en for at række Kommissionen opfordrer således medlemsstaterne og regionerne til nøje at overveje investeringsbeslutningerne (også i indeværende EFRU-programmeringsperiode) og, når de træffer de pågældende beslutninger, at fastslå sammenhængen mellem investering og regional formåen. Kommissionen opfordrer dem endvidere til at koncentrere investeringerne om de projekter, der bidrager mest til samhørigheden, og om områder, hvor der ellers ikke ville blive investeret på normale markedsvilkår. partnerskab med Under medlemsstaterne nøje vufderê,^hvor *ôg hvornår det er helt oplagt at yde offentlig støtte til teleinvesteringer i overensstemmelse med konkurrencereglerne. EU-strukturpolitikkernei. -vil Kommissionen i. og stimulering af efterspørgslen 13) Betydningen af en politisk indsats for stimulering af efterspørgslen som et middel til at fremskynde og lette overgangen til informationssamfundet er blevet understreget fx af Den Rådgivende Gruppe om Konkurrenceevne og der hersker også bred enighed herom. i til nye forsyningspligtydelsernes omfang, er særdeles vanskeligt At vurdere det faktiske behov og den faktiske efterspørgsel, som indgår i revisionen af informations samfundet, fordi tjenester kan kræve ret store opstartsressourcer, hvilket kan hindre mange potentielle brugere i at afprøve de nye tjenester for at finde ud af, om de er nyttige eller ej2 \ Det kan være en omkostningseffektiv løsning at støtte direkte institutioner såsom skoler, offentlige adgang i biblioteker og lokale udviklingscentre. På den måde ville den brede offentlighed få adgang - hvilket ellers ville være udelukket - til tjenesterne, og det til en pris, der ligger langt, langt under, hvad det ville koste, hvis de enkelte husstande skulle have adgang. Man vil også kunne tilbyde omkostningseffektiv undervisning og vejledning, ligesom man vil kunne teste de forskellige tjenesters anvendelighed og popularitet. Mulighederne for at lade strukturfondene støtte sådanne ordninger vil blive undersøgt. informationstjenester 14) De nuværende egnede foranstaltninger til komplettering af udviklingen af nye avancerede infrastrukturer og applikationer. Der må tages initiativ til at integrere IKT-programmer med IKT- indeholder ofte IKT-programmer regionale ikke 10 undervisning og -bevidstgørelse, regional økonomisk strukturstøtte, startkapital til projekter og tilvejebringelse af risikovillig kapital er ofte stillede regioner kendetegnet Ugunstigt traditionelle organisationsstrukturer og mangel på formidlingsinstitutioner, hvilket i mange tilfælde resulterer i, at de politiske beslutningstagere ikke er i stand til at opstille relevante mål for informationssamfundet og gennemføre effektive planer. Der bør tages initiativ til oprettelse af kurser i organisation og virksomhedsledelse og til fremme af formidlingen af sådanne kundskaber i regionen. En effektiv metode til fremme af efterspørgslen efter nye tjenester og applikationer er at tilskynde til samarbejde mellem virksomheder og mellem virksomheder og videncentre. ved Endelig hindrer den manglende erfaring med at anvende IKT visse dårligt stillede regioner i at deltage i informationssamfundet. For effektivt at kunne anvende avancerede IKT-applikationer kræves det, at man har computerkendskab, at der står egnede hjælpe- og vedligeholdelsestjenester til rådighed, og at man har visse sprogkundskaber - blot for at nævne nogle få ting. Derfor må der tages initiativ til at forbedre undervisningen i IKT, til at støtte fjernarbejde og til at fremme bevidstgørelseskampagner og uddannelses- og omskolingskurser i kommunikation og informationssøgning \ for. Kommissionen har derfor 15) Informationssamfundet er et dynamisk begreb. Som IRISI-initiativerne har vist, er det sandsynligt, at det tager forskellig form i forskellige sammenhænge alt efter strukturerne i det lokale produktionssystem, de lokale institutioner og de behov, ikke nogen befolkningens giver udtrykt færdigløsninger, men den har dog en metode, som den kan foreslå, og de fornødne ledsageinstrumenter. Udgangspunktet er erkendelsen af, at mulighederne i informationssamfundet bedst kan vurderes på regionalt plan. Kun gennem enighed, partnerskab og dialog mellem IKT-brugerne og -udbyderne på regionalt plan kan informationssamfundet blive tilpasset borgernes og virksomhedernes behov, i stedet for et teknologisk festfyrværkeri. En sådan buttom- up approach afspejler fremgangsmåden i de regionale beskæftigelsespagter som iværksat gennem den europæiske tillidspagt om beskæftigelse og støtter de små og som drivkraft bag regionaludvikling og mellemstore virksomheders rolle jobskabelse. Den rolle, skal bidrage informationssamfundet kan komme til at spille, når det gælder om at skabe forståelse i Europa for den kapacitet og det potentiale, som ligger gemt i regionerne, og om at fastslå og udnytte de forbedrede muligheder for såvel samhandelen på tværs af grænserne som økonomien. realitet, der er virkeliggøre store den en til at De regioner, der er med i IRISI- og RISI-initiativerne, er eksempler på denne fremgangsmåde. En af prioriterede opgaver er at samordne disse aktionstyper gennem strukturfondene i nært samarbejde med andre EU-finansieringsmekanismer, navnlig projekter i forbindelse med handlingsplanen for informationssamfundet. foretage Kommissionen vil informations- samfundsindholdet i de nye mål 2-programmer og i mål 1-programmerne, både før og efter revisionen i midten af 1997. En sådan analyse skal gøre det lettere for Kommissionen, medlemsstaterne og regionerne at fastslå, hvordan de kan støtte en meget nøje vurdering af 11 informationssamfundsaktiviteterne under de fastlægge fremtidige prioriteter. igangværende programmer, og at i mål 2- Kommissionen har for nylig fastlagt retningslinjer for programmer regionerne for programmeringsperioden 1996-1999, som bekræfter, at vægten skal lægges på praktiske IT-applikationer og -tjenester, der har vist sig at være effektive til at især skabe beskæftigelse og etablere eller bevare virksomheder, bevidstgørelses- og uddannelsesforanstaltninger. I samme ånd er Kommissionen ved at udarbejde nye retningslinjer for mål 1-regioner, hvor programmerne skal revideres i midten af 1997. Mål 1-, 5b- og 6-regionerne og medlemsstaterne opfordres til inden for de afstukne rammer at undersøge, hvordan de kan øge antallet af foranstaltninger vedrørende informationssamfundet. Ud over foranstaltninger i mål 1- og 2-regionerne agter Kommissionen at udnytte mulighederne i forbindelse med foranstaltninger i mål 3- og 4-regionerne til at støtte oprettelsen af kurser, hvor arbejdsløse og potentielt arbejdsløse undervises i anvendelse af for overgangsprocessen træffer forebyggende foranstaltninger, og at der gøres en indsats for at lette indførelsen af og tilpasningen til nye former for arbejdsorganisation kombineret med uddannelse og omskoling af arbejdstagere. informationssamfundet. Det anses for at være væsentligt informationssamfundet, virksomhederne til at 16) Ved at aktører fra ugunstigt stillede regioner deltager i det fjerde rammeprogram har man allerede skabt et grundlag for udnyttelse og formidling af resultater, applikationer og bedste praksis. Udarbejdelsen af det femte rammeprogram for FTU (forskning og teknologisk udvikling) giver endnu en mulighed for bedre at integrere i FTU-politikken og for at imødekomme brugernes samhørighedsdimensionen I Kommissionens angår hvad navnlig behov, 28) informationssamfundet. anføres etableringen af et brugervenligt informationssamfund som retningslinjer en af prioriteterne i det femte rammeprogram. For at øge komplementariteten med strukturpolitikkerne må i gennemførelsesfasen. regionerne tilskyndes deltage aktivt til at K O N K L U S I O N ER 17) Information anses i stadig højere grad som en meget væsentlig ressource, som hele verdensøkonomien afhænger af. Fremskridt inden for IKT kan begrænse den økonomiske betydning af afstand og give virksomheder og husstande adgang til vitale informationer uanset beliggenhed. Ved at kombinere traditionelt særskilte sektorer (fx telekommunikation, computere og medier) har IKT skabt en lang række muligheder arbejdspladser. Mulighederne for adgang til og effektiv udnyttelse af informationssamfundet er dog ulige fordelt på de forskellige EU-regioner. for udvikling af nye aktiviteter, tjenester og 18) Formålet med denne meddelelse er mindske forskellene og forbedre den økonomiske og sociale samhørighed, og derfor har man i meddelelsen bestræbt sig for at fastlægge en række hovedprincipper med hensyn til lovgivning, infrastruktur investeringer og efterspørgselsstimulering. 12 Medlemsstaterne må rammelovgivning. De bør navnlig: sørge for en passende udvikling af deres => fortsætte debatten om forsyningspligttjenesternes omfang og om begrebet offentlig adgang til informationssamfundet med enkeltpersoner, små og mellemstore undervisnings institutioner, regioner og lokalsamfund som en kilde til den fremtidige udvikling af rammelovgivningen samfundsorganisationer, virksomheder, ==> sørge for, at liberaliseringsprocessen bliver afsluttet så hurtigt som muligt =s> foretage en nøje undersøgelse af licensordningerne med henblik på integrering af dækningsmål såsom ugunstigt stillede regioner, idet der tages hensyn til proportionalitetsprincippet og behovet for åbne markeder med fri konkurrence i hele EU. Det henstilles til medlemsstaterne, at de: ==> prioriterer færdiggørelse og opdatering af telenettene, idet de fastslår sammenhængen mellem investering og regional formåen. På grund af de nuværende budgetmæssige begrænsninger bør støtten koncentreres om teleinfrastrukturinvesteringer, der yder så stort et bidrag som muligt til økonomisk og social samhørighed, og som ikke fordrejer konkurrencen i det nye miljø => vedtager en strategisk og integreret approach til informationssamfundet i partnerskab med regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, infrastruktur- og tjenesteudbydere og andre relevante aktører => i fornødent omfang opretter offentlige/private partnerskaber, så den private sektor inddrages, og det derved sikres, at der udvælges relevante projekter, at de bliver gennemført på en effektiv måde, og at de bliver økonomisk bæredygtige på lang sigt => tager en række initiativer (også under strukturfondene) inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og arbejdsorganisation som allerede lære foreslået informations i Kommissionens handlingsplan "At samfundet" og grønbogen "Liv og arbejde i informationssamfundet: mennesket i centrum". Bestræbelserne bør i stigende grad koncentreres om almen uddannelse og erhvervsuddannelse. i Kommissionen agter: => at tage hensyn til resultaterne af den debat, der foregår i medlemsstaterne (se ovenfor), ved videreudviklingen af sin politik for forsyningspligtydelser i forbindelse med sit lovgivningsinitiativ og navnlig med henblik på rapporten om direktivet om ONP-vilkår for taletelefonitjenesten og om forsyningspligtydelser, der skal fremlægges den 31. december 1999 13 at forbedre samordningen mellem de foranstaltninger, den gennemfører vedrørende informationssamfundet, navnlig hvad angår forholdet mellem fjerde rammeprogram for FTU og strukturfondene. Den agter også at intensivere mobiliserings- og bevidstgørelsesbestræbelserne og at sikre, at brugernes behov femte rammeprogram for FTU fortsat bliver ordentligt varetaget i det i løbet af foråret 1997 at udarbejde en meddelelse, der redegør for en række foranstaltninger, der skal iværksættes som opfølgning til samrådet og drøftelserne om grønbogen "Liv og arbejde i informationssamfundet: mennesket i centrum". Meddelelsen kommer til at indeholde et forslag til, hvordan socialpolitikken i informationssamfundet skal udformes for at mennesket virkelig kommer i centrum, idet der navnlig tages hensyn til kravet om praktisk orienterede aktiviteter at yde teknisk bistand til medlemsstater og regioner med henblik på at fremme nye i sin IKT, bl. a. elektronisk handel, og som virksomhedspolitik at øge de små og mellemstore virksomheders adgang til udnytte mulighederne i informationssamfundet, idet der tages hensyn til deres specifikke behov, samtidig med at informationsarbejdet om disse muligheder styrkes led til informationssamfundet at følge og løbende støtte medlemsstaternes og regionernes foranstaltninger under strukturfondene, navnlig for at udvikle en integreret og strategisk approach regional kapacitetsudvidelse på alle niveauer. Kommissionen vil også foretage en meget nøje vurdering af informationssamfundsindholdet i mål 1- og 2-programmerne, fremhæve informationssamfundets betydning i de nye retningslinjer for mål 1-regioner og udnytte mulighederne i forbindelse med mål 3- og 4-regioner samt ADAPT-BIS. fremme for at 14 STATISTISK BILAG GENERELLE TELEKOMMUNIKATIONS-/INFORMATIONSSAMFUNDSINDIKATORER29) 1. 1 Adgangsindikatorer forudsætning for, at virksomheder og husstande kan deltage aktivt Den første i informationssamfundet er, at de har let adgang til de underliggende net og det fornødne udstyr. Selv om en stor del af forskellene i EU efterhånden er udlignet, er der dog fortsat store geografiske forskelle, når det gælder, hvor længe en ny abonnent må vente på at få oprettet en telefonlinje i EU, hvilken kvalitet den pågældende linje har, og hvor mange tjenester den kan bære. NET ELLER TJENESTE Gennemsnit i "kerne staterne/ -regionerne n1 Gennemsnit i samhørig hedslandene/ -regionerne Afvigelse for samhørig hedslandene/ -regionerne (%) PSTN ' v ' , , « - Fejl pr. 100 abonnentlinjer 1994 - Digitallinjer (%) 1994 ISDN (primærtilslutning) - Geografisk dækning 1994 - Planlagt dækning 1996 ( Offentlige online-tjenester CompuServe-knuder pr. 1 mio. indb. 1995 Opringningsnumre pr. 1 mio. indb. 1995 11,3 71,2 85,0 100,0 0,54 1,94 32,6 60,6 32,3ij) 80,0 0,05 0,36 + 188,0 -15,0 -62,0 -20,0 -91,0 -81,0 i) De europæiske "kemcstater/-regioner" som defineret i Ncxus-undersøgelsen omfatter alle EU-medlemsstater undtagen samhørighedslandene (Irland, Grækenland, Spanien og Portugal) og samhørighedsregionerne i 11 alien. ii) Ved slutningen al' 1W5 hævdede den spanske teleoperator Telefonica at der var fuld dækning enten direkte fra en ISDN-central eller via fjernforbindelser. Tilsvarende erklærede Portugal Telecom, at der praktisk talt var 100% dækning (inkl. øerne i Atlanterhavet såsom Madeira). Oprettelsestiden er typisk 4 uger, idet den dog i mange områder er kortere, mens den kan være på op til 8 uger i afsidesliggende områder. I 1995 tog det fx reelt 20 arbejdsdage at blive tilsluttet nettet i delstaterne i det vestlige Tyskland og 8 arbejdsdage i Det Forenede Kongerige og Frankrig sammenlignet med 80 arbejdsdage i Grækenland. Kvaliteten og pålideligheden af linjer på de offentlige koblede telefonnet er også meget svingende både fra medlemsstat til medlemsstat og fra region til region. 1 Grækenland opstod der 1994 fx 53,0 fejl i gennemsnit pr. 100 abonnentlinjer mod et gennemsnit på 11,3 fejl ind under i de (svarende Samhørighedsfonden. ikke kommer til under en lande, der fjerdedel) En yderligere adgangsindikator er, i hvor høj grad der er etableret ISDlM-net næsten 85% af de europæiske "kemestaters/-regioners" område var i 1994 dækket af ISDN mod kun 32,3% i samhørighedsregionerne. 15 En anden indikator for de forskellige nationale og regionale niveauer for adgang til informationssamfundet kan udledes af kommercielle online-tjenesters dominans. I 1995 var der 180 opringningsnumre til online-tjenester (1 pr. 320 000 indbyggere) i Det Forenede Kongerige, 63 i Tyskland (1 pr. 1 150 000 indbyggere), 3 i Portugal (1 pr. 3 200 000 indbyggere) og 6 i Spanien (I pr. 6 600 000 indbyggere). 1. 2 Prisoverkommelighedsindikatorer Fysisk adgang til net og tjenester er en nødvendig forudsætning, men hermed er det ikke gjort: virksomheder og husstande skal have råd til at anvende dem. Her er der igen store forskelle mellem landene, når man sammenligner takststrukturerne. Fx kostede et telefonabonnement for privatpersoner (i % af BNP) i 1994 det dobbelte i samhørighedsregionerne (3 x og 2,5 x så meget i henholdsvis Portugal og Irland). PRIS Gennemsnit i "kerne staterne/ -regionerne" Gennemsnit i samhørig hedslandene/ -regionerne Afvigelse for samhørig hedslandene/ -regionerne (%) PSTN (ECU) - Installation hos privatpersoner - Abonnement for privatpersoner (to måneder) Lokalsamtaler spidsbelastningsperiode) (5 min. i v Mobiltelefon (1994 USD) - Tilslutning - Månedligt abonnement - Lokalsamtaler (3 min. ) Faste kredsløb (ECU) - Tilslutning - Månedlig leje 50 km - Månedlig leje 250 km 107,5 21,7 142,4 18,4 + 32,46 - 15,44 64,6 42,7 1,4 502,2 353,0 844,0 83,8 29,6 1,73 396,6 429,0 829,0 + 29,7 -30,7 + 23,6 -21,0 + 21,4 - 1,8 Den igangværende takstreguleringsproces ) har tendens til at ændre takststrukturerne, idet den medfører en hurtigere stigning i de faste afgifter for privatabonnenter, en absolut stigning i lokalsamtaletaksterne og et fald i prisen på fjernsamtaler og udlandssamtaler. steg den gennemsnitlige månedlige abonnementspris for Ifølge en OECD-undersøgelse erhvervskunder med 5,5% i faste priser, mens den gennemsnitlige månedlige abonnementspris for private steg med 15,5% i faste priser. Samme undersøgelse viser, at lokalsamtaletaksterne i perioden 1990-1994 steg med 37,3%, mens taksterne for fjernsamtaler og udlandssamtaler faldt med henholdsvis 24% og 25,5%. 16. 3 IJdnvttelsesgradsindikatorer At der tilbydes adgang til en overkommelig pris er ikke ensbetydende med, at befolkningen vil benytte sig af tjenesterne, og derfor er udnyttelsesgradsindikatorerne også et centralt element i ethvert forsøg på måle "samhørighedskløften" og dens følger. Antallet af abonnentlinjer pr. 100 indbyggere anvendes ofte for at måle udnyttelsesgraden af basistelefoni. 1 1995 var der i gennemsnit 54,3 abonnentlinjer pr. 100 indbyggere i "kerneregionerne" mod 40,2 i samhørighedsregionerne. Selv om taletelefoni er den vigtigste kommunikationsform for de fleste virksomheder og husstande, er det en forudsætning for informationssamfundets etablering, at man i stadigt højere grad benytter sig af andre former for elektronisk kommunikation såsom tekst, billeder og andre dataformer. Antallet af Internet-værter er fx en indikator for regioners og landes kapacitet til at deltage i informationssamfundet. I gennemsnit var der 1 Internet-vært pr. 200 indbyggere i "kerneregionerne" mod 1 pr. 1 300 i samhørighedsregionerne. UDNYTTELSESGRADSIMDIKATOR Gennemsnit i "kerne staterne/ -regionerne" Gennemsnit i samhørig hedslandene/ -regionerne Afvigelse for samhørig hedslandene -regionerne (%) Teletæthed 1995 - Abonnentlinjer pr. 100 indbyggere 54,3 40,2 -26,0 Mobiltelefoni 1995 - Mobiltelefoner pr. 100 indbyggere Kabel-TV - % husstande med kabel-TV 1995 - % husstande med satellit-TV 1995 Datakommunikation - Pakkekoblede abonnementer pr. 100 indbyggere - Videotex-abonnenter pr. 100 indbyggere - ISDN-abonnenter pr. 100 indbyggere Internet 9,1 51,4 13,8 1,5 32,5 2,4 Internet-brugere pr. 1 000 1995 indbyggere 5,3 3,7 8,0 4,4 1,3 6,3 0,2 0,6 -59,4 -84,4 -68,1 - 13,3 -80,6 91,7 -88,7 indikator er teleinvesteringerne pr. investerede En anden samhørighedsregionerne 40% mindre end "kerneregionerne" i telesektoren. PC'er er et uundværligt værktøj for adgang til informationssamfundet, og det er yderst foruroligende at se tallene for deres udbredelse: i 1995 var der 15,2 PC'er pr. 100 indbyggere i "kerneregionerne" mod 3,1 i Grækenland, 8,6 i Spanien, 6 i Portugal og 8,9 i Italien. i gennemsnit indbygger: 17 FORKLARENDE BEMÆRKNINGER "Without any doubt, new ICI s provide tremendous oppertunities for new growth and employment creation; for a more efficient use of inputs /. J; for higher income and more breadly higher welfare; for more decentralised organisations forms [. J; for more consistent regional and urban development patterns; for individual enrichment as well as more democratic decision making. All these opportunities for higher economic productivity growth crucially depend on congruence between the technological, economix and social dimensions. " CEC, "Building the European Information Society for Us AH - First reflection of the High Level Group of Experts", p. Ill, Interim Report, January 1996. 2). 1) 4} inden for liberaliseringen telesektoren, og der blev opstillet Undersøgelsen "Effects on employment of the liberalisation of the telecommunication sector", som på Kommissionens vegne blev foretaget af BIPE Conseil, IFO og LENTIC i 1996, så på virkningerne af forskellige liberaliserings- og teknologiudbredelsessenarier. Alle scenarier i undersøgelsen tyder på, at en liberalisering inden for telesektoren vil medføre hurtigere udbredelse af telekommunikation og udløse prisfald. Et sådant prisfald vil få indirekte positive virkninger for økonomien som helhed og langt opveje liberaliseringens negative virkninger for beskæftigelsen hos offentlige operatører. Hvis man forudsætter, at liberaliseringen og den teknologiske udbredelse forløber hurtigt, vil der netto kunne skabes eller bevares 1,3 mio. arbejdspladser i hele Europa i perioden frem til 2005, heraf 93 000 i telesektoren. Sidstnævnte tal skyldes, at den jobskabende virkning, som liberaliseringen vil teleudstyrsvirksomheder, give teleudstyrsforhandlere og operatørernes direkte tabet af arbejdspladser hos de traditionelle teleoperatører. teletjenesteudbydere, leverandører, af arbejdspladser hos nye langt vil opveje form i For hurtigst muligt at drage størst muligt udbytte af de nye teknologiers fordele i henseende til jobskabelse er det tvingende nødvendigt, at virksomheder og organisationer af alle størrelser omgående tilpasser deres organisationsplan og strukturer. Før denne proces kommer godt i gang, vil informationssamfundet med stor sandsynlighed fjerne flere arbejdspladser, end det skaber. "Net for mennesker og samfund - Hvordan vi får størst udbytte af informationssamfundet i Den Europæiske Union", Forum for informationssamfundet, Første årsberetning, Resumé, 1996. Grønbogen "Liv og arbejde i centrum", Europa- Kommissionen, juli 1996, indeholder en bred debat om disse aspekter. Den sociale samhørigheds plads i informationssamfundet vil blive behandlet yderligere i den kommende handlingsplan, som Kommissionen er ved at udarbejde som en opfølgning til grønbogen. i informationssamfundet: mennesket "Because of their social and industrial composition, effective use varies widely across different types of regions. [. ]. The geographical gradient of demand declines more or less smoothly outward from the central business districts of so-called world cities, rising here and there where there are concentrations of business users and falling away more rapidly in sparsely settled or particular poor regions. [. ]. At the same time, and no less importantly, there is also a characteristic geography to the cost of providing telecommunications services which, in general, inverts the pattern of effective demand. On this side of the equation, costs are generally lower in areas which are more densely settled [. ]. Nexus et al. "An assessment of the social and economic cohesion aspects of the development of the Information Society in Europe", January 1996, Vol. IV, p. 9. Kommissionen er helt på det rene med dette problem og har i den anledning udarbejdet en række strategi- og i dens forskriftsdomumenter, telekommunikationspolitik. Se fx direktiv 90/388/EØF om for teletjenester (EFT nr. L 192 af 24. 7. 1990), som definerer forsyningspligtprincipperne og fastsætter, hvordan nettoudgifterne til forsyningspligtydelser skal fordeles, og KOM(96) 608 af 27. november 1996, "kriterierne for vurdering af de nationale ordninger for kalkulation og finansiering af forsyningspligtydelser og retningslinjer for sådanne ordningers virkemåde". I dokument KOM(96) 73 af 13. marts 1996, "Det almene tjenesteudbud for telekommunikation i perspektivet af et fuldt ligesom omfanget af dem og deres liberaliseret marked", defineres forsyningspligtydelser, liberalisering af markedet forsyningspligtydelserne hvilken plads der viser, har <>) 7) revisionsmekanismer fastsættes, idet man understreger disse ydelsers dynamiske og evolutionære karakter. Det britiske eksempel maner til en vis forsigtighed. "In the United Kingdom, which has one of the most liberal telecommunications regimes in the EU, the landscape of telecommunications provision is highly differentiated. In the City of London, firms are confronted with a host of competing suppliers and the most advanced services. In the contrai business districts of other major cities, and on business parks and other concentrations of business activities, firms have a range of potential suppliers and access to most advanced services. In the remaining urban areas firms have a more restricted choice of supplier, with direct connections only usually available from the former PTT and, where infrastructures have been built, from the local cable operator. In many small towns and rural areas customers are confronted with a de facto monopoly supplier in the former PTT. Indeed, in a number of areas, mainly rural, customers do not even have direct access to digital exchanges capable of providing services as basic rate ISDN. " Jf. dok. "Regional Development in the Information Society: A Review of Analysis", s. 23, CURDS 1996, som er udarbejdet til den europæiske ekspertgruppe på højt niveau om de sociale og samfundsmæssige aspekter af informationssamfundet. indvundne liberaliseringserfaringer (fx i Det Forenede Kongerige, USA, Finland, Sverige og New Zealand). forbindelse agter Kommissionen at se på de I den for structural interventions plans 1994-1999", Brussels Europa-Kommissionens interne arbejdsdokument "Telecommunications, Postal and RTD aspects of af informationssamfundets tværsektorielle og omsiggribende art på den ene side og strukturfondenes programmeringsprocedure, medlemsstaternes forskellige procedurer for strukturering af planerne og de forskellige tidsplaner på den anden side bør tallene fra denne undersøgelse fortolkes og anvendes med forsigtighed. Udgifter i forbindelse med informationssamfundet ekstrapoleres ofte fra globale tal, der også er relateret til andre områder, såsom industrien og F&U. De giver dog alligevel et godt indtryk af, hvor højt oppe informationssamfundet kår på medlemsstaternes politiske dagsorden. 1996. På grund Sverige og Finland for eksempel har den rette holdning til informationssamfundet. Disse to lande ikke blot afsætter en større del af de disponible midler til informationssamfundsrelaterede foranstaltninger, men koncentrerer også deres bestræbelser om at gøre vilkårene på informationssamfundsrelaterede efterspørgselssiden bedre, fx ved at forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer, ved at udsyre skoler med de fornødne tilslutninger og ved at udvikle relevante tjenester og applikationer. Man har i strategien for det svenske samlede programmeringsdokument (SPD) for mål 6 lige fra begyndelsen fastsat, at "informationsteknologien skal udnyttes bedst muligt på alle samfundsøkonomiske områder" som et af de horisontale kriterier til vurdering af kvaliteten af specifikke foranstaltninger. Et af de centrale karakteristika ved informationssamfundet - dets tværsektorielle, omsiggribende art - blev dermed anerkendt straks fra starten. Derefter blev "informationsteknologi skal anvendes i videre udstrækning og viden og færdigheder på dette område skal erhverves" opstillet som et af de generelle SPD-mål, der skulle bane vej for oprettelse af nye arbejdspladser, som er det centrale mål i den svenske plan. Desuden er informationssamfundet en hjørnesten i gennemførelsen af alle fem prioriterede SPD-felter og betragtes som et vigtigt værktøj inden for stort set alle delmål. '») STAR (fællesskabsprogram til udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet gennem bedre adgang til avancerede telekommunikationstjenester) fik i perioden 1987-1991 bevilget 780 mio. ECU fra Den Europæiske Udviklingsfond (EFRU) med henblik på at bryde den onde cirkel, hvor efterspørgslen efter avancerede teletjenester er for ringe til at berettige udbud af sådanne tjenester på et kommercielt grundlag, og hvor den manglende bevidsthed om fordelene ved avancerede teletjenester får efterspørgslen til at falde yderligere i de ugunstigt stillede områder i syv af medlemsstaterne. Selv om STAR-programmet indeholdt foranstaltninger til stimulering af efterspørgslen (fx udvikling og fremme af databaser og videotex-tjenester for små og mellemstore virksomheder), blev 80% af budgettet anvendt til at forbedre infrastrukturerne med vægten lagt på netdigitalisering, offentlige datanet og mobilnet. Dette program fik de offentlige teleoperatører til at fremlægge investeringsplaner bl. a. for fremskyndelse af netdigitaliseringen i Grækenland med to år 19 10) 11) 12) I-I) 15) 16) og fremskyndelse af etableringen af et mobilnet i Portugal ligeledes med to år. Jf. Ewbank Preece Ltd, "STAR - Community level evaluation", Final report, Executive summary, CEC, 1993. Formålet med TELEMATIQUE-programmet, der afløste STAR-programmet i 1991, og som havde et budget på ca. 233 mio. ECU, var at fremskynde indførelsen og anvendelsen af avancerede teletjenester, navnlig datatjenester, i små og mellemstore virksomheder og i de nationale forvaltninger. Fremgangsmåden i TELEMATIQUE var lige fra starten anderledes end i STAR, og TELEMATIQUE supplerede STAR. Den valgte metode skulle stimulere efterspørgslen med henblik på den praktiske anvendelse i forskellige aktivitetssektorer med henblik på at fremme udviklingen i en eller flere regioner. Endvidere skulle programmet sætte de pågældende regioner i stand til at udnytte de tjenester, for hvilke der nu var fri konkurrence efter EU-bestemmelserne. TELEMATIQUE-programmet affødte således en ny prioritering for EU-foranstaltninger, nemlig fremme af applikationer og dermed relaterede telematiktjenester. De interventioner, som ESF gennemfører under de forskellige mål, og som skal støtte udviklingen af menneskelige ressourcer i direkte tilknytning til informationssamfundet, er løseligt blevet anslået til cà. 4 mio. ECU for programmeringsperioden 1994-1999. telehuse fx etablering af Kommissionen medfinansierer allerede visse foranstaltninger, i landdistrikterne under mål 1, 5b og 6, og lokale telematikprojekter under EU-initiativet LEADER II. Under et mål 5b-program i Finland har Sydvestfinland og den finske skærgård et projekt vedrørende etablering af et net med henblik på at fremme fjernarbejde og uddannelse i telematik. Naturligvis er der en lang række andre foranstaltninger i forbindelse med informationssamfundet. WOLF-pilotprojekterne har fx til formål at fremme anvendelsen af elektronisk handel hos små og mellemstore virksomheder i ugunstigt stillede områder. Der er syv regioner, som samarbejder med Kommissionen med henblik på at fastslå, hvilke sociale, økonomiske og tekniske faktorer der har indvirkning på etableringen af teletjenester i ugunstigt stillede områder. WOLF, der har et budget på 530 000 ECU, finansieres under artikel 10 i EFRU. Af andre eksempler kan nævnes IMPLACE- initiativet, der tilskynder små og mellemstore virksomheder i ugunstigt stillede regioner til at anvende avanceret IKT, og MARSOURCE-initiativet, der skal fremme anvendelsen af elektroniske handelssystemer for fiskerivarer og derved bidrage til at fjerne ulemperne for afsidesliggende områder. Det innovative aspekt af IRISI-metoden ligger i de institutionelle mekanismer, der er anvendt til institutioner og udvikling af strategien, dvs. et partnerskab mellem regionale og lokale erhvervssammenslutninger fagforeninger, for uddannelsesinstitutioner, handelskamre, andelsbevægelser og foreningsverdenen. De seks deltagende regioner - Sachsen (D), North-West (GB), Nord-Pas-de-Calais (F), Piemonte (I), Valencia (E) og Midtmakedonien (GR) - skulle skitsere en strategi for informationssamfundet ved at analysere udgangssituationen og vurdere mulighederne for at opbygge et informationssamfund gennem en samordnet indsats med deltagelse af alle relevante regionale aktører. repræsentanter samt RISI 1 har et budget på 6 mio. ECU og vedrører 23 regioner i EU. Dette betyder, at globalt set næsten 25% af alle støtteberettigede regioner under strukturfondene for øjeblikket er med til at opbygge denne strategi og omsætte den i en handlingsplan. Desuden planlægger Kommissionen at iværksætte 10 flerregionale pilotapplikationer, under artikel 10 i EFRU og artikel 6 i ESF, med et budget på 15 mio. ECU, for at vise, hvordan informationssamfundet bedst kan etableres på regionalt plan (RISI 2). Jf. KOM(96) 73 af 13. marts 1996, "Det almene tjenesteudbud for telekommunikation i perspektivet af et fuldt liberaliseret marked". Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om "ONP-vilkår for taletelefonitjenesten og om udbud af forsyningspligtydelser på teleområdet under konkurrenceforhold" (erstatter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/62/EF). 20 ' I8) 19) 20) 23) 25) 26) 27) 2H) Jf. afsnittet "Offentlig adgang til tjenester i informationssamfundet" (kapitel IV, s. 20) i dok. KOM(96) 73 af 13. marts 1996, "Det almene tjenesteudbud for telekommunikation i perspektivet af et fuldt liberaliseret marked". "Den måde, hvorpå vi udvikler informationssamfundet - den mest fundamentale omvæltning i vor tid - må afspejle de tanker og værdier, som Den Europæiske Union bygger på. Disse tanker og værdier bør være gennemsigtige for at fortjene og opnå de europæiske borgeres brede støtte", "Liv og arbejde i informationssamfundet: mennesket i centrum", grønbog, resumé, juli 1996. Desuden må enhver udvikling i forsyningspligtydelser være forenelig med den generelle fremgangsmåde i forbindelse med forsyningspligtydelser i Europa, jf. navnlig dok. KOM(96) 443 endelig udg. af 11. september 1996, "Forsyningspligtydelser i Europa". Jf. Nexus et al. , del II, s. 20-21. Jf. den første rapport fra Den Rådgivende Gruppe om Konkurrenceevne, juli 1995, s. 17. Jf. bl. a. den nyligt offentliggjorte første rapport om økonomiske og social samhørighed (Europa- Kommissionen, november 1996), kapitel 4, s. 78-81. Utilstrækkelig indkomst- og forbrugskapacitet kan faktisk danne store barrierer. Det amerikanske handelsministeriums 1995-undersøgelse "Falling through the net: a survey of the have nots of rural and urban America" viser, at der er en klar sammenhæng mellem, hvor højt husstandes indkomstniveau er, og ,om husstandene har en computer: 4,5 - 8,1% af husstandene i den laveste indkomstgruppe (under 10000 USD) har en computer, mens 59,6 - 64,4% af husstandene i den øverste indkomstgruppe (75 000 USD eller'mére) er udstyret med en computer. Der findes ikke tilsvarende data for EU. Jf. dok. KOM(96) 73 af 13. marts 1996. Dette synspunkt støttes bl. a. af Forum for Informationssamfundet, der angiver "ved at der etableres lokale adgangsfaciliteter på offentlige biblioteker, skoler og andre mødesteder i lokalsamfundet" som en måde, hvorpå man kan minimere farerne for, at der opstår et to-lagssamfund. Det er desuden værd her at nævne ekspertgruppen på højt niveau, som i sin foreløbige rapport understreger behovet for at analysere begrebet i forbindelse med forsyningspligtydelser bliver et "forsyningspligtydelser", basisniveau for adgang til nye tjenester, idet omfanget dog begrænses til uddannelses-, kultur-, sundheds-, social eller erhvervsinstitutioncr i lokalsamfund. Tilsvarende anføres det i den første rapport om økonomisk og social samhørighed, at udvidet adgang til informationssamfundet, fx for skoler, hospitaler og biblioteker, er en mulighed, som de politiske beslutningstagere må overveje. således at der Der er også behov for at fremme indførelsen af IKT i den offentlige forvaltning (fx IDA- programmet, som er et flerårigt EU-program vedrørende dataudveksling mellem forvaltningerne), som kan have en katalysatorvirkning for regionen,og være startskuddet til en lang række initiativer i den private sektor. Jf. grønbogen "Liv og arbejde i informationssamfundet: mennesket i centrum", Europa- Kommissionen, juli 1996. Jf. Kommissionens handlingsplan "Om at lære i informationssamfundet", KOM(96) 471, september 1996. Medfinansiering har for eksempel allerede fundet sted for så vidt angår undervisning i i landdistrikter under mål 1, 5b og 6, og telematikapplikationer, etablering af telehuse telematikprojekter under EU-initiativet LEADER II. Jf. KOM(96) 332 endelig udg. af 10. juli 1996, "Forske for fremtiden - europæisk forskning i borgernes tjeneste", og KOM(96) 595 endelig udg. af 20. november 1996, "Mod femte rammeprogram: nye punkter til debatten om retningslinjerne". 21 1,1 Visse data er taget fra undersøgelsen "An assessment of the social and economic cohesion aspects of the development of the Information Society in Europe", som Nexus et al. har foretaget for Kommissionen, og som blev afsluttet i december 1995. Selv om man i dette bilag har bestræbt sig for at give mere ajourførte data, må der udvises en vis forsigtighed, fordi udviklingen i telesektoren går meget hurtigt. Læseren må være opmærksom på, at udviklingen af informationssamfundet i de ugunstigt stillede regioner langt fra er et lineært, statistisk forudsigeligt fænomen. Således voksede antallet af mobilabonnenter i Spanien i 1996 fra 230 000 til over 1 000 000, ISDN-dækningen i samhørighedslandene har udviklet sig fra nul til næsten fuld dækning i løbet af de sidste tre år, og i slutningen af 1996 var der i Spanien over 500 000 Internet-brugere, mens internettet nærmest var anekdotisk for blot få år siden. Desuden er det sandsynligt, at der med den nuværende udvikling inden for digital satellittransmission vil kunne tilbydes et alternativ til kabel-TV, således at de ugunstigt stillede regioner kan indhente det forsømte på dette område. 10) 31) 32) 33) ISDN er et akronym, der beskriver, at der er adgang til en lang række eksisterende og nye teletjenester via digitalnet. ISDN nedbryder grænserne mellem tale-, data-, tekst- og videotjenester, idet det integrerer dem i ét telenet. TSDN er en stor fordel for brugerne hvad angår udbud af tjenester og brugervenlighed. Begrebet "takststruktur" er udtryk for forholdet mellem faste afgifter (oprettelse og abonnement) og samtaleafgifter i kundens samlede regning. Formålet med den såkaldte takstreguleringsproces er at finde en balance mellem, hvad det koster at levere en tjeneste, og hvad kunden skal betale for den. Y. Kato and S. Paltridge, "Telecom tariffs and the move to markets", The OECD Observer, No. 191, December 1994/January 1995. 22 SSN 0254-1459 KOM(97) 7 endelig udg. DOKUMENTER DA 13 05 15 Katalognummer : CB-CO-C)7-014-I)A-C ISBN 92-78-15063-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4/97 του Karin RIIS-JOERGENSEN προς την Επ τροπή. Επενδυτικά σχέδια χρηματοδοτούμενα από την ΕΤΕ

eurovoc_concepts:
Denmark
EIB loan
European Investment Bank
aid to undertakings
competitiveness
investment aid
job creation
small and medium-sized enterprises

formats: html print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 4/97 del Karin RIIS-JØRGENSEN a la Comisión. Proyectos de inversión financiados por el BEI


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 108/97 of 22 January 1997 fixing the export refunds on eggs

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export
export refund
third country


title: 97/540/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 22ας Ιανουαρίου 1997 για την κήρυξη συγκέντρωσης ως συμβιβάσιμης με την κοινή αγορά και με τη λειτουργία της συμφωνίας για τον ΕΟΧ (Υπόθεση IV/M.794 - Coca-Cola/Amalgamated Beverages GB) (Το κείμενο στην αγγλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό) (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
aerated drink
bottling
common market
industrial concentration
merger control
trade regulations

formats: html pdfa1b print


title: Touristische Informationen : Die Europastadt Luxemburg.

eurovoc_concepts:
EU institution
Luxembourg
town
user guide


title: PREGUNTA ESCRITA n. 30/97 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Cierre del periódico kurdo-turco Ronahi parte de las autoridades turcas.

eurovoc_concepts:
Türkiye
censorship
cessation of trading
freedom of the press
newspaper
publisher
ruling


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 113/97 dell'on. José POMÉS RUIZ al Consiglio. Risarcimento dei trasportatori per lo sciopero del dicembre 1996 in Francia

eurovoc_concepts:
France
commercial vehicle
competence of the Member States
drivers
indemnification
road transport
strike


title: Reglamento (CE) nº 112/97 de la Comisión de 22 de enero de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 1522/96 del Consejo relativo a la apertura y el modo de gestión de determinados contingentes arancelarios de importación de arroz y de arroz partido

eurovoc_concepts:
Australia
Thailand
import licence
originating product
rice
tariff quota


title: PERGUNTA ESCRITA n. 27/97 do Deputado Jens-Peter BONDE ao Conselho. Declarações confidenciais

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU act
access to EU information
code of conduct
public conduct of debates


title: QUESTION ECRITE no 52/97 de Iñigo MÉNDEZ DE VIGO à la Commission. Fonctionnement du SIS (Système d'Information Schengen)

eurovoc_concepts:
Austria
Schengen Agreement
dissemination of EU information
enlargement of the Union
information system
operation of the Institutions
powers of the EP


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 36/97 van Odile LEPERRE-VERRIER aan de Commissie. Wederzijdse erkenning van diploma's

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
free movement of workers
mountain
professional qualifications
public safety
recognition of diplomas
right of establishment
sport


title: QUESTION ECRITE no 14/97 de Mary BANOTTI à la Commission. Expériences sur les risques des rayonnements

eurovoc_concepts:
EU programme
animal experimentation
cancer
project evaluation
radiation protection
research programme
scientific research


title: Employment, growth, competitiveness and solidarity.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU programme
competitiveness
economic development
employment service
fight against unemployment
job creation


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 108/97 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 22ας Ιανουαρίου 1997 για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τομέα των αυγών


title: QUESTION ECRITE no 15/97 de Mary BANOTTI à la Commission. Carte de presse rouge de la Fédération internationale des journalistes

eurovoc_concepts:
European Commission
communications profession
identity document
international organisation
law relating to information
press release
professional association


title: 97/111/CE: Décision de la Commission du 22 janvier 1997 autorisant les États membres à prévoir à titre exceptionnel des dérogations à certaines dispositions de la directive 77/93/CEE du Conseil pour les végétaux de Vitis L., à l'exception des fruits, originaires de la Lettonie

eurovoc_concepts:
Latvia
derogation from EU law
fruit
parasitology
plant disease
plant health control


title: VERORDENING (EG) Nr. 104/97 VAN DE COMMISSIE van 22 januari 1997 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 45/97 του Hartmut NASSAUER προς το Συμβούλ ο. Πρόοδος στο θέμα των κυρώσεων συμβάσεων και πρωτοκόλλων που έχουν εγκριθεί βάσει του Τίτλου VI της Συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση

eurovoc_concepts:
EU Member State
Europol
Intergovernmental Convention (EU)
Protocol (EU)
Treaty on European Union
computer systems
customs
extradition
financial interests of members
ratification of an agreement


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 117/97 of 22 January 1997 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 22/97 van Riitta MYLLER aan de Commissie. De positieve invloed van xylitol op de gezondheid

eurovoc_concepts:
Finland
dental medicine
disease prevention
infectious disease
public health
sugar industry
sweetener
tax exemption


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 26/97 von Bertel HAARDER an die Kommission. Mitgliedschaft in einer Gewerkschaft

eurovoc_concepts: Community Charter of the Fundamental Social Rights of Workers


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 30/97 van Alexandros ALAVANOS aan de Commissie. Sluiting van het Koerdisch-Turkse blad 'Ronahi' door de Turkse autoriteiten


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 31/97 του Magda AELVOET προς την Επ τροπή. Παιδική εργασία

eurovoc_concepts:
CCT duties
International Labour Organisation
Pakistan
carpet
child labour
labelling
tariff preference
textile industry


title: PERGUNTA ESCRITA n. 26/97 do Deputado Bertel HAARDER à Comissão. Filiação nos sindicatos


title: 97/540/CE: Decisión de la Comisión de 22 de enero de 1997 por la que se declara la compatibilidad de una operación de concentración con el mercado común y el funcionamiento del Acuerdo EEE (Asunto nº IV/M.794 - Coca-Cola/Amalgamated Beverages GB) (El texto en lengua inglesa es el único auténtico) (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
aerated drink
bottling
common market
industrial concentration
merger control
trade regulations


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 4/97 dell'on. Karin RIIS- JØRGENSEN alla Commissione. Progetti di investimento finanziati dalla BEI

eurovoc_concepts:
Denmark
EIB loan
European Investment Bank
aid to undertakings
competitiveness
investment aid
job creation
small and medium-sized enterprises


title: PERGUNTA ESCRITA n. 114/97 do Deputado Alan DONNELLY à Comissão. Criação de um programa europeu para a avaliação de novos automóveis

eurovoc_concepts:
EU programme
consumer information
motor car
public awareness campaign
road safety
transport accident
transport price


title: WRITTEN QUESTION No. 26/97 by Bertel HAARDER to the Commission. Trade union membership


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 22/97 του Riitta MYLLER προς την Επ τροπή. Ευεργετικές για την υγεία συνέπειες από την κατανάλωση ξυλιτόλης


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 22/97 von Riitta MYLLER an die Kommission. Günstige Auswirkungen von Xylit auf die Gesundheit


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 100/97 dell'on. Antonio TAJANI alla Commissione. Profanazione di tombe ebraiche nel cimitero romano di Prima Porta

eurovoc_concepts:
Jew
Latium
anti-racist movement
antisemitism
cemetery
non-governmental organisation
racism
violence
xenophobia
young person


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 37/97 van Odile LEPERRE-VERRIER aan de Commissie. Situatie in Birma

eurovoc_concepts:
ASEAN
Burma/Myanmar
EU control
agricultural product
generalised preferences
human rights
industrial product
military regime
slavery
working conditions


title: VERORDENING (EG) Nr. 108/97 VAN DE COMMISSIE van 22 januari 1997 tot vaststelling van de uitvoerrestituties in de sector eieren

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export
export refund
third country


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 8/97 af Gerhard HAGER til Kommissionen. Støtte til troscentret "Gute Nachricht"

eurovoc_concepts:
Catholicism
denominational education
public awareness campaign
religious institution
religious sect


title: RÈGLEMENT (CE) N° 109/97 DE LA COMMISSION du 22 janvier 1997 fixant les restitutions à l'exportation dans le secteur de la viande de volaille

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
poultry
poultrymeat
third country


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 19/97 van Miguel ARIAS CAÑETE aan de Commissie. Egyptische rijst

eurovoc_concepts:
EU production
Egypt
customs duties
exemption from customs duties
import
intervention agency
rice
tariff reduction


title: QUESTION ECRITE no 20/97 de Miguel ARIAS CAÑETE à la Commission. Reliquat de 75 000 tonnes de riz par rapport aux quantités plafonnées pour les exportations subventionnées à la fin de la campagne précédente

eurovoc_concepts:
Uruguay Round
export
export subsidy
marketing
quantitative restriction
rice


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 8/97 von Gerhard HAGER an die Kommission. Förderung des Glaubenszentrums "Gute Nachricht"


title: PERGUNTA ESCRITA n. 4063/96 do Deputado Peter CRAMPTON ao Conselho. Grupo de trabalho do Conselho sobre temas relacionados com a segurança

eurovoc_concepts:
Eurostat
arms policy
common foreign and security policy
defence policy
disarmament
exchange of information
nuclear non-proliferation


title: Kommissionens förordning (EG) nr 114/97 av den 22 januari 1997 om fastställande av den prognostiserade försörjningsbalansen för grisköttsprodukter till Azorerna och Madeira för regleringsåret 1996/97 och om ändring av förordning (EEG) nr 1725/92

eurovoc_concepts:
Azores
Madeira
breeding animal
pigmeat
supply balance sheet
swine


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 26/97 του Bertel HAARDER προς την Επ τροπή. Συμμετοχή σε συνδικαλιστικές οργανώσεις


title: QUESTION ECRITE no 22/97 de Riitta MYLLER à la Commission. Effets bénéfiques du xylitol sur la santé


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 36/97 von Odile LEPERRE-VERRIER an die Kommission. Gegenseitige Anerkennung von Diplomen

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
free movement of workers
mountain
professional qualifications
public safety
recognition of diplomas
right of establishment
sport


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 5/97 af Daniela RASCHHOFER til Kommissionen. Ændring af støtteordningerne for landbruget

eurovoc_concepts:
Austria
EAGGF
Structural Funds
agricultural guidance
aid to agriculture
common agricultural policy
enlargement of the Union
rural development


title: Règlement (CE) nº 112/97 de la Commission du 22 janvier 1997 modifiant le règlement (CE) nº 1522/96 du Conseil portant ouverture et mode de gestion de certains contingents tarifaires d'importation de riz et de brisures de riz

eurovoc_concepts:
Australia
Thailand
import licence
originating product
rice
tariff quota


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 11/97 von Anita POLLACK an die Kommission. Bihari-Flüchtlinge in Bangladesch

eurovoc_concepts:
Bangladesh
development aid
refugee


title: PREGUNTA ESCRITA n. 29/97 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Ampliación de un gasoducto a la Grecia occidental y Albania

eurovoc_concepts:
Albania
EU financing
EU programme
European Investment Bank
Greece
energy grid
feasibility study
gas pipeline
natural gas
trans-European network


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 31/97 van Magda AELVOET aan de Commissie. Kinderarbeid

eurovoc_concepts:
CCT duties
International Labour Organisation
Pakistan
carpet
child labour
labelling
tariff preference
textile industry


title: QUESTION ECRITE no 34/97 de Jesús CABEZÓN ALONSO au Conseil. Absence de certaines régions sur le dessin de l'euro

eurovoc_concepts:
Canary Islands
European Central Bank
European Monetary Institute
European symbol
atlas
designs and models
equal treatment
euro
paper money


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 117/97, annettu 22 päivänä tammikuuta 1997, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: Commission Regulation (EC) No 112/97 of 22 January 1997 amending Council Regulation (EC) No 1522/96 regarding the opening and providing for the administration of certain tariff quotas for imports of rice and broken rice


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 9/97 von Glyn FORD an den Rat. Annullierung der Tagung des Rates der Forschungsminister

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
administrative procedure
dissemination of EU information
oral question
parliamentary procedure
written question


title: 97/540/CE: Décision de la Commission du 22 janvier 1997 déclarant une concentration compatible avec le marché commun et le fonctionnement de l'accord sur l'Espace économique européen (Affaire nº IV/M.794 - Coca- Cola/Amalgamated Beverages GB) (Le texte en langue anglaise est le seul faisant foi.) (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
aerated drink
bottling
common market
industrial concentration
merger control
trade regulations


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 34/97 af Jesús CABEZÓN ALONSO til Rådet. Manglende regioner på euro-sedler


title: WRITTEN QUESTION No. 15/97 by Mary BANOTTI to the Commission. Red IFJ card

eurovoc_concepts:
European Commission
communications profession
identity document
international organisation
law relating to information
press release
professional association


title: QUESTION ECRITE no 24/97 de Armelle GUINEBERTIERE à la Commission. Application de la directive sur les nitrates

eurovoc_concepts:
agricultural land
agricultural waste
application of EU law
chemical fertiliser
chemical salt
nitrogen
soil pollution


title: PREGUNTA ESCRITA n. 33/97 del Jesús CABEZÓN ALONSO al Consejo. Posición común sobre Cuba

eurovoc_concepts:
China
Cuba
EU relations
civil law
common foreign and security policy
common position
democracy
freedom of opinion
human rights
international issue


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 111/97, annettu 22 päivänä tammikuuta 1997, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomina tavaroina vietäviin muniin ja munankeltuaisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund
third country


title: PREGUNTA ESCRITA n. 13/97 del Mary BANOTTI a la Comisión. Donación de mantequilla en el marco del programa comunitario de ayudas sociales

eurovoc_concepts:
EU programme
aid to agriculture
butter
discount sale
donation
health risk
human nutrition
margarine
production surplus
welfare


title: WRITTEN QUESTION No. 41/97 by Petrus CORNELISSEN to the Commission. Driving bans for trucks

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
environmental protection
international road transport
road safety
road traffic
traffic regulations


title: QUESTION ECRITE no 39/97 de Florus WIJSENBEEK à la Commission. Limitation de la souscription par les résidents belges à des emprunts émis par le Trésor de Belgique

eurovoc_concepts:
Belgium
free movement of capital
infringement of EU law
public borrowing
tax evasion


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 12/97 von Anita POLLACK an die Kommission. Asia/Urba

eurovoc_concepts:
Asia
EU programme
United Kingdom
invitation to tender
town planning


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 10/97 af Anita POLLACK til Kommissionen. Europæisk Center for Validering af Alternative Metoder (ECVAM) og dyreforsøg

eurovoc_concepts:
activity report
animal experimentation
research body


title: QUESTION ECRITE no 30/97 de Alexandros ALAVANOS à la Commission. Interdiction, par les autorités turques, du journal d'expression kurde et turque "Ronahi"

eurovoc_concepts:
Türkiye
censorship
cessation of trading
freedom of the press
newspaper
publisher
ruling


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 24/97 του Armelle GUINEBERTIERE προς την Επ τροπή. Εφαρμογή της οδηγίας για τα νιτρικά άλατα


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 4094/96 του Patrick COX προς το Συμβούλ ο. Παρουσία των υπουργών στις συνεδριάσεις του Συμβουλίου

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
access to EU information
administrative responsibility
administrative transparency
dissemination of EU information
duties of civil servants
minister
ministerial meeting
press release
secretariat of an Institution


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 44/97 van Günter LÜTTGE aan de Commissie. Verdere harmonisatie van de verkeerstekens in de Europese Unie, met name voor het transeuropese wegennet

eurovoc_concepts:
EU programme
common transport policy
harmonisation of standards
highway code
motorway
road network
road safety
traffic signs
trans-European network
transport infrastructure


title: 97/112/EC: Commission Decision of 22 January 1997 authorizing the Member States to permit temporarily the marketing of vine propagating material not satisfying the requirements of Council Directive 68/193/EEC

eurovoc_concepts:
marketing
plant health legislation
plant propagation
vineyard


title: REGULAMENTO (CE) Nº 109/97 DA COMISSÃO de 22 de Janeiro de 1997 que fixa as restituições à exportação no sector da carne de aves de capoeira

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
poultry
poultrymeat
third country


title: PREGUNTA ESCRITA n. 16/97 del Miguel ARIAS CAÑETE a la Comisión. El arroz comunitario y las ayudas alimenticias

eurovoc_concepts:
EU production
European Commission
GATT
Member of the European Parliament
exchange of information
export refund
export restriction
food aid
humanitarian aid
rice


title: 97/540/CE: Decisão da Comissão de 22 de Janeiro de 1997 que declara a compatibilidade de uma operação de concentração com o mercado comum e com o funcionamento do Acordo EEE (Processo IV/M.794 - Coca-Cola/Amalgamated Beverages GB) (Apenas faz fé o texto em língua inglesa) (Texto relevante para efeitos do EEE)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 30/97 του Alexandros ALAVANOS προς την Επ τροπή. Κλείσιμο της Κούρδικης/Τούρκικης εφημερίδας Ronahi από τις αρχές της Τουρκίας


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 17/97 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. USA og ordningen med "the cumulative recovery"

eurovoc_concepts:
United States
World Trade Organisation
cereals
import policy
rice


title: Beskæftigelse, vækst, konkurrenceevne og solidaritet.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU programme
competitiveness
economic development
employment service
fight against unemployment
job creation


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 55/97 van Giuseppe RAUTI aan de Commissie. Voorstel van de Italiaanse landbouwbond voor voedselhulp aan de derde wereld

eurovoc_concepts:
EU statistics
Italy
agricultural statistics
aid system
developing countries
distribution cost
farming sector
food aid
security of supply


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 6/97 dell'on. Gerhard BOTZ alla Commissione. Coordinamento interno della Commissione in ordine alla promozione delle fonti energetiche rinnovabili

eurovoc_concepts:
EU law
competition law
energy production
environmental protection
renewable energy
solar energy
tidal energy
wind energy


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 36/97 dell'on. Odile LEPERRE- VERRIER alla Commissione. Riconoscimento reciproco dei diplomi

eurovoc_concepts:
competence of the Member States
free movement of workers
mountain
professional qualifications
public safety
recognition of diplomas
right of establishment
sport


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 17/97 van Miguel ARIAS CAÑETE aan de Commissie. De Verenigde Staten en het "cumulative recovery system"


title: European opinion on employment, growth, competitiveness and solidarity.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
opinion poll


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 25/97 von Armelle GUINEBERTIERE an die Kommission. Verwendung der jeweiligen Landessprache bei bestimmten Eigennamen innerhalb der Europäischen Union

eurovoc_concepts:
EU programme
European language
cultural policy
foreign language
language teaching
principle of subsidiarity
town
translation


title: VERORDENING (EG) Nr. 115/97 VAN DE COMMISSIE van 22 januari 1997 betreffende de afgifte van invoercertificaten voor rijst van GN-code 1006 van oorsprong uit de landen en gebieden overzee, in het kader van de bij Verordening (EG) nr. 21/97 vastgestelde vrijwaringsmaatregelen

eurovoc_concepts:
import licence
originating product
overseas countries and territories
protective clause
rice
tariff quota


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 111/97 af 22. januar 1997 om fastsættelse af de restitutionssatser, der skal anvendes for æg og æggeblommer, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag II

eurovoc_concepts:
egg
egg product
export refund
third country