title: Rapport från kommissionen om genomförandet av de åtgärder som vidtagits för främjande av de mänskliga rättigheterna och demokratiseringen (1995)

eurovoc_concepts:
Community budget
EU aid
activity report
democratisation
human rights

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 17. 01. 1997 KOM(96) 672 slutlig RAPPORT FRÄN KOMMISSIONEN om genomförandet av de åtgärder som vidtagits for främjande av de mänskliga rättigheterna och demokratiseringen (1995) INNEHÅLLSFÖRTECKNING FÖRORD A. PRIORITERADE ÅTGÄRDSINRIKTNINGAR VID UTNYTTJANDET AV DE FINANSIELLA RESURSERNA Inledning I. Tematiskt tillvägagångssätt 1. 1 Stöd till demokratiseringsprocessen, inbegripet anordnandet av fria och regelbundna val 1. 2 Främjande och förstärkning av rättsstaten 1. 2. 1 Stöd till parlamentarisk verksamhet 1. 2. 2 Förstärkning av rättssystemet och dess oberoende 1. 2. 3 Rättsligt bistånd som avser skydd av samhälleliga och politiska friheter 1. 2. 4 Stöd till statliga institutioner för försvar och främjande av mänskliga rättigheter 1. 2. 5 Insyn i den offentliga förvaltningen 1. 3 Främjande av ett pluralistiskt civilt samhälle 1. 3. 1 Främjande av oberoende, pluralistiska och ansvarskännande medier, stöd till yttrande- och pressfrihet a) Ekonomiskt och finansiellt stöd till medier för deras överlevnad b) Stöd till oberoende informationskällor c) Utveckling av oberoende medier d) Ökad medvetenhet om mediernas betydelse i samhället e) Förstärkning av mediernas professionella kompetens J) Rättsligt bistånd och övervakning av medier g) Främjande av ytttrandefriheten 1. 3. 2 Utbi ldning och ökad medvetenhet om mänskliga rättigheter 1. 3. 3 Främjande av lika möjligheter och icke-diskriminerande praxis 1. 3. 4 Förstärkning av icke-statliga organisationer, lokala sammanslutningar och grupper 1. 4 Stöd till lortroendeskapande åtgärder som är avsedda att återställa freden i ett land 1. 4. 1 Att förebygga konflikter 1. 4. 2 Stöd till åtgärder som syftar till att motverka avsaknaden av rättsliga påföljder för personersom ligger bakom allvarliga kränkningar av den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna 1. 4. 3 Stöd till nationella insatser som syftar till att främja ett underordnande av de väpnade styrkornaunder de civila myndigheterna 1. 5 1. 5. 1 Grupper som kräver särskilt skydd Initiativ som riktar sig till vissa målgrupper a) Barn b) Nationella minoriteter c) Urbefolkningar d) Flyktingar och lordrivna personer personer e) Interner 0 Tortyroffer 1. 5. 2 Grupper som prioriteras i fråga om åtgärder lör skydd och ökad medvetenhet a) Kvinnor b) Journalister och andra yrkesverksamma inom medierna c) Domare, advokater och andra anställda inom rättsväsendet samt kriminalvårdspersonal d) Väpnade styrkor, poliskår och säkerhetspolis II. Geografiskt tillvägagångssätt 2. 1 Utvecklingsländer (med undantag av Latinamerika). Afrika, Västindien, Stilla havet. Nordafrika. Mellanöstern. Asien 2. 2 Latinamerika 2. 3 Central- och Östeuropa, OSS-länderna samt Mongoliet 2. 4 F. d. Jugoslavien (med undantag av Slovenien) 2. 5 Turkiet B. ASPEKTER PÅ FÖRFARANDET FÖR FINANSIERING AV ÅTGÄRDER SOM FRÄMJAR MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER OCH DEMOKRATI 1. Samordning 2. Insyn 3. Lffcktivitet * Fastställande av stödmottagare och projekt * Uppföljning och utvärdering av projekt * Relationer till internationella och regionala organisationer SLUTSATS BILAGA I: Presentation av budgetposter och andra tillgängliga finansiella resurser för att främja mänskliga rättigheter och demokratiska principer BILAGA II: Presentation av gemensamma arbetsgruppen för mänskliga rättigheter FÖRORD I denna rapport, som är den tredje i sitt slag1, redogörs för de huvudsakliga riktlinjer som budgetåret 1995 följts vid utnyttjandet av de tillgängliga finansiella resurserna inom ramen för det europeiska initiativet för demokrati och skydd av mänskliga rättigheter (kapitel B7- 52 i gemenskapens budget). Initiativet syftar till förverkligande av fördragets mål för utveckling och förstärkning av demokratin och rättsstaten samt iakttagandet av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter2. Detta initiativ, som lanserades år 1994 av Europa parlamentet för att uppnå samordning och effektivitet för åtgärderna på detta område, omfattar alla de budgetposter som direkt berörs av främjandet av mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Även andra resurser från anslagen till bistånd och till finansiellt och tekniskt samarbete liksom övriga instrument gör det möjligt att i stor utsträckning bidra till målet mänskliga rättigheter och demokrati. Det är inte möjligt att i denna rapport uttömmande redogöra för samtliga dessa resurser, men några viktiga exempel kommer att nämnas längre fram. Rapporten har utarbetats inom ramen för gemensamma arbetsgruppen för mänskliga rättigheter3 och beskriver arbetet med att fastställa ett gemensamt föri^lningssätt i fråga om riktlinjer och kriterier för granskning och urval av projekt. Det gemensamma arbetet har resulterat i utarbetandet av ett utkast till meddelande med titeln "Europeiska unionen och externa aspekter på politiken avseende mänskliga rättigheter: från Romfördraget till Maastrichtfördraget och vidare", vilket antogs av kommissionen den 22 november 1995. Det referensdokumentet möjliggjorde fördjupade överväganden om kommissionens instru ment och målsättningar i frågan, med hänsyn till de internationella förbindelsernas aktuella utveckling och till att nya frågor uppstår samt målgruppens betydelse för en demokratisk utveckling i olika samhällen. Rapporten är uppbyggd så att de riktlinjer som följts vid utnyttjandet av de finansiella resurserna presenteras ur dels tematisk, dels geografisk synvinkel. De uppgifter som framgår av rapporten kompletterar övriga rapporter på samma teman, särskilt de årliga rapporterna om genomförandet av resolutionen utfärdad den 28 november 1991 av rådet i rådet, om mänskliga rättigheter, demokrati och och medlemsstaterna, utveckling samt de särskilda rapporterna för varje budgetpost. församlade 1 Rapport om utnyttjandet av finansiella resurser för att försvara mänskliga rättigheter och demokratisering (åren 1992- 93) - 26. 3. 1993 - DOCF FR/242/242847. GH, PE 207. 805 - Rapport om geiwrnförandet av åtgärder för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering under år 1994 - 12 juli 1995 - KOM(95) 191 slutlig. 2 Artikel J 1. 2 femte stycket om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken; artikel 130u. 2 i Fördraget om Europeiska unionen om gemenskapens politik för utvecklingssamarbete; artiklarna F. l och F. 2 i de gemensamma bestämmelserna; artikel 8-8e om uniommedborgarskap. 3 Gruppens uppdrag beskrivs i bilaga 2. A. PRIORITERADE ÅTGÄRDSINRIKININGAR VID UTNYTTJANDET AV DE FINANSIELLA RESURSERNA Inledning Europeiska unionens åtgärder omfattas av Förenta nationemas stadga och den universella deklarationen om mänskliga rättigheter, vilken kompletteras av de två internationella överenskommelserna om samhälleliga och politiska rättigheter samt ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Unionens åtgärder baseras också på de åtaganden som framgår av de viktigaste internationella och regionala rattsinstrumenten för skydd av de mänskliga rättigheterna. De prioriteringar som det i slutdeklarationen och åtgärdsprogrammet vid den internationella konferensen om mänskliga rättigheter (juni 1993 i Wien) utgör de åtgärdsramar som är en av Europeiska unionens främsta inspirationskällor. Andra internationella konferenser som koncentreras på särskilda teman eller befolkningsgrupper och som förekommit allt oftare de senaste åren4 har också möjliggjort fördjupade överväganden och fastställande av mål för verksamheten. internationella samfundet fastställde På grundval av detta vägleds kommissionen i sina åtgärder av de allmänna riktlinjer som innebär att ett positivt och integrerat tillvägagångssätt främjas och som understryker det nät av samverkande åtgärder som sammanför mänskliga rättigheter, demokrati och utveckling. Tillvägagångssättet omfattar både de särskilda budgetposter som på förslag av Europaparlamentet år 1994 för första gången sammanfördes till ett särskilt kapitel (B7-52), och finansieringskällorna för utvecklingssamarbete och tekniskt bistånd, samt de budget poster som inte omfattas av kapitel B7-52 och som avser skydd för de mänskliga rättigheterna. Till dessa resurser kommer anslag för genomförandet av gemensamma åtgärder vilka beslutas inom ramen för den "gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken" (underavsnitt B8), varav en betydande del anslagits till stöd för demokratiseringsprocessen. I detta sammanhang genomförs åtgärderna enligt huvudinriktningar och prioriteringar som beaktar behoven i och kännetecknen för respektive berört land. De främsta deltagarna i gemenskapens åtgärder är staterna, som direkt ansvarar för demokratins uppbyggnad och för att mänskliga rättigheter respekteras. Därför är det viktigt att bibehålla och fördjupa dialogen med de olika statliga instanserna och nationella institu tionerna, i syfte att fastställa gemensamma prioriteringar och att på grundval av dessa utarbeta konkreta åtgärdsprogram. Detta krav är också betydelsefullt inom ramen för det gynnade partnerskap som Europeiska gemenskapen upprätthåller med olika grupperingar i det civila samhället, särskilt de icke-statliga organisationerna, vars bidrag till uppbygg naden, konsolideringen och försvaret av rättsstaten har avgörande betydelse. Under de senaste åren har partnerskapet utvidgats till nya åtgärdsområden, t. ex. försvar av utsatta gruppers rättigheter, främjandet av demokratiska friheter och stöd till demokratiserings processen. 4 Ar 1995: Köpenhamn, om social utveckling (mars 1995); kvinnokonferensen i Peking (september 1995). 5 f)c internationella relationernas utveekling, framväxandet av nya teman liksom den ökade betydelse som fästs vid den förebyggande aspekten på åtgärderna till förmån för mänskliga rättigheter och demokratiska principer har fatt Europeiska unionens kommission att fördjupa sina överväganden om instrumenten och målen för verksamheten. Under år 1995 har detta kommit till uttryck genom särskilda initiativ, särskilt när det gäller frågan om klausuler om "mänskliga rättigheter" i avtal, vilken gett upphov till ett av rådet godkänt meddelande från kommissionen som formellt fastställer regelverket i denna fråga och därmed förstärker den rättsliga räckvidden av den avtalsbestämmelse om mänskliga rättigheter och demokratiska principer som införs i alla nya utkast till direktiv för avtalsförhandlingar med tredje land. Genom att i november 1995 anta ett meddelande med titeln "Europeiska unionen och de yttre aspektema på politiken för mänskliga rättigheter: från Romfördraget till Maastrichtfördragct och vidare" inledde kommissionen den första etappen av en rad åtgärder som syftar till alt uppfylla ordförande Santers åtagande om att i sin verksamhet prioritera mänskliga rättigheter. Detta var första gången som kommissionen uttalade sig utförligt om konsekvenserna av det tema som Maastrichtfördraget placerar bland de främsta målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken liksom för gemenskapens politik för utvecklingssamarbete. Med utgångspunkt i regelverket redogörs i dokumentet för riktlinjerna inför framtiden och det anges vilken inriktning man skall följa för att uppnå konkreta lösningar som förstärker samordningen och effekten av gemenskapens åtgärder, synliggör dessa och ger temat mänskliga rättigheter en konkret gemenskapsprägel. Denna rapport har omstrukturerats för att bättre motsvara kravet på en sammanhängande helhet. I syfte att åskådliggöra de gemensamma riktlinjer som följts vid utnyttjandet av de finansiella resurserna för målet mänskliga rättigheter och demokratisering har rapporten strukturerats enligt teman och geografiska regioner. Denna presentation gör det möjligt alt redogöra för de hinder man mött och eventuellt föreslå lösningar. I. TEMATISKT TILLVÄGAGÅNGSSÄTT Uppgifterna nedan åskådliggör den inriktning som följts vid utnyttjandet av budgetposterna i kapitel B7-52 och kompletteras med några viktiga exempel på åtgärder som fått stöd från andra finansiella resurser som påverkar målet mänskliga rättigheter. Det bör dock framhållas att kapitel B7-52 är avsett att fungera som katalysator och gynna stöd till nyskapande initiativ med stimulerande effekt som, i händelse av positiva resultat, är avsedda att reproduceras i större skala inom ramen för andra finansieringsinstrument. De beståndsdelar som redovisas nedan bör bedömas ur denna synvinkel. 1. 1 Stöd till demokratiseringsprocessen, inbegripet anordnandet av fria och regel bundna val Stöd till demokratiseringsproeessen utgör ett nytt tema inom den övergripande ramen för samarbetet lör att lörstärka rättsstaten och de demokratiska friheterna. Utvecklingen av denna typ av stödåtgärder hänger samman med det internationella samfundets ökade mcdvclcnhctom att det är nödvändigt att genomföra uppföljande och stimulerande åtgärder pä ett tidigt stadium. En avgörande beståndsdel i detta tillvägagångssätt är bistånd i samband med allmänna val vilket har en positiv effekt särskilt när det gäller att inge befolkningen förtroende, samt dessutom har stor politisk effekt och får större uppmärksamhet än traditionella initiativ. Under perioden 1990-1995 tillhandahöll Europeiska gemenskapen/unionen med hjälp av specialiserade organ huvudsakligen tekniskt bistånd till 44 länder. En rad åtgärder som knyts till såväl skedet före som skedet efter valet har under några år utvecklats och fördjupats lör att bidra till att skapa förutsättningar för en övergång till demokrati och för en förankring av denna under perioden efter valet. Det handlar speciellt om särskilt stöd till ett oberoende rättsväsende, det civila samhällets framväxt, inbegripet kvinnornas deltagande i val (både som kandidater och som informerade väljare), ökad medvetenhet hos medierna samt utbildning i samhällsfrågor och utformning av parlamentariska strukturer. Den inneboende politiska dimensionen hos denna typ av stödåtgärder resulterade i att tre av de första gemensamma åtgärder som Europeiska unionen beslutat med stöd av den nya "gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken" avsåg bistånd i samband med allmänna val: Ryssland (december 1993), Sydafrika (maj 1994) och stöd till fredsprocessen i Mellanöstern (april 1994). Dessa olika stödåtgärder har gett en egen identitet till unionens stöd i samband med allmänna val. värderingar År 1995 var denna typ av åtgärder fortfarande en av de viktigaste beståndsdelarna i den externa samarbetspolitiken till förmån för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Kapitel B7-52 bidrog med nära 5,2 miljoner ecu till finansiering av åtgärder med anknytning antingen till punktinsatser i samband med allmänna val eller till förankring av de för valförfarandet. Andra demokratiska finansieringsinstrument som hänförs till anslagen för finansiellt och tekniskt bistånd och samarbete samt övriga instrument bidrar också till genomförandet av åtgärder som avser stöd till demokratiseringsprocessen. Lomékonventionens särskilda finansieringsinstrument gör det därför möjligt att med avsevärda belopp finansiera ett materiellt och tekniskt bistånd i samband med förberedelsen och anordnandet av allmänna val. Under budgetåret 1995 fick sex länder (Kenya, Benin, Uganda, Sierra Leone, Tchad och Haiti) sådant bistånd inom ramen för sina respektive nationella riktprogram med sammanlagt 4,34 miljoner ecu. grund ligger som till Denna stödtyp avser huvudsakligen de länder som är parter i Lomékonventionen (Afrika, Västindien och Stilla havet) samt länderna i Central- och Sydamerika. Anordnandet av lokala val, parlamentsval (juni 1995) samt presidentval (december 1995) i Haiti fick det största finansiella bidraget från kapitel B7-52. Vissa av stödåtgärderna i samband med allmänna val inriktas huvudsakligen på att finansiera förberedande åtgärder för att tillgodose de särskilda materiella eller tekniska behoven i samband med förberedelsen, anordnandet eller övervakningen av valförfarandet: upprättandet av ett centralt datoriserat väljarregister inför det palestinska rådsvalet; i Ghana tryckning av affischer och en hand ledning avsedd för personer som tjänstgör vid valbyråerna samt anskaffande av en el- generator till valkommissionens huvudkontor. Tillhandahållandet av basutrustning och -material i samband med allmänna val kan i före kommande fall ske med hjälp av tekniska rådgivare (t. ex. i Haiti) som har i uppdrag att verkställa och övervaka valen eller genomföra utvärderingsuppdrag i ett tidigt skede av val förfarandet. Exempelvis fick i Zaire en grupp experter i uppdrag att hjälpa den nationella val kommissionen att sätta igång arbetet samt att underlätta samordningen av initiativ för att finansiera valet. Mediernas roll vid allmänna val illustrerades år 1995 av de åtgärder som genomfördes för att främja och stärka medierna. I Moçambique gavs, i samband med lokala val, gemenskapsstöd till ett projekt som särskilt syftade till att stärka medierna på landsbygden. Inom ramen för ett program avsett att främja deltagandet i den demokratiska processen på Kap Verdeöarna beviljades ett särskilt stöd till radioutsändningar på temat demokrati. Medierna bör också ägnas särskild uppmärksamhet med hänsyn till deras ofta avgörande betydelse för lor valresultatet. Vid de palestinska valen beviljades stöd till ett särskilt projekt medieövervakning som syftade till att mäta de viktigaste mediemas oberoende, kvaliteten på deras bevakning av valet samt alla partiers lika tillgång till medierna. Ett liknande projekt, som beviljades stöd inom ramen för Phare-programmet för demokrati i samband med parlaments- och presidentvalen i Rumänien, gav upphov till undersökningar (en rättslig och politisk granskning av mediemas ställning) och övervakning (kvalitativ och kvantitativ analys av mediemas deltagande i valkampanjen). Med hjälp av ett stöd som gavs inom ramen för Tacisprogrammet för demokrati till ett specialiserat organ genomfördes även åtgärder för medieövervakning samt folkomröstning om grundlagen), Georgien (parlaments- och presidentval), Azerbajdzjan (parlamentsval samt folkomröstning om den nya grundlagen) samt Ryssland (parlamentsval). (parlamentsval), Arménien i Vitryssland (parlamentsval År 1995 syftade många åtgärder till att göra de politiska strukturerna redo för allmänna val. I Panama beviljades ett särskilt stöd till modernisering av de politiska partierna samt assimilering av de värderingar och förfaranden som hänger samman med den demokratiska processen. Tonvikten läggs också vid åtgärder avsedda att konsolidera en lyckad övergång till ett demokratiskt system. Så sker framför allt i Latinamerika, där projekten syftar till att stimulera till deltagande i det politiska livet samt till utövande av de politiska rättigheterna i syfte att motverka ett tilltagande ointresse hos ungdomar för den medborgerliga rättighet som ett allmänt val innebär. Av det skälet beviljades i Chile stöd till en åtgärd avsedd att stimulera ungdomar att registrera sig som väljare. Målet att konsolidera de fall där övergången till demokrati har lyckats har en särprägel i Ryssland, där det särskilda stödet till övervakning av parlamentsvalet i december 1995 ledde till inrättandet av Europeiska unionens rådgivande valenhel, som huvudsakligen har i uppdrag att underlätta genomförandet av uppgifterna lör medlemsstaternas observatörer, nämligen att tillhandahålla nödvändig expertis och informa tion, att säkerställa utbildning av valövervakare och att bistå vid samordningen av obser vatörernas geografiska spridning. Utövandet av rätten att rösta i allmänna val ger uttryck för fredstanken samtidigt som det är ett led i demokratiseringsprocessen. Det palestinska rådsvalet var ett led i fredsprocessen i Mellanöstern, och därför antog Europeiska unionens råd i april 1994 en gemensam åtgärd genom vilken unionen åtog sig att genomföra ett samordnat stödprogram för att förbereda och övervaka de palestinska valen. Europeiska gemenskapens tekniska bistånd med hjälp av anslag för samarbete - motsvarande sammanlagt cirka 7,6 miljoner ecu - har möjliggjort bidrag till förberedelseåtgärder inför allmänna val, t. ex. utformning av vallagar, inrättande av valbyråer på nationell och lokal nivå, inrättande av ett presskontor, indelning i valkretsar, anordnande av en allmän upplysningskampanj, utbildning av valförrättare och tillhandahållande av material (valsedlar m. m. ). Europeiska unionen, som i september 1995 ombads delta i den internationella övervakningen av det palestinska valet och att samordna detta, beslutade i nära samarbete med medlemsstaterna att skicka 300 observatörer och att inrätta en europeisk valenhet med uppdrag att samordna den internationella övervakningen. Mot bakgrund av Europeiska gemenskapens/unionens allt större roll i samband med åtgärder för valövervakning gavs stöd till två pilotprojekt för fördjupade överväganden i fråga om de olika aspektema vid förberedelsen och anordnandet av dessa åtgärder, särskilt behovet av att standardisera förfarandet för urval, utbildning och fördelning av observatörer. 1. 2 Främjande och förstärkning av rättsstaten Upprättandet eller konsolideringen av rättsstaten är en utvecklingsprocess som kräver djup gående lagstiftningsreformer och politiska reformer, särskilt för att säkerställa rättsväsendets överhöghet, domstolamas oberoende, insyn i beslutsprocessen och upprättandet av ett rättssystem som tillhandahåller lämpliga rättsliga garantier för att medborgarnas rättigheter skall respekteras. Många länder har sedan början av 1990-talet inlett den processen, och många av dem genomgår för närvarande en avgörande period i sin utveckling, vilket förklarar att nära 20 % av anslagen inom ramen för det europeiska initiativet för främjande av mänskliga rättigheter och demokrati år 1995 avsattes till åtgärder avsedda att följa upp och påskynda de pågående reformprocesserna. 1. 2. 1 Stöd till parlamentarisk verksamhet Att stödja parlamentariska institutioner och parlamentarisk praxis och stimulera den lag stiftande kapaciteten utgör nyckelfaktorer för att övergången till demokrati skall bli fram gångsrik. De många olika parlamentariska traditionerna i medlemsstaterna är ett viktigt redskap när det gäller åtgärder i samband med överföring av kunskaper, know-how och information, vilket är en väsentlig del av samarbetet på detta område. De åtgärder som lår stöd skiljer sig beroende pä demokratiseringsnivå, särskilt beroende på om det finns en parlamentarisk tradition eller ej. I unga, fortfarande sårbara, demokratier läggs tonvikten vid grundläggande utbildning av parlamentariker och deras personal i olika delar av den lagstiftande verksamheten (Mocambique) liksom vid tillhandahållandet av basmaterial och - utrustning som är oumbärlig för att parlamenten skall fungera (Burkina Faso, Komorema). Andra åtgärder syftar till att konsolidera de parlamentariska strukturerna, särskilt genom att utveckla nät för handelsutbyte och samarbete. I december 1995 inleddes tack vare ett stöd som beviljades inom ramen för Tacisprogrammet för demokrati ett program för utbildning av parlamentariker i Ukraina som också avsåg samarbetsförbindelser med parlamenten i Tyskland, Frankrike och Förenade kungariket, samt med Europaparlamentet. En annan viktig aspekt är att, med iakttagande av neutralitetsprincipen, stödja moderni seringen av det partipolitiska systemet (Panama, den latinamerikanska regionen). Andra åtgärder avser stöd till utveckling av lagstiftningsstrategier i samband med särskilda teman i det berörda landet eller den berörda regionen. Sålunda beviljades stöd till en rad seminarier i Östeuropa där frågor som exempelvis decentralisering, etnisk mångfald och gräns överskridande samhällen behandlades. Behovet av att verka för demokratiemas framtid har resulterat i att projekten målinriktats på att utbilda nya generationer politiker. Så är fallet i ett i Rumänien som tillhandahåller utbildningsmoduler, särskilt vad gäller stödprojekt valförfarande, ledning av de politiska partierna samt regeringsstrukturerna. 1. 2. 2 Förstärkning av rättssystemet och dess oberoende Stöd som syftar till att förstärka eller omstrukturera rättssystemen tar en allt större andel av gemenskapsbudgeten. Stöd beviljas i krissituationer för att tillgodose grundläggande behov i fråga om rättsväsende men också på lång sikt i syfte att förstärka de rättsliga instanserna i deras roll som övervakare av de demokratiska friheterna. De stora bristema i rättssystemet visar sig främst genom en oroväckande stor överbeläggning i fängelserna och de omänskliga förhållandena där. Den allvarliga situationen i Rwanda - där kraven på att rättvisa skipas är avgörande för att återställa förtroendet och konsolidera freden i landet - har fått det internationella samfundet att vidta åtgärder, och en av dessa är inrättandet i oktober 1994 av den internationella tribunalen för Rwanda. Som komplement till de åtgärder som genomförts i form av tekniskt bistånd har insatser för att återupprätta rättsväsendet i Rwanda fått stöd inom ramen för det europeiska initiativet för främjande av mänskliga rättigheter och demokratisering. Stödprogrammet för återuppbyggnad av rättssystemet i Rwanda omfattar två delar, varav den ena avser inrättandet av en fond för rättshjälp och rådgivning som möjliggör rättslig kontinuitet, i syfte att säkerställa att 600 drabbade familjer som överlevt får juridiskt biträde, och den andra omfattar en rad seminarier för utbildning och vidareutbildning av advokater och domare. Ett annat projekt syftar till att ge personal i rättsväsendet (främst domare och åklagare) grundläggande utbildning samt att täcka kostnaderna för inköp av administrativ utrustning till förstainstansrätterna. Dessutom har stöd beviljats till att i Arusha (Tanzania) anordna den första utbildningsomgången vid den internationella skolan för straffrätt och mänskliga rättigheter som omfattar 30 jurister, advokater och juridikstudenter Trän Europa (10) och Afrika (20) i syfte att göra dessa bekanta med normerna och mekanismerna lor skydd av mänskliga rättigheter i allmänhet, och funktionen hos den internationella tribunalen för Rwanda i synnerhet. Mot bakgrund av den mänskliga tragedi som situationen i de rwandiska fängelserna innebär har också anslag till humanitärt bistånd tilldelats inom ramen för återupprättandet av rättssystemet i Rwanda i syfte att stödja särskilda åtgärder, nämligen upprättandet av en kortregister över de intagna i fyra fängelser för att förhindra godtyckliga arresteringar och häktningar, besök hos de intagna samt grundläggande hälsovård for dem. Även andra länder med stora behov på det rättsliga området har fått stöd till projekt som målinriktats pä särskilda aspekter. Exempelvis har den del av Guineas program för mänskliga 10 rättigheter som syftar till att göra straffsystemet humanare helt och hållet finansierats genom gemenskapsbudgeten. Vidare har Haiti beviljats ett stödprogram - vars innehåll fastställdes på grundval av slutsatserna från en utvärderingsdelegation - som omfattar en liknande del (tillhandahållande av utrustning och material), till vilket bland annat kommer en åtgärd för juridiskt biträde till intagna och utsändande av tekniska experter som skall utbilda domstolssekreterare. I Palestina säkerställs genom ett rättsligt biståndsprojekt uppföljning av personer som arresterats i hemlighet, genom att juridisk rådgivning ges i olika situationer, inte bara straffrättsligt utan även administrativt och socialt (anordnande av efterforskningar efter personer, återförening av familjer, frågor om bosättning, tillstånd att resa in i och ut ur territorier, förbättrade förhållanden i häkten m. m. ). Samtidigt får genom en annan åtgärd de palestinier som är bosatta på ockuperade områden och som torterats efter arrestering möjlighet att vidta rättsliga åtgärder. En annan särskild åtgärd avser de marktvister i Brasilien som ger upphov till många kränkningar av de mänskliga rättigheterna; det handlar om ett program lor rättsligt bistånd for att väcka talan på detta område, och projektet innehåller också ett avsnitt om att bilda fackföreningar. Kampen mot avsaknaden av rättsliga påföljder för personer som ligger bakom allvarliga kränkningar av den humanitära rätten eller de mänskliga rättigheterna är avgörande lör att rättssystemen skall vara trovärdiga och för att återställa förtroende och fred i ett land. Denna aspekt förekommer särskilt i projekten i Latinamerika och Västindien, exempelvis genom ett program för rättsligt stöd till Haiti, genom vilket stöd ges till den nationella kommissionen för sanning och rättvisa. Politiskt och socialt våld som särskilt drabbar barn och intagna har resulterat i stöd till projekt som syftar till att förstärka rätten till offentlig försvarare (Ecuador), särskilt till förmån för minderåriga (Peru), stöd för särskilda mekanismer som exempelvis "Försvarare av mänskliga rättigheter" (Guatemala, El Salvador) eller "freds domare" (Peru), fördjupade överväganden och ökad medvetenhet om dessa frågor och främjande av grundläggande straffrättsliga principer inom ramen för de reformer som genomförs (Chile, Uruguay). Frågan om dödsstraff, som är av stort intresse för Europaparlamentet, har resulterat i ett initiativ för att avskaffa dödsstraffet i muslimska länder vilket fått gemenskapsstöd, i form av ett praktikprogram för studenter, universitetsanställda och praktiserande jurister hos advokater som i USA och Västindien arbetar med brottmål där dödsstraff utdömts. Ett annat projekt i Västindien avser en undersökning av 70 dödsdömda, i syfte att starta lämpliga överklagandetorfaranden på inhemsk och internationell nivå. En förstärkning av rättsväsendet är en prioritering i många länder som ägnar särskild uppmärksamhet ät att modernisera rättsväsendet och rättssystemet liksom att satsa mer på utbildning av anställda inom rättsväsende och kriminalvård. Mot denna bakgrund möjliggör kapitel B7-52 stöd till forsknings- och analysprojekt som syftar till att stärka i processen för att anpassa de rättsliga strukturerna till rättsstatens principer. 11 De huvudsakliga principerna i detta avseende är frågan om överbeläggning i fängelser, processen för anpassning av det straffrättsliga systemet (särskilt reformer av förfarandet i brottmål) och en förstärkning av rätten till offentlig försvarare. Detta sker exempelvis i Ecuador i form av stöd till utarbetandet av ett tekniskt och juridiskt program på det straffrättsliga området eller genom utveckling på regional nivå av en vetenskaplig analys av frågan om överbeläggning i fängelser för vuxna och minderåriga. Gemenskapsbudgeten möjliggör särskilt avsevärda bidrag till initiativ av institutionell karaktär som baseras på ursprungliga rättsliga traditioner, särskilt i Latinamerika. Det stöd som ges inriktas på infrastrukturer för information, bistånd och utbildning, t. ex. rättsbyrån lor försvar av mänskliga rättigheter i Guatemala, "Defensoria del Pueblo" i Colombia. "Institucion del Defensor del Pueblo" i Panama och "Officina del Conciliador" i Guatemala. Andra åtgärder avser en förstärkning av ministerierna, antingen med hjälp av tekniskt bistånd (Honduras) eller mer specifikt genom stöd till utbildningsåtgärder (Guatemala). Samtidigt läggs tonvikten vid ett regionalt tillvägagångssätt som gör det möjligt att organisera erfarenhetsutbyte och gemensamma utbildningsseminarier, att konsolidera de nationella och regionala näten och att öka insynen i institutionerna. Enligt detta tillvägagångssätt drivs ett stort program i Centralamerika som omfattar olika kompletterande avsnitt, t. ex. rättsligt bistånd, utbildning i mänskliga rättigheter och spridning av information om skydd av grundläggande rättigheter. Detta program omfattar också uppföljning av fall som tas upp vid den interamerikanska domstolen för mänskliga rättigheter. Inom ramen lör ett projekt som omfattar 11 länder i Centralamerika hälls en rad seminarier som sammanför domare, åklagare och advokater för ändamålet att, utöver åtgärder för information och ökad medvetenhet, mångfaldiga de rättsliga utbildningsprogrammen i respektive berört land. Detta program gör det också möjligt att förbättra den rättsliga dokumentationen i de olika länderna. I Peru från gemenskapsbudgeten stöd till ett utbildningsprogram som avser 168 tillförs fredsdomare. Flera projekt kombinerar avsnitt som ägnas åt forskning med moduler för utbildning och ökad medvetenhet som inriktas både på domare, advokater och tjänstemän i rättsväsendet och på medborgarna i allmänhet. På området yrkesutbildning omfattar det beviljade stödet också nya metoder, t. ex. inom ett projekt som genomförts av advokatsamfundet i Izmir i Turkiet och som knyter teoretisk utbildning till konkreta erfarenheter i stadens mindre gynnade stadsdelar. Andra projekt för rättsligt samarbete i strikt bemärkelse omfattar studiebesök som möjliggör praktiska jämförande undersökningar som syftar till att öka medvetenheten om de juridiska professionemas oberoende (Ryssland, Albanien). Inom gemenskapen beviljades gemenskapsstöd till nyskapande initiativ, och bland dessa kan nämnas en åtgärd som syftar till upprättandet av ett nät av tvåspråkiga jurister som rättsligt kan löreträda unionsmedborgama i ett annat land inom unionen än det där de är medborgare. 1. 2. 3 Rättsligt bistånd som avser skydd av samhälleliga och politiska friheter Skyddet av samhälleliga och politiska friheter kräver särskilda åtgärder som syftar till att göra rättssystemet förenligt med de demokratiska principerna och rättsstaten. Det handlar särskilt om att tillhandahålla erforderlig expertis och tekniskt bistånd för att väl genomföra de reformer som är nödvändiga lör den demokratiska utvecklingen i de berörda samhällena. 12 Detta är ett än så länge föga utvecklat samarbetsområde sammansättningen av många projekt. trots att det ingår i Inom ramen för Phareprogrammet för demokrati ges tekniskt bistånd för en översyn av straffrätten och de straffrättsliga förfarandena i Ukraina. Denna åtgärd omfattar också ett avsnitt med utbildning som ges av europeiska experter i syfte att utbilda lärare, särskilt om de nya lagarna. Vad gäller ett mycket ambitiöst stödprogram i Eritrea för utarbetandet av en grundlag innebar tillvägagångssättet huvudsakligen stimulans till en bred samhällsdebatt och främjande av erfarenhetsutbyte i syfte att uppnå nationellt samförstånd om grundlagens innehåll. En åtgärd som genomfördes i Malawi syftade särskilt till att lägga fram forslag till översyn av samtliga lagtexter som strider mot de grundlagsenliga garantier och inter nationella normer i fråga om yttrandefrihet som landet undertecknat. 1. 2. 4 Stöd Ull statliga institutioner för försvar och främjande av mänskliga rättigheter Inom ramen för sina internationella förpliktelser är staten främst ansvarig för att dess medborgares mänskliga rättigheter iakttas och främjas. Denna roll begränsar sig inte bara till utarbetandet och tillämpningen av rättsregler utan den omfattar också mer specifika åtgärder, särskilt i fråga om skydd, stöd och utbildning. Det handlar om att ge institutionellt bistånd vid utövandet av rätten till iorsvar eller att stödja företag som sprider kännedom om och främjar mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av detta har avsevärt stöd getts till exempelvis den interamerikanska domstolen för mänskliga rättigheter, det enda rättsliga organet med regional jurisdiktion i dessa frågor, i syfte att möjliggöra för domstolen att utveckla ett system för att offentliggöra sina avgöranden, arkivera sina dokument och öka kvaliteten på utrustningen. Ett gemenskapsbidrag möjliggjorde också anordnandet av den första interkontinentala konferensen som förenade samtliga institutioner för skydd och främjande av mänskliga rättigheter frän tre kontinenter (Afrika, Amerika och Europa). 1. 2. 5 Insyn i den offentliga förvaltningen Insyn och ansvarstagande är centrala begrepp i det demokratiska livet. De understryker samtidigt kravet på insyn i den offentliga förvaltningen och medborgarnas deltagande i beslutsprocessen på lokal nivå. Mänga projekt, särskilt inom ramen lör Phare- och Tacisprogrammen lör demokrati, bidrar till all främja demokratiska system lör lokall självstyre tack vare utbildningsåtgärder, erfarenhetsutbyte, upprättande av databaser och informationsnät och med hjälp av fördjupade överväganden om utövandet av lokal demokrati. Man prioriterar åtgärder som kombinerar kompletterande åtgärdsmetoder som särskilt möjliggör att öka betydelsen av samverkan mellan det civila samhället och den offentliga sektorn i fråga om gemensamma mål. Ett av de projekt som lär stöd baseras pä ett gränsöverskridande partnerskap mellan Polen och Ukraina som införlivar åtgärder med anknytning till en ömsesidig förstärkning av de lokala myndigheternas effektivitet, inom ramen för ett samarbete mellan aktörer i de båda länderna som lår stöd från Europeiska unionen. En annan åtgärd, som baseras på erfarenheter från Tyskland och Portugal, syftar till att göra de lokala politiker som valdes i de första fria valen i 13 Bulgarien och Slovakien medvetna om olika aspekter av demokratisk praxis. Mot liknande bakgrund fick ett program för utbildning av i hela Tanzania gemenskapsstöd. lokala rådgivare Gemenskapsbudgeten har också möjliggjort stöd till initiativ som centreras kring reformer av statsapparaten och dess förvaltning. Inom ramen för Tacisprogrammet för demokrati omfattar ett program i samråd med Europarådet för mänskliga rättigheter olika åtgärder som syftar till att förbättra funktionen inom nyckelsektorer i Ukrainas offentliga förvaltning. Programmet omfattar olika delar förbättring av rättstillämpningssystemet, utbildning av lokalt ansvariga personer och direkt bistånd till justitieministeriet. som avser en rättsväsendet, reform av Bland åtgärder för att öka medvetenheten kan nämnas det stöd som beviljats för att i Syd afrika anordna ett regionalt seminarium på temat "korruption, demokrati och mänskliga rättigheter" i södra Afrika, vilket huvudsakligen inriktas på att hos de ansvariga politikerna och i det civila samhället öka medvetenheten om betydelsen av att bekämpa korruptionen. 1. 3 Främjande av ett pluralistiskt civilt samhälle Demokratiseringsprocessen utgår från utvecklingen av demokratiska traditioner som baseras på pluralism, tolerans och medborgarnas delaktighet. Kapitel B7-52 ger stort utrymme lör åtgärder som syftar till att diversifiera och intensifiera den "sociala struktur" som kännetecknar en demokrati genom att stimulera utövandet av demokratiska friheter, befolkningens delaktighet och inrättandet av dynamiska former for solidaritet. 1. 3. 1 Främjande av oberoende, pluralistiska och ansvarskännande medier, stöd till yttrande- och pressfrihet Yttrandefriheten handlar både om rätten att uttrycka individuella åsikter och rätten att ta emot information och idéer samt om friheten att vidarebefordra dessa. Mediemas växande roll när det gäller den allmänna opinionsbildningen och främjandet av demokratiska värderingar gör dem till den första måltavlan för förtryckarregimer. Detta tar sig uttryck i hot och trakasserier mot journalister samt hinder av rättslig, ekonomisk eller kommersiell karaktär, både mot mediemas oberoende ställning och friheten att sprida information. Inom ramen lör det europeiska initiativet för främjande av mänskliga rättigheter har cirka 7 miljoner ecu, fördelade pä 85 projekt, tilldelats for försvar och främjande av yttrandefriheten, särskilt rätten till fri och oberoende information. Ekonomiskt och finansiellt stöd till medier för deras överlevnad a) Särskilt i republikerna i f. d. Jugoslavien bidrog stödet i hög grad till att tillgodose mediemas akuta behov genom att de gavs både finansiellt och ekonomiskt stöd samt logistikstöd och tekniskt bistånd. Det var fråga om en stor satsning, eftersom det gällde att bevara regionens enda kvarvarande verkligt fria rum. Mediernas oerhört svåra situation berodde på att myndigheterna i stor omfattning ställde upp hinder mot deras spridning och mottagning, vilket innebar alt det för många av dem handlade om överlevnad. 14 En stor del av gemenskapsstödet gick till att tillhandahålla den basutrustning som var nödvändig för att verksamheten skulle kunna fortsätta liksom de resurser som var oumbärliga för att den oberoende pressens och etermediemas finansiella jämvikt skulle upprätthållas. Den oberoende dagstidningen "Nasa Borba" blev en symbol för pressfrihet i Belgrad; den grundades i början av året av journalister som friställts från tidningen "Borba", som över tagits av myndigheterna, och gynnades under den första tiden av ett finansiellt stöd till 300 ton papper för att säkerställa tidningens dagliga utgivning. På motsvarande grunder bidrog kommissionen till inrättandet av en särskild fond för att täcka de angelägna och punktvisa behov som regionens övriga medier stod inför. Stöd till oberoende informationskällor h) Mediernas oberoende baseras på fri informationsspridning och fri tillgång till informa tionskällor. I f. d. Jugoslavien har några projekt kunnat stödja nyhetsbyråer som t. ex. BETA, den viktigaste oberoende nyhetsbyrån i Serbien, den nya byrån Montena Fax i Montenegro och den lilla men produktiva nyhetsbyrån Stina, som tillhandahåller information till oberoende medier i Kroatien. Omfattande stöd har också beviljats till regionala byråer i f. d. Jugoslavien från en internationell nyhetsbyrå som förmedlar information pä elektronisk väg från en centraldator i Paris. Ett annat projekt som får gemenskapsstöd avser inrättandet av en elektronisk tidning, ansluten till Internet, som skall sprida information från oberoende källor. Denna typ av åtgärder gör det möjligt att kringgå de hinder som myndigheterna ställer upp mot spridning av tryckta och audiovisuella medier. Utveckling av oberoende medier c) Gemenskapsstödet syftar också till att utveckla medierna genom att göra det möjligt för dessa att anskaffa tekniska hjälpmedel och personal som kan utvidga läse- respektive lyssnar- eller tittarkretsen (papper, tryckerimateriel, informationsmaterial, grafisk utrustning, utrustning som möjliggör satellitsändningar, hyra av telefonlinjer, ökad sändningskapacitet, fordon lör till reportage eller för säkerställande av distribution, distributionskostnader, journalisterna m. m. ). Inom ramen för Phare- och Tacisprogrammen för demokrati ägnas uppmärksamhet särskilt åt processen för mediemas tekniska och rättsliga anpassning till ett marknadsekonomiskt system. I detta avseende omfattar utbildningsåtgärderna avsnitt som avser jämförande analyser av lagstiftning, överföring av know-how och ökad medvetenhet om modern kommunikationsteknik. Ett nytt projekt som bedrivs i Ryssland och som riktar sig till yrkesverksamma inom medier kombinerar teknisk utbildning med erfarenhetsutbyte i fråga om fackliga förhandlingar i underhållningsbranschen. löner Man prioriterar också projekt som är direkt hänförliga till främjandet av pluralism. I f. d. Jugoslavien handlar detta särskilt om projekt som syftar till inrättande av en mängetnisk läse- , lyssnar- eller tittarkrets, t. ex. med hjälp av spridning pä flera språk (översättningar, textning, startande av nya kanaler som är verksamma på andra befolkningsgruppers språk m. m. ), utvidgning av det geografiska spridningsområdet eller beaktande av diversitet i program innehållet. Ökad medvetenhet om mediernas betydelse i samhället d) Mot samma bakgrund ges stort utrymme åt projekt som tydliggör mediemas betydelse i samhället, i synnerhet deras särskilda ansvar i den demokratiska utvecklingen. Företräde har getts åt stöd till publikationer som bidrar till att göra de demokratiska värderingarna allmänt 15 kända och att fördöma kränkningar av dessa, även när detta delvis hänger samman med mediemas roll. I detta avseende bör man framhålla betydelsen av projekt som syftar till att bekämpa utvecklingen av "hatmedier", vilka under yttrandefrihetens täckmantel propagerar för etniskt eller religiöst hat och extrema åsikter av olika slag. I Burundi avser ett avsnitt i ett gemenskapsstött projekt nödbistånd till oberoende medier, vars inriktning är att motverka medier som sprider extrema budskap och slagord. I Belgrad fick presscentret stöd som inriktats på genomförandet av ett projekt gällande mediemas ansvar vid spridningen av hatbudskap. Kommissionen bidrog också till att oberoende journalister - som avskedats från statskontrollerade medier - producerade en dokumentär TV-film om den statliga propagandans betydelse både före och under kriget. Förstärkning av mediemas professionella kompetens e) Mediemas oberoende, pluralism och trovärdighet i allmänna opinionens ögon baseras i hög grad på professional i smen hos de personer som påtar sig ansvaret för detta. Teknisk utbildning liksom undervisning i yrkesetik har ägt rum inom ramen lör särskilda åtgärder. Exempelvis genomfördes med hjälp av UNESCO ett program lör utbildning av journalister och tekniker som arbetar lör den oberoende TV-stationcn Studio B i Belgrad. I Senegal planeras ett seminarium om granskning av hur journalistutbildningen i Afrika kan stimuleras. I Ghana bedrivs ett tvåårigt program för journalistutbildning. I olika regioner i Latinamerika bedrivs program för utbildning och ökad medvetenhet om mänskliga rättigheter hos studenter och yrkesverksamma inom medier. Många utbildningsprogram har också genomförts inom ramen för Phare- och Tacisprogrammen för demokrati (bl. a. i Albanien, Tjeckien, Ukraina, Ryssland och Mongoliet). Det är mycket viktigt att stödja journalisternas yrkesorganisationer för att förbättra deras sociala status, yrkesmässiga sammanhållning och försvaret av deras intressen. I södra Afrika har ett omfattande program, "Medier för demokrati", resulterat i åtgärder som syftar till att förstärka eller inrätta nationella och regionala sammanslutningar av journalister som omfattas av de övergripande ramarna för en professionalisering av mediesektorn. Med hänsyn till mediernas särskilda roll vid fria val behandlar utbildningsprogrammen särskilt till temat fria val. Sä är fallet i ett initiativ som innebar en nyskapande utbildning lör 15 portugisiskspräkiga afrikanska journalister som knöts till portugisiska kolleger under mediebevakningen av valen i Portugal. Detta gällde också en utbildning i valbevakning avsedd för journalister i Mongoliet inför presidentvalet 1996. Rättsligt bistånd och övervakning av medier. /) Det är av avgörande betydelse att yttrandefriheten säkerställs inte bara genom grundlagen utan också i samtliga lagtexter och förordningar, i enlighet med de internationella reglerna i frågan. Gemenskapsbudgeten gör det möjligt att ge stöd till många projekt som avser översyn och utarbetande av lagstiftning i fråga om pressfrihet (Burundi, Latinamerika, Central- och Östeuropa, Albanien, Mongoliet). Detta sker i form av stöd till utarbetandet av pressregler, etiska regler och regelverk för radiosändningar. Åtgärder för övervakning av medier med hjälp av inrättandet av vamingssystem eller särskilda biståndsmetoder (särskilt i Burundi och f. d. Jugoslavien) gör det möjligt att ge stöd direkt till nationella, regionala och internationella medier och organisationer för försvar av yttrandefriheten. För detta ändamål beviljades stöd till arbetet vid Europeiska stiftelsen lör yttrandefriheten som år 1995, tack vare detta stöd, gav ut en andra rapport om hur långt den demokratiska processen kommit i 14 länder i Central- och Östeuropa. Främjande av yttrandefriheten g) Yttrandefriheten gäller alla medborgare och begränsar sig inte till mediemas oberoende. Därför ges gemenskapsstöd till projekt som möjliggör en jämförande analys av lagstiftningen om yttrandefriheten eller som innebär nyskapande åtgärder för att säkerställa skydd av förföljda författare med hjälp av inrättandet av ett internationellt nät av tillflyktsorter. 1. 3. 2 Utbildning och ökad medvetenhet om mänskliga rättigheter Utbildning och ökad medvetenhet gör det möjligt inte bara att överföra information och kunskaper utan också att väcka alla människors förmåga att skapa, handla och delta. Den mångfaldigande effekten av utbildning och yrkesutbildning är ett särskilt effektivt instrument när det gäller att främja de mänskliga rättigheterna. En utbildningsdel ingår i många av de projekt som finansieras genom gemenskapsbudgeten. Utbildning anses också vara ett instrument som främjar de mest utsatta grupperna i samhället samt ett viktigt hjälpmedel för att motverka rasism och främlingsfientlighet. Under det första året av det årtionde för utbildning om mänskliga rättigheter som Förenta nationerna förkunnat gavs från kapitel B7- 52 bidrag på närmare 10 miljoner ecu till åtgärder som med hjälp av utbildning och yrkesutbildning syftade till att demokratisera det civila samhället. instrumenten internationella inrättande av för skydd av mänskliga Gemenskapsstödet har i första hand bidragit till utvecklingen av undervisning, forskning och utbildning om mänskliga rättigheter, särskilt genom att stödja utveckling av lämpligt undervisningsmaterial och informationsnät om mänskliga rättigheter. Inrättandet i Moskva av ett centrum för publikationer om mänskliga rättigheter i syfte att sprida information till icke-statliga organisationer och att ge dessa praktiskt bistånd får därför gemenskapsstöd. I syfte att göra de mänskliga rättigheterna mer allmänt kända och sprida information om begreppet har stöd också beviljats till ett nyskapande initiativ som avser utvecklingen av ett multimedialt informationsprogram i Hongkong som omfattar en databas rättigheter samt över de utbildningsprogram och pedagogiska spel om mänskliga rättigheter. Ett annat projekt i Hongkong avser produktion av utbildningsmaterial av olika slag på kinesiska om de mänskliga rättigheterna. I Centralamerika ges stöd till utarbetandet av metoder och utbildningsprogram avsedda för utbildning av lärare i mänskliga rättigheter som tillhör organisationer som är aktiva på detta område. I Guatemala har två program för utbildning och ökad medvetenhet lått gemenskapsstöd, varav det ena inriktas på utbildning i olika frågor kring lokala människorättsgrupper och det andra riktar sig till allmänheten. I Afrika har stora informationskampanjer för ökad medvetenhet samt utbildningsseminarier för lärare (Burundi, Guinea, Guinea-Bissau, Djibouti, Centralafrikanska republiken) genomförts antingen på platsen eller i Europa, och dessa kampanjer har också fått gemenskapsbidrag. Projekt som knyter samman temat mänskliga rättigheter med största möjliga spridning av information om Europeiska unionen, dess verksamhet och dess åtaganden har, i strävan efter uppmärksamhet, lått gemenskapsstöd. Ett projekt i Central- och Östeuropa syftar till att göra debatten om Europa, icke-statliga organisationer och företrädare lör gemenskapens institutioner deltar, till en katalysator lör utvecklingen av demokratiska traditioner i regionen. i vilken parlamentariker, universitetsanställda, ansvariga inom 17 Projekt med utbildningsinslag, särskilt i Afrika och Centralamerika, tydliggör det ömsesidiga beroendet mellan fred och iakttagande av de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna. Detta gäller två program för ökad medvetenhet i Somalia och El Salvador, en åtgärd som avser genomförandet och spridningen av videokassetter på temat fred och försoning i Rwanda och Burundi liksom ett nyskapande initiativ som genomförts på Väst banken och i Gazaområdet i syfte att underlätta en fredlig samexistens med hjälp av utbildningsåtgärder. I enlighet med fredstemat ger kommissionen också stöd till anordnandet av kurser avsedda för lärare, utbildare och personal vid icke-statliga organisationer. Gemenskapsbudgeten gör det möjligt att stödja åtgärder som avser demokratiseringen av samhällen på lokal nivå liksom utveckling av olika former för lokal demokrati. Inom ramen för Phare-programmet för demokrati ingår detta tema i program med mer långtgående mål i form av avsnitt som ägnas särskilt åt sambanden mellan lokal demokrati och arbetsmark nadens parter (Tjeckien) och som i samtals- eller utbildningsgrupper sammanför lokala ledare och ansvariga inom icke-statliga organisationer eller sammanslutningar som är verksamma lokalt (Polen). Ett projekt i Bosnien-Hercegovina belyser sammanhanget mellan frågor som gäller lokal demokrati och förekomsten av ett mångkulturellt samhälle. Inom ramen för projektet planeras utbildnings- och informationsåtgärder för att främja utvecklingen av demokratisk praxis på kommunal nivå (Tuzla). Ett annat tillvägagångssätt följs i ett projekt som genomförs i El Salvador. Syftet med detta är att med hjälp av utbildningsåtgärder förstärka handlingsförmågan hos företrädare för sektorer i det civila samhället som traditionellt är avskurna från beslutsprocessen. Det handlar om att bidra till att det ge de lokala befolkningarna kraften att framföra förslag som kan påverka den politiska och sociala processen. Utbildning är en prioriterad metod när det gäller att skydda och främja vissa samhälls gruppers villkor. Det handlar huvudsakligen om att på ett tidigt stadium bekämpa fördomar, som är grogrunden för diskriminering, våld och intolerans. Detta sker genom åtgärder som mål inriktas på utbildning i samhällsfrågor och undervisning om demokratiska värderingar som respekt för andra, delaktighet och pluralism för de yngsta. Stöd ges också till projekt som är särskilt avsedda för internerade och flyktingar med hjälp av utbildningsåtgärder som centreras kring de mål som är knutna till deras integration i samhället. Dessa åtgärder riktar sig bland annat till polispersonal, som ställs inför situationer där ett effektivt skydd för de mänskliga rättigheterna kräver iakttagande av fastställda beteendenormer. Vad gäller åtgärder som främjar kvinnor centreras tillvägagångssättet framför allt på att bekämpa diskriminering av kvinnor samt att framhålla deras betydelse i samhället. Utbildning och yrkesutbildning är också prioriterade åtgärdsmetoder för att främja ursprungsbefolkningars rättigheter och skydda personer som utsatts för extremt våld. 1. 3. 3 Främjande av lika möjligheter och icke-diskriminerande praxis Alla människors lika rättigheter och värde är en grundpelare i varje system för skydd av grundläggande rättigheter. Detta synsätt har gradvis kompletterats med en större uppmärksamhet inte bara på olika grupper i samhället som är särskilt utsatta utan också på olika sätt att säkerställa individuell utveckling och iakttagande av dessa rättigheter som en grundläggande förutsättning för demokrati. Både förebyggande och långsiktiga åtgärder är viktiga, och även bistånd till de drabbade har en stor plats bland de åtgärder som får stöd. Temat lika möjligheter har gett upphov till en lång rad olika initiativ, både i förhållande till tredje land och inom gemenskapens gränser. För detta ändamål är utbildning och ökad medvetenhet prioriterade metoder för att främja samhällets mest utsatta grupper och bekämpa olika former av intolerans. Rättsligt bistånd är också ett prioriterat hjälpmedel, vilket illustreras av ett projekt i Hongkong som i form av ett seminarium sprider viktig juridisk expertkunskap till jurister och ansvariga tjänstemän inom regeringar och icke-statliga organisationer i syfte att omsätta principerna om lika möjligheter i lagstiftning. Kapitel B7-52 har gjort det möjligt att i stor omfattning bidra till flera initiativ till förmån för skydd av kvinnor och främjande av deras betydelse i samhället och inom politiken. Dessa projekt är inriktade på orsakerna till diskrimineringen och de olika former av våld som kvinnor utsätts for, med hjälp av åtgärder för utbildning och ökad medvetenhet, förstärkning av icke-statliga organisationer, kvinnoorganisationer och organisationer som skyddar kvinnor som drabbats av våld. Gemenskapsbudgeten gör det också möjligt att stödja främjandet av lika möjligheter mellan kvinnor och män i Europeiska unionens medlemsstater. Åtgärderna på området för lika möjligheter vänder sig främst till de yngsta generationerna, och i många åtgärder beaktas denna dimension särskilt med hjälp av utbildningsverksamhet. De mål som eftersträvas avser olika skeden och aspekter av individens utveckling, oavsett om det handlar om att främja individens deltagande i det sociala, ekonomiska och politiska livet, skydd av individen eller rehabilitering efter våldssituationer. Intolerans och olika former av diskriminering som utövas mot vissa samhällsgrupper ger upphov till åtgärder enligt ett liknande tillvägagångssätt som skiljer mellan å ena sidan försvar och skydd av individernas rättigheter och å andra sidan främjande av deras roll i samhället. Projekt som avser flyktingar, fördrivna personer och nationella minoriteter, särskilt i Central- och Östeuropa, bedrivs enligt detta dubbla synsätt. Projekten gör det möjligt både att bekämpa diskriminering i gällande lagstiftning i de berörda ländenia och alt anordna kampanjer for information och ökad medvetenhet hos allmänheten i syfte att undanröja fördomar. Inom gemenskapen utgör kampen mot rasism och främlingsfientlighet ett gensvar på de omfattande rasistiska och främlingsfientliga tilldragelserna på den europeiska kontinenten de senaste åren. Kampen har en europeisk dimension som kompletterar de nationella åtgärderna på detta område och uppmanar till en samordnad åtgärd från internationella och regionala organisationer som är aktiva pä detta område. Den har fått gemenskapens institutioner och medlemsstaterna att förena sig i kampen. Den övergripande strategi som antogs vid Europarådets toppmöte i Wien ställde upp handlingsramar som resulterade i fördjupade diskussioner om vilka metoder som skall användas. En rådgivande kommitté, sammansatt av framträdande personer, fick i uppdrag av Europeiska rådet i Korfu (juni 1994) att formulera rekommendationer för samarbete mellan regeringar och olika samhällsaktörer. I juni 1995 inbjöds kommittén att, i direkt samarbete med Europarådet, undersöka om ett europeiskt centrum lör övervakning av rasism och främlingsfientlighet kan inrättas. Parallellt med detta arbete genom tordes gemenskapsåtgärder som kompletterade medlemsstaternas, särskilt pä områdena utbildning, yrkesutbildning och medieinformation. Pilotprojekt som genomfördes av icke-statliga organisationer och invandrarorganisationer prioriterades. Ett nyskapande 19 initiativ genomfördes i form av projektet "Städer mot rasism" som syftade till att stödja ett begränsat antal lokala initiativ för att främja lokala partnerskap kring tre prioriterade teman: förebyggande av rasistiskt våld och ungdomsbrottslighet, utarbetande av en metod för övervakning av rasistiska händelser av flera organ samt främjande av medborgaransvar och lokal demokrati i mångkulturella samhällen. Gemenskapens åtgärdsprogram, särskilt pä området utbildning och ungdom (Leonardo, Socrates, Ungdom för Europa 111), information och kultur (Media II) bidrar också till att motverka olika former av intolerans. I december 1995 antog kommissionen ett meddelande om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism som åtföljdes av ett förslag till rådet att utse år 1997 till "Europeiska året mot rasism". Texten syftar till en samordning av kommissionens åtgärder på området och till att beskriva den verksamhet som kommissionen har för avsikt att genomföra på området i framtiden. 1. 3. 4 Förstärkning av icke-statliga organisationer, lokala sammanslutningar och grupper Partnerskap med olika instanser i det civila samhället, särskilt icke-statliga organisationer, lokala sammanslutningar och grupper som verkar för försvaret av mänskliga rättigheter, är avgörande för att de åtgärder som Europeiska gemenskapen stöder i fråga om mänskliga rättigheter skall bli framgångsrika. De icke-statliga organisationemas deltagande vid genomförandet av åtgärder för att främja samhälleliga och politiska rättigheter, t. ex. ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har gradvis ökat och utvidgats till nya åtgärdsområden, t. ex. försvar av utsatta grupper, främjande av demokratiska friheter och stöd till processen med fria val. Parallellt ges ett omfattande stöd till inrättandet och konsolideringen av icke-statliga organisationer i deras egenskap av viktiga beståndsdelar i ett pluralistiskt och demokratiskt civilt samhälle. Åtskilliga av de åtgärder gom får stöd från gemenskapsbudgeten på området mänskliga rättig heter och demokratisering vänder sig till den icke-statliga sektorn genom dircktslöd och genom att anförtro denna genomförandet av projekt som motsvarar dess och Europeiska unionens prioriteringar. Med hänsyn till de icke-statliga organisationemas avgörande roll i demokratiseringsprocessen och för den sociala och ekonomiska utvecklingen ägnas en avsevärd andel av resurserna åt att förstärka och konsolidera de icke-statliga organisationerna och andra beståndsdelar i det civila samhället. Detta innebär huvudsakligen en förstärkning av de icke-statliga organisationemas strukturer, organisation och verksamhetskapacitet med hjälp av direktstöd eller utbildningsåtgärder som anpassas till deras behov och prioriteringar. Nyskapande åtgärder har genomförts, t. ex. i fallet med ett projekt i Kroatien som avsåg inrättandet av ett "Center för icke-statlig utveckling" som fick i uppdrag att öka de icke statliga organisationernas expertis genom att tillhandahålla utbildning, information och stöd i deras verksamhet. Det handlar om att därigenom skapa tomtsättningar som gör det möjligt lör den icke-statliga sektorn att basera sitt berättigande i samhället på kvaliteten i dess insatser och att bli självständig med hjälp av egna strukturer för utbildning, kommunikation och finansiering. Gemenskapsstödet till icke-statliga organisationer och till det civila samhället i stort omfattas av strävan efter kontinuitet. Ett avsevärt stöd har därför i Chile beviljats till inrättandet av ett nätverk av organisationer som tidigare fått stöd från gemenskapen. Detta projekt syftar särskilt till att förstärka kompetensnivån hos den personal som ansvarar för nätet i frågor som gäller demokratisk praxis. Ett stort stödprogram till utveckling av det civila samhället som 20 genomförts i arabvärlden och som innebär förstärkt kapacitet hos de icke-statliga organisationerna, särskilt med hjälp av utbildningsåtgärder, utgör den andra etappen i en åtgärd vars effekter är långsiktiga. De icke-statliga organisationemas särskilda egenskaper, som inte kan beaktas om endast en metod används, har resulterat i utarbetandet av metoder som medger en betydande flexibilitet för att tillgodose de icke-statliga organisationernas behov. Ett gemenskapsstöd har t. ex. gjort det möjligt att inrätta en särskild fond för genomförandet av mikroprojekt som avser försvar av de mänskliga rättigheterna. Stödet till demokratiseringen av det civila samhället tillämpas också på socioekonomiska strukturer som har en avgörande roll för den demokratiska utvecklingen i de berörda länderna. Inom ramen för Phare- och Tacisprogrammen för demokrati har handelskamrarna i Slovenien och Ryssland fått ett program för omorganisering som åtföljs av beviljande av tekniskt bistånd, åtgärder för utbildning och utveckling av deras verksamhet, bland annat genom seminarier om demokrati och marknadsekonomi. Åtskilliga projekt som genomförts bland annat i baltstatema, Slovenien, Rumänien, Ryssland, Mongoliet och f. d. Jugoslavien vänder sig till fackföreningar, huvudsakligen i syfte att förstärka deras strukturer och att öka medvetenheten om deras ansvar i fråga om demokrati och marknadsekonomi. Stöd har också beviljats för att förstärka institutionella aktörer på lokal och nationell nivå som är verksamma med eller har ett särskilt ansvar för att främja iakttagandet av mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Så är särskilt fallet i Latinamerika, där många projekt inriktas på stöd till lokala institutioner som har ett direkt ansvar inom rättsväsendet. Strävan efter att bringa åtgärderna närmare medborgarna, de problem som sysselsätter dem och deras förhoppningar är drivkraften i ett projekt i Costa Rica som förenar kampanjer för ökad medvetenhet och information om individens rättigheter med förstärkta nät för försvar av medborgarna och deltagande i olika aspekter av tillvaron lokalt. Samma förhållningssätt dominerar vid genomförandet av ett projekt i Centralamerika som bland annat inriktas på att funktionen hos nya system för offentlig förvaltning skall främjas av de icke-statliga organisationemas erfarenheter. Stöd till den icke-statliga sektorn ges på många olika åtgärdsområden. Det vänder sig både till organisationer som verkar för vissa samhällsgrupper och till sammanslutningar och grupper som förenats kring vissa frågor. Inför den internationella kvinnokonferensen gavs ett avsevärt stöd för att de icke-statliga organisationerna och kvinnoorganisationerna skulle kunna förbereda sig, och deras deltagande bidrog avsevärt till konferensens framgång. Stödet omfattade såväl europeiska som latinamerikanska organisationer samt organisationer i de områden som omfattas av den fjärde Lomékonventionen. Det åtföljs av initiativ som huvudsakligen inriktas på att främja inrättandet av nät av kvinnoorganisationer och - sammanslutningar, t. ex. inrättandet av ett nät för kvinnor som har lokalt ansvar i Chile samt utvidgning och förstärkning av verksamheten tjeckiska kvinnoorganisationer. Ungdomsorganisationer har också fått gemenskapsstöd inom ramen lor de ätgärdsprogram som kretsar kring utbildning i samhällsfrågor och ökad medvetenhet i frågor som avser deltagande i de demokratiska processerna (Central- och Östeuropa, Georgien). Andra projekt vänder sig till handikapporganisationer (Slovakien). Inom ramen tor Phare- och Tacisprogrammen lör demokrati har ett betydande stöd beviljats till icke statliga organisationer som är aktiva i miljöskyddsfrågor. i ett nät av ryska och 21 En förstärkning av åtgärdskapaciteten hos de icke-statliga organisationerna och andra instanser i det civila samhället baseras främst på genomförandet av projekt som inriktas på att utveckla deras verksamhet. Detta sker genom initiativ som syftar till ett renodla de icke statliga organisationemas roll som utbildare (Estland, Lettland) genom att förstärka deras kvalifikationer och expertis i olika frågor i anslutning till den demokratiska processen och genom att främja erfarenhetsutbyte och gränsöverskridande kontakter. Inom ramen lör Phare- och Tacisprogrammen för demokrati omfattar denna typ av åtgärder program för utbyten och besök i Europeiska unionens medlemsstater: förstärkning av de lokala strukturerna i Polen med hjälp av studiebesök hos motsvarande organisationer i Spanien, förstärkning av de icke statliga utbildningsstrukturerna i Estland och Lettland tack vare en rad olika åtgärder som inbegriper studiebesök i unionens olika medlemsstater. Det är också mycket viktigt att de icke-statliga organisationerna och andra aktörer i det civila samhället utvecklar positiva erfarenheter i förbindelserna med de nationella eller lokala myndigheterna. Tonvikten läggs särskilt på upprättande av samarbetsförbindelser mellan de politiska företrädarna och de olika aktörerna i det civila samhället. De projekt som far stöd gör det möjligt att utveckla en samverkan vid strävan efter gemensamma mål. Detta är ett av kännetecknen på de initiativ som i Latinamerika genomförts om rättvisa, kamp mot straffrihet samt den offentliga förvaltningen i vid bemärkelse. Det är också en av inriktningarna i de initiativ som stöds inom ramen för Phare- och Tacisprogrammen lör demokrati, nämligen utbildningsseminarier i gemensamma frågor som förenar sociala reformer med den demokratiska processen och som sammanför företrädare för statsmaktema och ansvariga inom icke-statliga organisationer eller sammanslutningar, seminarier för att sprida information och kännedom om förbindelserna mellan icke-statliga organisationer och den offentliga sektorn i ett demokratiskt samhälle. Denna typ av åtgärder knyts till projekt som bidrar till att involvera de icke-statliga organisationerna i utarbetandet av lagar, avseende både deras verksamhetsområde och de rättsliga aspektema på deras ställning och existensförutsättningar (bl. a. Estland och Mongoliet). Andra åtgärder, t. ex. ett pilotprojekt i Ryssland, centreras kring att förstärka de icke-statliga organisationemas kapacitet att utveckla partnerskapsförbindelser med de lokala myndigheterna, särskilt i politiska sammanhang där det inte finns någon tradition av lokalt styre. Betydelsen av att de icke-statliga organisationerna bidrar till att främja mänskliga rättigheter och demokratiska principer tar sig uttryck i ett betydande stöd till organisationer som verkar inom ramen för olika internationella forum. Så är särskilt fallet for alla de initiativ som togs till förmån för icke-statliga organisationer och kvinnoorganisationer inför kvinnokonferensen i Peking men också särskilda projekt som syftar till att samordna och stödja företrädare för icke-statliga organisationer som kallas att vittna inför Förenta nationemas olika instanser. Genom ett liknande projekt utvecklas åtgärder för utbildning, instruktion och ökad medvetenhet som är avsedda att förstärka den icke-statliga sektoms deltagande i arbetet vid ()SSE:s olika institutioner. 1. 4 Stöd till förtroendeskapande åtgärder som är avsedda att återställa freden i ett land Det internationella samfundet blir i allt högre grad medvetet om de mänskliga rättighetemas betydelse lör fred och for internationell och regional säkerhet liksom för den övergripande 22 situationen i ett land, både när det gäller politisk stabilitet och landets sociala och ekonomiska utveckling. Denna medvetenhet går hand i hand med ett ökat intresse för förebyggande aspekter inom ramen för åtgärder som genomförs för att främja respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Parallellt med detta har strävan efter att med bestående effekter ingripa på tidigast möjliga stadium resulterat i att åtgärder utvecklats som omfattar både särskilt stöd till fredsprocessen och åtgärder lor att främja värderingar som tolerans, försoning och ömsesidig respekt för att skapa förutsättningar för fred. 1. 4. 1 Att förebygga konflikter Det förebyggande konceptet är inte nytt och alla åtgärder för att främja mänskliga rättigheter måste omfatta denna aspekt. De fördjupade diskussionerna på detta tema har lett till utvecklingen av ett övergripande och flerdimensionellt tillvägagångssätt (mänskliga rättigheter, utveckling, miljö) och nya perspektiv, och de nedan beskrivna nya åtgärderna hänför sig till detta. Många projekt som fått gemenskapsstöd utvecklar aspekter som avser inlämning av metoder att nå försoning samt konfliktlösning. Dessa kännetecknas också av den uppmärksamhet de ägnar åt sambanden mellan främjandet av mänskliga rättigheter, organisation av det civila samhället och främjande av fredstanken. I ett ungerskt projekt, som omfattar en lång rad utbildningsåtgärder på detta tema inom den offentliga förvaltningen på lokal nivå, belönas strävan efter samförstånd, praxis i samband med kollektiva förhandlingar och hantering av sociala konflikter. I samma anda uppmuntrar ett initiativ som stöds i Nicaragua till nationellt samförstånd och olika former av solidaritetsåtgärder från gemenskapens sida, särskilt genom främjande av erfarenhetsutbyte inom det ekonomiska, sociala och politiska livet. Inom ramen för ett program som syftar till att förena insatser från det civila samhällets sida med konsolideringen av demokratin i Peru främjas följande tre teman: förvaltning av rättsväsende och demokrati, civil säkerhet i demokratier och medborgarnas deltagande i offentlig verksamhet. Utbildningsinslaget dominerar i ett projekt som avser flera städer i Kazakstan och som omfattar utbildnings- och informationsåtgärder när det gäller konfliktlösning och krishantering. Denna åtgärd, som skall leda till att ett "Centrum för fredsbyggande och konfliktlösning" öppnas i Alma-Ata omfattar också praktik, seminarier och rundabordssamtal som syftar till att införliva verksamheten i den icke-statliga sektorn. De fördjupade övervägandena om den förebyggande aspekten på åtgärderna till förmån för mänskliga rättigheter och fred har inriktat gemenskapsstödet på projekt som innehåller nyskapande stödmetoder. Utvecklingen av förmågan att lösa konflikter, snabba varnings system och förebyggande diplomati står i centrum för ett tvärregionalt projekt som riktar sig till regionala aktörer och organisationer, i syfte att göra det möjligt lör dem att lösa konllikter innan dessa leder till våldsamheter. I krissituationer eller vid oroande signaler, då det viktigaste är att kunna reagera omedelbart, innebär ett nytt projekt olika handlingsmetoder (särskilt utsändning av utvärderingsdelegationer och särskilda sändebud) som gör det möjligt att ingripa innan en konflikt bryter ut. Särskilda åtgärder till stöd för fredsprocessen har också fått gemenskapsstöd. Dessa inne håller omfattande utbildningsinslag: program för utbildning i fred, försoning och demokrati i Nicaragua och El Salvador, i Angola nationella kurser för utbildning i samhällsfrågor och för 23 att sprida kännedom om det fredsprotokoll som undertecknades i Lusaka, utbildning av palestinier frän Gaza och Västbanken genom praktik i gemenskapens arbete och samhälls arbetet pä området mänskliga rättigheter ("fredspraktikanter") samt utbildning avsedd för icke-statliga organisationer och institutioner som deltar i fredsprocessen i Guatemala. Inför allvarliga och ihållande kränkningar av mänskliga rättigheter har nva metoder för att ingripa utvecklats. Europeiska gemenskapen bidrog genom att sända en grupp människorätts- observatörer till Rwanda efter ett förberedande besök i mars 1995, och gruppens uppdrag förlängdes till och med den 15 januari 1996. Åtgärden avser att införa ett opartiskt element i en situation av allvarliga och ihållande kränkningar av de grundläggande mänskliga rättigheterna, att dämpa motsättningar och, i förekommande fall, underlätta flyktingars återvändande. Åtgärden genomförs under Förenta nationemas människorättskommissarie, inom ramen för Förenta nationemas delegation och tillsammans med centret för mänskliga rättigheter i Geneve. Kapitel B7-52 har också gjort det möjligt att sända fem observatörer till Burundi, vilka har i uppdrag att bidra till att återställa ett klimat av förtroende och säkerhet bland befolkningen genom att bistå Förenta nationemas sändebud för mänskliga rättigheter, vilket sker i form av program för utbildning i mänskliga rättigheter. På motsvarande sätt, och för att bidra till genomförandet av den gemensamma ståndpunkt som rådet antog i oktober 1995, av människorättsobservatörer inom ramen för Förenta nationemas kontrollgrupp (UNAVEM III). för Angola utsändning åtgärdsprogram en del avser ett av 1. 4. 2 Stöd till åtgärder som syftar Ull alt motverka avsaknaden av rättsliga påföljder fot- personer som ligger bakom allvarliga kränkningar av den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna initiativ för att underlätta De förebyggande åtgärderna har också sanktionsaspekter, särskilt i situationer då en avsaknad av rättsliga påföljder mot personer som ligger bakom allvarliga kränkningar bidrar till att upprätthålla ett instabilt klimat som kan ge upphov till nya våldsamheter. Företeelsens allvar har bl. a. lett till inrättandet av tillfälliga internationella tribunaler i f. d. Jugoslavien och i Rwanda vilka har i uppdrag att döma upphovsmännen bakom allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell människorätt. Dessa nya inslag, som har stor betydelse i internationell rätt, har fått aktivt stöd från Europeiska unionen, liksom kommissionens särskilda igångsättningen av arbetet. Gemenskapens bidrag till arbetet vid de båda tillfälligt inrättade tribunalerna har gjort det möjligt att anförtro specialiserade icke-statliga organisationer genomförandet av stödåtgärder som inriktas pä vissa aspekter: alt skydda och stödja offer som kommer för att vittna, att ställa 15 juridiska biträden till förfogande, att öka medvetenheten om tribunalemas roll, att vidta åtgärder som syftar till insamling av nya vittnesmål, att inrätta dokumentationscentrer och en databas, tribunalemas arbete, beviljande av videokonferenstjänster m. m. Dessa olika åtgärder motsvarar ett finansiellt åtagande på 3,1 miljoner ecu. På initiativ av Europaparlamentet inrättades 1995 en ny budgetpost med anslag på 300 000 ecu som gör det möjligt att bevilja särskilt stöd till icke-statliga organisationer som verkar för att inrätta en permanent straffrättslig internationell myndighet. Dessa åtgärder bidrar till utarbetandet av en europeisk ståndpunkt i frågan, vilket sker genom utveckling av kampanjer för information och ökad medvetenhet hos allmänheten och också ger upphov till åtgärder i syfte att inrätta mekanismer för samordning och samarbete mellan icke-statliga teknisk uppföljning av 24 organisationer, regeringar, tillfälligt inrättande tribunaler och Förenta nationemas organ under arbetet med att upprätta en permanent internationell tribunal. 1. 4. 3 Stöd till nationella insatser som syftar till att främja ett underordnande av de väpnade styrkorna under de civila myndigheterna Kapitel B7-52 möjliggör stöd till de Latinamerikanska ländemas ansträngningar för att säker hetspolis och väpnade styrkor konkret skall underkastas de civila statsmakterna och att dessa båda institutioners roll skall vara åtskilda i demokratiska stater. Förverkligandet av detta mål beror i hög grad på utbildning, och gemenskapsstödet har gått till åtskilliga åtgärder lör utbildning i mänskliga rättigheter och rättsstaten för de väpnade styrkoma i Centralamerika, i den andinska regionen, Paraguay och Peru. Medel till finansiellt och tekniskt bistånd har också gjort det möjligt att bidra till liknande åtgärder för El Salvadors nationella poliskår. Särskild uppmärksamhet ägnas utbildning för demobiliserad militär personal, vilket sker genom ett projekt i Nicaragua som, med hjälp av utbildningsåtgärder som särskilt omfattar fred och konfliktlösning, syftar till att främja försoning och att de demobiliserade soldaterna inlemmas i samhället. Initiativ som far stöd inom ramen för Phareprogrammet för demokrati har gett upphov till åtgärder för information och ökad medvetenhet som syftar till att främja diskussioner om frågor i samband med internationell säkerhet och förhållandet mellan de väpnade styrkorna och de civila myndigheterna. Detta sker i Bulgarien genom en åtgärd som riktar sig till olika målgrupper i det civila samhället i syfte att göra dessa förtrogna med begreppet internationell säkerhet. Ett annat projekt i Estland avser att stärka de nationella organisationer som berörs av förhållandet mellan de väpnade styrkoma och de civila myndigheterna. Projektet innehåller olika avsnitt för ökad medvetenhet, information, opinionsundersökningar i frågan och en jämförande undersökning av förhållandet mellan civila och militära myndigheter i Lettland och Litauen. 1. 5 Initiativ som riktar sig till vissa målgrupper 1. 5. 1 Grupper som kräver särskilt skydd Barn a) Barnens rättigheter utgör en integrerad del av de mänskliga rättigheterna. Med tanke pä att barn behöver särskilt beskydd har uppsättningen internationella regler lor skydd av de mänskliga rättigheterna kompletterats med ett särskilt instrument lör barnens rättigheter och väl lärd. Förenta nationernas konvention om barnens rättigheter, som trädde i kraft den 2 september 1990 och som nu i stor utsträckning ratificerats, avser barnens samhälleliga rättigheter och individuella friheter, deras ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt deras rätt till särskild skydd mot alla former av våld. Utbildning står i centrum för åtgärderna till förmån för barn, och en stor andel av de projekt som lätt gemenskapsstöd avser utbildningsåtgärder inom ramen för initiativen för barn. Att pä tidigast möjliga stadium motverka de fördomar som utgör grogrunden för diskriminering, våld och intolerans är en uppgift som kommer att ta lång tid, men det är den enda väg som 25 kan ha varaktiga och mångfaldigande effekter i alla samhällsskikt. Kapitel B7-52 prioriterar därför projekt inriktade på utbildning i samhällsfrågor och undervisning om demokratiska värderingar som respekt för andra, delaktighet och pluralism för de yngsta. I Pem centreras, i syfte att utveckla en kultur av fred och tolerans, en åtgärd kring främjandet av upplysning om mänskliga rättigheter och demokratisk praxis i skolundervisningen. Ett nytt projekt som lätt stöd inom ramen för Tacis-programmet för demokrati ägnar särskild uppmärksamhet ät metoderna för historieundervisning i Ryssland, vilket bidrar till diskussioner om hur under visningen skall förnyas. Ett pilotprojekt i Litauen följer samma tillvägagångssätt: genom att ta fram undervisningsmaterial och särskilt utbilda gymnasielärare syftar projektet till att främja elevemas aktiva deltagande i samhällslivet. På motsvarande sätt möjliggör ett program för utbildning i samhällsfrågor vid 250 grund- och gymnasieskolor i Polen ökad medvetenhet om demokrati och dess grundläggande principer. I Turkiet riktar sig ett utbild ningsprogram till närmare 1 200 lärare i 12 av landets provinser. Utbildningens betydelse framgår likaså av projekt som avser införandet av undervisning om mänskliga rättigheter och demokrati inom ramen för skolprogram (Panama, Honduras, Pem) eller till att ge berörda ministerier nödvändigt tekniskt bistånd för att förbereda undervisningsprogram (Tunisien). 1 andra projekt, som genomförs i exempelvis Ryssland, läggs tonvikten vid värdet av deltagande och solidaritet och framhålls särskilt betydelsen av frivilligt socialt arbete. Att barn möter våld i alla former har föranlett åtskilliga initiativ i alla delar av världen. I Indien har ett program för ökad medvetenhet i arbetet med barn, vilket syftar till att på lång sikt avskaffa barnarbete, fått gemenskapsstöd. Programmet avser att i en andra etapp föreslå alternativa lösningar till dem som lejer barn. I Haiti utvecklas inom ramen för fältarbete en rad åtgärder för att återinlemma gatubarn i samhället (läsundervisning, inlemmande i skolgång, ökad medvetenhet hos familjer etc. ) i syfte att avhjälpa analfabetism och bristande rättigheter. Andra åtgärder gör det möjligt att i Pem säkerställa övergripande bistånd, såväl juridiskt som psykosocialt och medicinskt, till barn som beskylls för kriminella handlingar eller som fallit offer för tortyr eller vanvård. Dessa åtföljs av anordnandet av kampanjer för ökad medvetenhet och information. I Argentina ges gemenskapsstöd till ett särskilt initiativ som är avsett att stödja rättsliga förfaranden och undersökningar som gör det möjligt att ge stöd till familjer vars barn försvunnit av politiska skäl. Genom en kompletterande åtgärd i Argentina ges medicinskt, rättsligt, psykologiskt, pedagogiskt och socialt bistånd till 140 tonåringar från familjer som föll offer för förtrycket under militärdiktaturen. Ett liknande tillvägagångssätt följs i ett projekt i Slovenien som riktar sig till barn från Bosnien. Ett annat projekt i Kroatien ägnas åt försök med gruppterapi för två grupper barn i åldrarna 6-12 år. Om detta blir framgångsrikt kan metoden reproduceras i större skala. Särskilda projekt som riktar sig till llyktingbarn i läger i lx\. Jugoslavien och som innebär att dessa barns vittnesmål kommer till den stora allmänhetens kännedom har också tätt gemenskapsstöd. Gemenskapens budget har bidragit till anordnandet av en konferens mellan organisationer som särskilt verkar för hjälp till barn som drabbats av våld. Konferensen gjorde det möjligt att utfärda ett antal rekommendationer som syftar till att förstärka expertisen på området, att samordna insatserna från de organisationer som är verksamma på området och att inrätta verksamhetsmetoder som gör det möjligt att reagera snabbt på krissituationer. Betydelsen av förbindelser mellan regeringarna och de icke-statliga organisationerna vad gäller skyddet av barn i väpnade konflikter i Afrika har gett upphov till ett initiativ i Afrika som omfattar en rad regionala sammankomster samt utvärderingsdelegationer som resulterat i anordnandet av 26 en världskonferens. Rent konkret kan exempelvis nämnas bidraget till anordnandet av en internationell konferens i Nordirland som riktar sig till domare för att dessa bättre skall förstå problemen för barn som råkar ut för extrema våldssituationer. Gemenskapens finansiering möjliggjorde för företrädare för icke-statliga organisationer i Asien, Latinamerika och Afrika att delta i den första internationella kongressen om sexuellt och kommersiellt utnyttjande av barn, vilken anordnades i Sverige i augusti 1996. Eftersom konventionen om barnens rättigheter är referensramen för samtliga projekt som lär gemenskapsstöd är det lämpligt att nämna ett projekt som syftar till att med utgångspunkt i konkreta fall fastställa indikatorer som gör det möjligt att mäta i vilken utsträckning konventionen om barnens rättigheter har iakttagits. Nationella minoriteter b) Frågan om minoriteter är nu prioriterad på det internationella samfundets dagordning. Sedan början av 1990-talet har frågan blivit akut, vilket bl. a. inneburit att Europeiska unionen i maj 1994 lanserade ett mycket ambitiöst diplomatiskt initiativ som fullbordades i mars 1995 genom undertecknandet av en stabilitetspakt, vars genomförande anförtrotts OSSE. Syftet med pakten, som omfattar en politisk förklaring åtföljd av cirka 100 bilaterala avtal, är att med hjälp av förebyggande åtgärder förstärka stabiliteten i Europa genom att främja grannförbindelser, inbegripet åtgärder för minoriteter och i gränsområden. Två regionala rundabordssamtal har sammankallats, det ena i fråga om den baltiska regionen och det andra lör Central- och Östeuropa, och de utmynnade i slutandet av avtal som är betydelsefulla när det gäller att säkerställa rättssäkerheten mellan staterna i fråga om minoriteter. Initiativet har nödvändiggjort uppföljande åtgärder som tillförts ett betydande finansiellt stöd inom ramen för Phareprogrammet och demokratiprogrammet inom ramen för detta. En av de stora konstaterade bristema när det gäller frågan om minoriteter i Central- och Östeuropa är den otillräckliga dialogen mellan å ena sidan regeringsstrukturer och företrädare för minoriteterna och å andra sidan mellan de behöriga regeringsorganen i de olika länderna i regionen. Mot den bakgrunden beviljades, inom ramen för Phareprogrammet för demokrati, stöd till ett initiativ som genomförs tillsammans med Europarådet för mänskliga rättigheter och som syftar till upprättandet av institutionella förbindelser mellan de nationella organ i staterna i regionen som ansvarar för minoritetsfrågor. Det handlar huvudsakligen om att utveckla strukturerade samarbetsförbindelser mellan de olika berörda regeringsorganen med hjälp av åtgärder som omfattar utbildning, studiebesök och tekniskt bistånd. Andra åtgärder pä området rättsligt bistånd bidrar till en harmonisering av lagstiftningen i religionsfrägor i Bulgarien, Rumänien och Albanien i syfte att göra denna förenlig med Europakonventionen om mänskliga rättigheter. En åtgärd som bedrivs i f. d. Jugoslavien innebär rättsligt bistånd direkt till offer för etnisk diskriminering, samtidigt som främjandet av deras rättigheter underlättas och åtgärden bidrar till att utveckla dialogen inom gemen skapen. Skyddet av minoriteter kräver också åtgärder för ökad medvetenhet hos de olika berörda grupperna om deras rättigheter och olika aspekter av deras situation. Denna typ av åtgärder omfattar också särskilda åtgärder för en tillnärmning av befintliga nät för att göra skyddet och främjandet av minoritetsgrupper effektivare. 27 Ursprungsbefolkningar c) På begäran av Europaparlamentet och med hänsyn till slutsatserna från världskonferensen i Rio 1992 ägnas särskild uppmärksamhet åt ursprungsbefolkningar, särskilt i ett perspektiv som kombinerar dessa befolkningars rättigheter med miljöskydd. Stöd har getts till konkreta och nyskapande projekt som syftar till att dessa befolkningar skall kunna organisera sig, kanalisera sina krav och säkerställa att dessa får större genomslagskraft på den internationella arenan, särskilt inom ramen för Förenta nationerna. Workshops, seminarier och program för utbildning i människorättsfrågor har också anordnats. Flyktingar och fördrivna personer d) Enligt färska beräkningar finns det i världen i dag cirka 20 miljoner flyktingar och 24 miljoner personer som tvingats flytta inom sina egna länder. Europeiska unionen ger stora bidrag till den verksamhet som bedrivs av FN:s flyktingkommissarie (UNHCR), särskilt med hjälp av Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd som inrättades 1992. Det partnerskap mellan UNHCR och Europeiska gemenskapen som upprättades i december 1993 gjorde det möjligt att öka effektiviteten hos verksamheten som helhet; denna omfattar bl. a. förebyggande, nödbistånd, skydd, bistånd och främjande av hållbara lösningar. Totalt har i gemenskapsbudgeten 345 miljoner ecu anslagits till åtgärder till förmån för flyktingar och fördrivna personer i världen. Bland de åtgärder som bedrivs inom Europeiska unionen inriktas gemenskapsstödet på utbildningsprogram. Detta sker i Grekland genom bidrag till anordnandet av utbildning för domare, poliser och tjänstemän som berörs av mottagande av asylsökande och prövning av asylansökningar. Ett annat projekt främjar samordning på europeisk nivå av åtgärder som syftar till att bistå unga personer som flytt från stridsområden för att undgå tvångsrekrytering till armén i sitt hemland. Flyktingbiståndet står även i centrum i ett projekt som omfattar Vitryssland, Ryssland och Ukraina och som centreras kring stöd till icke-statliga organisationers verksamhet på området och samordningen av deras initiativ i regionen. Ett liknande projekt syftar till att tillhandahålla dokumentation om olika aspekter av flyk tingamas situation och hur de skall skyddas till 600 organisationer som är aktiva i flyktingfrågor i Spanien och Latinamerika. Ett initiativ i Tyskland som avser observation och redogörelse för situationen i fängelserna, med särskild tonvikt på situationen för asyl sökande som väntar på avvisning, får också gemenskapsstöd. Det bör nämnas att inom ramen för den fjärde Lomékonventionen sju länder (Angola, Elfenbenskusten, Djibouti, Kenya, Malawi, Moçambique, Uganda) har lätt särskilt stöd till flyktingar, återvändande och fördrivna personer med totalt 13,58 miljoner ecu. Gemenskapsbudgeten gör det också möjligt att stödja inrättandet av och verksamheten vid specialiserade centrer i Europeiska unionens medlemsstater vilka ger medicinskt, socialt och psykologiskt bistånd till flyktingar och asylsökande, som huvudsakligen kommer frän utvecklingsländer där de utsatts för tortyr eller andra övergrepp. Interner e) Stöd ges till projekt som är särskilt avsedda för interner, ett tema som tillkommit på initiativ av Europaparlamentet. Utbildningsåtgärder för interner koncentreras till de konkreta mål som i samhället. I Ryssland står utbildning och är knutna till deras återinlemmande 28 till yrkesutbildning i centrum för ett särskilt ambitiöst projekt som omfattar flera delar: internerna, utbildning av kriminalvårdspersonalen, utbildnings- och information inrättandet av ett nät av advokater som skall företräda de intagna juridiskt och ge incitament till reformprocesser m. m. I syfte att öka allmänhetens medvetenhet avser ett annat projekt att sprida så mycket information som möjligt om situationen i fängelserna, pä grundval av undersökningar som utförs på platsen. Kapitel B7-52 bidrar också till genomförandet av en lång rad åtgärder som syftar till att främja interners rättigheter i Afrika. Utbildning och ökad medvetenhet, vilka är de viktigaste medlen, kompletteras med initiativ som centreras särskilt pä stöd till icke-statliga organisationer, vilka ingriper i krissituationer, samt kampanjer hos de behöriga afrikanska instanserna för att dessa skall ratificera de internationella instrumenten för skydd av de mänskliga rättigheterna. Andra projekt, exempelvis i Palestina, resulterar i åtgärder till förmån för intagna i fråga om juridiskt biträde och avser inte bara deras försvar utan också förhållandena i häkten och fängelser. Tortyroffer 0 1 slutdokumentet från världskonferensen om mänskliga rättigheter i Wien i juni 1993 beskrivs tortyr som den värsta kränkningen av mänsklig värdighet. Temat togs upp av Europaparlamentet, som har skapat en särskild budgetpost avsedd för stöd till tortyroffer i syfte att rehabilitera dem psykiskt, fysiskt och socialt. Anslagen uppgick är 1995 till 5,5 miljoner ecu och gjorde det möjligt att utnyttja specialiserade organisationer som bistår lokala organisationer med åtgärder som avser utbildning, igångsättning och inledning, vilket innefattar upplysningsverksamhet, juridisk rådgivning, undersökningar och socialt stöd. Andra åtgärder avser ökad medvetenhet, forskning och dokumentation. Stöd ges också till krigsoffer, exempelvis i f. d. Jugoslavien, där verksamheten förstärktes 1995. 1. 5. 2 Grupper som prioriteras ifråga om åtgärder för skydd och ökad medvetenhet Kvinnor a) Kvinnorna utgör en mycket sårbar grupp och är samtidigt en grupp som förväntas spela en väsentlig roll i samhället. Kvinnorna - vars grundläggande rättigheter bekräftats i Wien dokumentet som en integrerad, oförytterlig och oskiljbar del av människors universella rättigheter - har fått se sin roll erkänd och utvecklad i deklarationen och åtgärdsprogrammet från världskonferensen i Peking i september 1995. Det internationella samfundet har bekräftat att det är nödvändigt att kvinnorna deltar i samhällslivet och i det politiska, ekonomiska, sociala och kulturella livet helt och fullt och på jämställda villkor samt att deras deltagande i beslutsprocesserna på alla dessa områden förstärks. Gemenskapsbudgeten anslog närmare 2 miljoner ecu lör att kvinnoorganisationer och icke statliga organisationer i söder men också i Central- och Östeuropa skulle kunna förbereda sig lör och delta i de olika etapperna av konferensen i Peking samt i de icke-statliga organisationernas forum, som ägde rum samtidigt. 50 företrädare för kvinnoorganisationer frän Latinamerika och Västindien kunde därigenom delta i konferensen och i de icke-statliga organisationernas fomm. Stödet kompletterades av utbildningsåtgärder för företrädare för icke-statliga organisationer och anordnandet av förberedande konferenser och seminarier, vars slutsatser avsågs att bidra till arbetet under konferensen. De första initiativen i direkt anslutning till genomförandet av resultaten från konferensen igångsattes också. Detta gäller ett utbildningsprogram i Kenya, Zambia och Tanzania som riktar sig till icke-statliga 29 organisationer för försvar av kvinnors rättigheter i syfte att öka medvetenheten bl. a. om de prioriteringar för verksamheten som följde av konferensen i Peking. När det gäller förebyggande åtgärder och skydd har utbildning en framträdande plats inom åtgärderna till förmån för kvinnor. Initiativen riktar sig till mindre gynnade kvinnogrupper, t. ex. ett initiativ som genomförts i Colombia till förmån för fördrivna eller utslagna kvinnor och som omfattar allmänna utbildningsåtgärder kombinerat med verksamhet där kvinnorna upplyses om sina rättigheter. Försvaret av kvinnors rättigheter står också i centrum för en åtgärd som genomförs särskilt bland internerade kvinnor vid återanpassningscentrer i Mexiko. I fråga om särskilda teman (familjeplanering, medier, demokratisk praxis och kvinnors rättigheter) genomfördes inom ramen för Phareprogrammet för demokrati yrkes praktik och seminarier till förmån för kvinnor i Polen och Albanien. Våld mot kvinnor stod i centrum för en åtgärd i Turkiet som ägnades åt att sprida information om olika former av våld som utövas mot kvinnor samt vilka möjligheter dessa har att försvara sig. Ett annat tillvägagångssätt tillämpas i ett nyskapande projekt i El Salvador som centreras på utbildning av personal inom polisen och de väpnade styrkoma för att dessa skall kunna motverka och hantera situationer som innebär våld mot kvinnor. Kapitel B7-52 gör det också möjligt att ge stöd till särskilda åtgärder för bistånd i form av terapi samt psykologiskt och socialt bistånd till kvinnor som drabbats av sexuellt våld, särskilt i f. d. Jugoslavien. I ett projekt i Turkiet tillkommer utöver terapi även juridiskt biträde och åtgärder för ökad medvetenhet hos allmänheten. Vissa åtgärder syftar till att öka medvetenheten i samhället och hos organisationer som verkar för försvaret av de mänskliga rättigheterna, särskilt när det gäller våld som riktas mot kvinnor. I förebyggande syfte bidrar ett program som genomförs i Polen och i Tjeckien till att förstärka de icke-statliga organisationemas verksamhet genom anordnandet av en presskampanj för att öka medvetenheten samt informationsåtgärder och bistånd till i Västindien gick potentiella offer för kvinnohandel. Ett initiativ som genomförts huvudsakligen ut på att öka medvetenheten hos människorättsorganisationema så att dessa även beaktar jämställdheten mellan kvinnor och män, inom de övergripande ramarna för skyddet av de grundläggande rättigheterna. Många projekt syftar huvudsakligen till att motverka diskriminering mot kvinnor och till att främja deras deltagande i det politiska, sociala och ekonomiska livet. I Marocko genomförs ett projekt med seminarier för grundläggande utbildning inom ramen för kampen mot analfabetism som avser närmare 80 % av invånarna. Ett projekt i Indien innebär ett specifikt utbildningsprogram avsett att förstärka kvinnomas deltagande, både som väljare men också som valbara, i den politiska beslutsprocessen. I Chile omfattar ett projekt 1 600 kvinnor som har politiskt ansvar på lokal nivå med syftet att de skall delta i en debatt om den diskriminering som de möter i det politiska arbetet. Inom ramen för Phare- och Tacisprogrammen för demokrati baseras ett program för unga kvinnor på åtgärder för ökad medvetenhet i i demokratiseringsprocessen. Ett annat projekt, i Polen, syftar till att utveckla kvinnomas kapacitet för deltagande i det ekonomiska livet liksom att förstärka solidariteten med hjälp av inrättandet av nät för kvinnor och åtgärder från kvinnoorganisationer. Ännu ett utbildningsprogram i Slovenien vänder sig till en gmpp kvinnor som skall företräda kvinnomas intressen på arbetsplatsen och i fackföreningar och som kan ta på sig att upplysa få kvinnor att delta särskild utbildning syfte och att 30 andra kvinnor på olika företag om dessa frågor. Kvinnoförbundet i Tuzla har fått gemenskapsstöd till sin verksamhet för att i Bosnien-Hercegovina främja kvinnomas sociala, ekonomiska, politiska och kulturella rättigheter. Kvinnorna blir ofta de första offren för väpnade konflikter, och att freden bibehålls eller återupprättas är en avgörande förutsättning för deras civila, politiska och sociala frigörelse. Deras bidrag till freden är också avgörande, och i denna anda genomförs ett utbildnings program som tjänar det dubbla syftet fred och kvinnofrigörelse genom att sammanlöra israeliska och palestinska kvinnor med hjälp av gemensamma åtgärder för upplysning och ökad medvetenhet. Gemenskapens budget möjliggör också bidrag för att främja lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska unionens medlemsstater. Genomförandet av det tredje åtgärdsprogrammet för lika möjligheter (1991-1995) omfattar såväl tillämpning och utveckling av lagstiftningen som kvinnomas integration på arbetsmarknaden och förbättrad samhällsstatus för kvinnorna. Ett viktigt stöd ges också till Europeiska kvinnolobbyn, som är det största organet bland de i Europeiska icke-statliga kvinnoorganisationerna - såväl nationella som europeiska - unionen och som har kommit att bli en oumbärlig partner i gemenskapens verksamhet pä detta område. Ett belopp på 200 000 ecu anslogs icke-statliga organisationer som hade ett detaljerat åtgärdsprogram inför de icke-statliga organisationernas forum vid Pekingkonferensen, vilket också fick ett gemenskapsstöd som särskilt avsåg stöd till offentliggörandet av en dagstidning. till de europeiska Journalister och andra yrkesverksamma inom medierna b) Ett särskilt ansvar åvilar journalister och andra yrkesverksamma inom medierna när det gäller demokratiseringsprocessen. Åtskilliga åtgärder har ägnats åt förstärkt professionalism, undervisning i yrkesetik, facklig organisering samt förbättrad social status. Samtidigt med detta har särskilda initiativ tagits som beaktar journalisternas roll vid fria val samt deras ansvar för att främja värderingar som tolerans, fred och försoning [se särskilt punkt 1. 3. 1]. inom andra anställda rättsväsendet advokater OSh Domare^ c) kriminalvårdspersonal Inom ramen för stöd som är avsett att förstärka eller omstrukturera rättsväsendet riktas en stor andel av åtgärderna till domare, advokater och annan personal inom rättsväsendet. Åtgärderna utformas i enlighet med de särskilda behoven och rättstraditionerna i det berörda landet. Omstruktureringen av rättsväsendet kräver åtgärder som centreras kring tillhanda hållandet av en grundläggande utbildning som syftar till att avhjälpa de mest akuta behoven. Gemenskapsstödet möjliggör också nyskapande initiativ som kompletterar eller påskyndar moderniseringen av rättssystemet. Ökad medvetenhet hos domare och advokater i särskilda frågor (ungdomsbrottslighet, tryckfrihetsbrott m. m. ) är också viktiga [se särskilt punkt 1. 2. 2]. samt Väpnade styrkor, poliskår och säkerhetspolis d) Väpnade styrkor, poliskår och säkerhetspolis har en avgörande roll i samhället, särskilt när det gäller iakttagandet av individens friheter. Därför är det mycket viktigt att med avseende på dessa utveckla åtgärder som syftar till att öka medvetenheten om respekten för grundläggande rättigheter och som beaktar deras speciella uppgifter. Av dessa skäl får ett nytt initiativ gemenskapsstöd sedan 1992. Det handlar om ett flerårigt program för att främja 31 mänskliga rättigheter i Centralamerika vilket prioriterar projekt för utbildning och ökad medvetenhet hos polispersonal, väpnade styrkor, i rättsväsendet och bland kriminal vårdspersonal. Det nyskapande i projektet består i att det upprättar ett nära partnerskap vid bedömningen av situationen i fråga om mänskliga rättigheter och av särskilda projekt för rättsligt bistånd och stöd till rättsväsendet. År 1995 fick nio projekt stöd med totalt 1 559 000 ecu inom ramen för kapitel B7-52. Denna åtgärdstyp har utvidgats till länder i Sydamerika. 32 n. GEOGRAFISKT TILLVÄGAGÅNGSSÄTT Presentationen ur geografisk synvinkel av de ålgär&inriktningar som följs vid skydd av de mänskliga rättigheterna baseras huvudsakligen - dock inte uteslutande5 - på budget- fördelningen enligt kapitel B7-52. Uppgifterna nedan hänför sig till de mer detaljerade uppgifterna i det tematiska avsnittet. 2. 1 Utvecklingsländer (med undantag av Latinamerika) AVS-länderna a) Bland åtgärderna med anknytning till den offentliga förvaltningen ges stort utrymme ät stöd till bistånd i samband med allmänna val samt till initiativ som är knutna till förstärkningen av rättsstaten. Nära 22 % av de tillgängliga resurserna enligt budgetpost B7-522 anslås till valstöd. Det handlar bl. a. om åtgärder till stöd för valförfarandena i Haiti, Ghana och Zaire. Bidragen ges i form av tekniskt bistånd, utbildning av parlamentariker och finansiering av utrustning liksom direkt deltagande i valförfarandet. Vad gäller stödet till förstärkningen av rättsstaten utgjorde detta år 1995 cirka 33 % av de belopp som anslogs till olika initiativ, exempelvis återuppbyggnad och konsolidering av rättssystemen i Burkina Faso, Rwanda och Haiti, sändande av människorättsobservatörer till Rwanda, Burundi och Angola samt stöd till institutionella reformer och åtgärder som syftar till att göra kriminalvården humanare. Rwanda fick särskild uppmärksamhet: tekniskt bistånd till återuppbyggnad av rättssystemet, stöd till den tillfälligt inrättade internationella tribunalen samt finansiering av människorättsobservatörer. Bland de åtgärder som syftar till en förstärkning av det civila samhället har utbildning och ökad medvetenhet om mänskliga rättigheter prioriterats. Kvinnomas situation samt utbildning för barn har skett inom ramen för flera initiativ. Vad gäller de mest utsatta grupperna har särskild uppmärksamhet ägnats åt situationen för gatubarnen i Haiti. 125 icke-statliga organisationer fick gemenskapsstöd för att förbereda sig inför och delta i olika delar av Pekingkonferensen och i de icke-statliga organisationemas forum samt i den första världskongressen om sexuellt utnyttjande av barn, i Stockholm. Stödet till en oberoende, pluralistisk och ansvarstagande press utgör 16% av de finansiella anslagsätagandena enligt budgetpost B7-522. Hftersom stödet är nytt och experimentellt ägnas särskild uppmärksamhet ät en åtgärd som avser inrättandet av ett "varningssyslem" i fråga om kränkningar av tryckfriheten. På temat förebyggande av konflikter och konfliktlösning har närmare 3 % av tillgängliga budgetmedel anslagits till nyskapande åtgärder, t. ex. stöd till inrättandet av en särskild fond Hk-rsoin de tvä tematiska posterna i kapitlet möjliggör stöd till åtgärder ulan geografiska begränsningar. 33 för att möjliggöra snabbt agerande vid katastrofsituationer samt olika program för utbildning om metoder för konfliktlösning. Projekt avsedda för tortyroffer har också fått gemenskapsstöd. Det handlar huvudsakligen om stöd till åtgärder som genomförs vid specialiserade centrer i Europeiska unionen, vilka tar emot flyktingar eller asylsökande som utsatts för tortyr eller andra övergrepp i sina hemländer och ger dessa medicinskt, psykologiskt och socialt bistånd. Andra projekt gör det möjligt att starta sådana centrer och stödja deras verksamhet i de berörda länderna, bl. a. med hjälp av speciella utbildningsseminarier (bl. a. i Kenya och Haiti). b) Åtgärder för att skydda de mänskliga rättigheterna i länderna i Nordafrika befinner sig fortfarande i sin linda inom ramen för kapitel B7-52. Ett omfattande program, som täcker hela regionen med omnejd, avser att förstärka det civila samhället genom utbildnings- och informationsåtgärder som syftar till att i arabvärlden öka de icke-statliga organisationemas expertis och handlingskapacitet. Programmet utgör den andra etappen av ett initiativ som igångsattes året innan. Förstärkningen av det civila samhället står också i centrum lör ett initiativ som gör det möjligt att öka medvetenheten hos de myndigheter som ansvarar lör utbildningsfrågor om behovet av att integrera upplysning om de mänskliga rättigheterna i läroböcker i grund- och gymnasieskolor. Detta kompletteras med en konferens om under visning i mänskliga rättigheter, beviljande av tekniskt bistånd för översyn av skolböcker och ett särskilt utbildningsprogram för lärare. Ett annat program på utbildningsområdet som genomförts i Marocko omfattar åtgärder avsedda att motverka analfabetism bland kvinnor, med inslag som syftar till att öka kvinnomas medvetenhet om sina rättigheter samt yrkesutbildning. Gemenskapsstödet gynnar också startandet och spridningen av en algerisk veckotidning som tar upp de grundläggande frågor som samhället och landets politiska system står inför. Vad som också bör nämnas är stödet till ett nyskapande projekt i Tunisien vilket gjorde det möjligt att utveckla överväganden om frågan om dödsstraff i muslimska länder, bl. a. genom att sammanföra experter i regionen. c) Projekt som genomförts i Mellanöstern har också fått gemenskapsstöd. I de ockuperade områdena har stöd getts till ledsagande och förberedande åtgärder i samband med allmänna val. Det handlade dels om att bidra till inrättandet av ett datoriserat väljarregister, dels om att anordna övervakning av medierna före och efter val, särskilt i syfte att mäta mediernas oberoende. Det viktiga temat situationen för internerade gav också upphov till en åtgärd som gör det möjligt att till internerade palestinier ge rättsligt bistånd i olika frågor som rör iakttagandet av de mänskliga rättigheterna. Andra initiativ hänför sig särskilt till frågan om fred och försoning mellan befolkningsgrupperna, vilket sker genom nya metoder som främjar dialog och ömsesidig förståelse (program för "fredspraktikanter" och ett utbildningsprogram som är gemensamt för palestinska och israeliska kvinnor). d) I Asien avsåg de projekt som fick gemenskapsstöd främst kvinnor och barn. I Indien syftar ett projekt särskilt till att öka kvinnomas demokratiska deltagande i den politiska beslutsprocessen med hjälp av utbildnings- och biståndsåtgärder. Detta avser kvinnor både som väljare och som valda. Stöd har också beviljats till genomförandet av ett program för ökad medvetenhet om barnarbete i Indien. Detta initiativ, vars slutliga mål är att helt avskaffa barnarbete, avser - under en andra etapp och lör att vara realistiskt - att föreslå alternativa lösningar till dem som lejer barnarbetare. 34 I enlighet med Europaparlamentets önskemål om att "främja skyddet av mänskliga rättig heter i länder där en förändring av suveräniteten snart kommer att äga rum"6 har ett bidrag beviljats till genomförandet av flera projekt i Hongkong som avser åtgärder för ökad medvetenhet och information om de mänskliga rättigheterna. Det handlar om nya datorstödda initiativ som syftar till inrättandet av en databas om mänskliga rättigheter och utarbetande av interaktiva utbildningsprogram i frågan. Ett annat projekt går ut på att göra de mänskliga rättigheterna mer allmänt kända genom offentliggörande och spridning av dokumentation på kinesiska samt utarbetande av lämpligt undervisningsmaterial. Vad som också bör nämnas är det stöd som beviljades till förberedelsen av de olika etapperna vid den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking i september 1995, särskilt genom stöd till icke-statliga kvinnoorganisationer från alla kontinenter för att dessa skulle kunna bidra och delta aktivt i konferensen samt i de icke-statliga organisationemas forum, som ägde rum samtidigt. 2. 2 Latinamerika Stödet till demokratisering och mänskliga rättigheter i Latinamerika syftar till att stödja de latinamerikanska ländemas strävanden inom ramen för den demokratiseringsprocess vars mal är upprättande och förstärkning av verkliga rättsstater och främjande av de mänskliga rättigheterna. De övergripande målen för gemenskapens samarbete eftersträvas enligt följande huvudinriktningar: * Att främja fredssträvandena i länder där konflikter pågår. * Att genomföra fördjupade åtgärder i det civila samhället i syfte att göra detta mer upplyst, mer välinformerat, mer ansvarstagande, mer medvetet om rättigheter och förpliktelser, mer vaksamt och krävande. * Att uppmuntra till kompletterande åtgärder mellan statsmaktema och det civila samhället i en anda av dialog och förhandlingar, i syfte att övervinna de motsättningar som dominerat de senaste årtiondena. * Att omvandla en tradition präglad av våld till en fredlig kultur, och en tradition präglad av konfrontationer till en förhandlingskultur. Dessa mål ligger till grund för de åtgärder som genomförts med hjälp av budgetposten "stöd till demokratisering och mänskliga rättigheter i Latinamerika" som inrättades 1990 pä initiativ av Europaparlamentet och som under den första tiden gynnade Centralamerika och Chile lor att sedan utvidgas till att omfatta hela Sydamerika. Under perioden 1990-1995 har budgetposten gjort det möjligt alt finansiera 328 projekt till ett belopp på 72 miljoner ecu. År 1995 fick 77 projekt gemenskapsstöd. Stödet riktades främst till latmarnerikanska institutioner, statliga (50 %) och icke-statliga (50 %), nationella och regionala, och till internationella organisationer som verkar för de mänskliga rättigheterna i regionen. 7 Förutom till icke-statliga organisationer har stöd också getts till andra initiativ som uppstått i det civila samhället (kommunala organisationer, kooperativ, olika sarrananslutningar etc). Anmilrkning till budgetpost B7-5240 "Bidrag till viss verksamhet hos organisationer som arbetar för målet mänskliga rättigheter". 7 Vissa länder i Västindien, t. ex. Haiti, omfattas av andra budgetposter, särskilt B7-522. 35 Parallellt med detta har stöd getts till nya offentliga ministerier i Guatemala och Honduras samt till olika åtgärder som avser bekämpning av straffrihet, stöd till reformer av straffrätten, underlättande av lika tillgång till rättvisa för alla, utveckling av vidareutbildningen för domare och annan personal inom rättsväsendet liksom till att bidra till inrättandet av tillsynsråd för domarkåren. På kontinental nivå har den interamerikanska domstolen för mänskliga rättigheter fatt gemenskapsstöd tillsammans med initiativ som centreras kring utvecklingen av rättsligt bistånd till organisationer som har tillgång till det interamerikanska systemet for skydd av mänskliga rättigheter. Detta motsvarar totalt 2 195 500 ecu, vilket har gjort det möjligt att stödja 12 åtgärder. Dessutom genomfördes åtgärder för utbildning och för förbättrade förhållanden i fängelserna, såväl fängelser för vuxna som för minderåriga, särskilt i Venezuela och Guatemala. En av åtgärdsposterna bestod i stöd till de latinamerikanska ländemas strävan att verka för att säkerhetspolis och väpnade styrkor underordnas de civila statsmaktema och att deras respektive roller skall vara åtskilda i demokratiska stater. Gemenskapsstöd har getts till åtgärder för utbildning av de väpnade styrkoma i Centralamerika, den andinska regionen, Paraguay och Peru på området mänskliga rättigheter och rättsstaten. Resurser för finansiellt och tekniskt bistånd har också gjort det möjligt att bidra till liknande åtgärder i fråga om den nationella poliskåren i El Salvador. Under år 1995 fortsattes stödet från gemenskapens budget till utvecklingen av institutionen "Försvarare av mänskliga rättigheter" (El Salvador, Guatemala, Colombia, Costa Rica) eller inrättandet av en sådan (särskilt i Panama och Nicaragua). Stödet bidrar till att säkerställa det oberoende som är avgörande för institutionens funktion samt dess decentralisering, i syfte att utvidga räckvidden för dess åtgärder. Stödet omfattar också personalutbildning. Det fleråriga program för främjande av mänskliga rättigheter i Centralamerika som startades 1992 kräver särskild uppmärksamhet, eftersom det manifesterar en partnerskapsförbindelse i frågor om mänskliga rättigheter, särskilt i fråga om projekt som avser rättsligt bistånd, stöd till rättsväsendet och utbildning av vissa målgrupper, t. ex. polispersonal och väpnade styrkor, vilka särskilt berörs av arbetet med att förstärka demokratin. Stödet till valförfaranden avser inte bara de punktvisa insatser som utgörs av rådgivning inför val utan också åtgärder för utbildning av ungdomar i utövandet av denna medborgerliga rättighet. Dessutom beviljades stöd till en modernisering av de politiska partierna i syfte alt främja samförstånd och förhandlingar. Vad som också bör nämnas är det gemenskapsstöd som getts särskilt till projekt i Chile och Argentina och som innebär medicinskt och psykologiskt stöd till offer lör tortyr eller annan omänsklig och förnedrande behandling. Åtgärderna genomförs inom ramen för specialiserade eentrer och omfattar också åtgärder för forskning om behandlingen och följderna av tortyr ur psykosocial synvinkel, för individen och för samhället i stort. 2. 3 Central- och Östeuropa, OSS-länderna samt Mongoliet Det demokrat i program som igångsattes som ett pilotprojekt år 1992 inom ramen för Phare programmet syftar till att främja lörstärkningen av demokratiska samhällen som styrs enligt 36 de grundläggande rättsstatsprinciperna i länderna i Central- och Östeuropa. Programmet, som år 1993 utvidgades till OSS-länderna och Mongoliet inom ramen för Tacisprogrammet, stödjer särskilt: - Att politiker som företräder olika partier (parlamentariker och företrädare för lokala och regionala styren) samt personal vid parlamenten förvärvar och tillämpar kunskaper och metoder för parlamentarisk praxis och dess organisation. - Förstärkning av icke-statliga organisationer och sammanslutningar som genom sin inriktning och särskilda verksamhet fortlöpande kan bidra till att främja demokratiska, pluralistiska samhällen. - Överföring av särskild kompetens och teknisk kapacitet vad gäller demokratisk praxis och rättsstaten till olika yrkesgrupper och sammanslutningar i de berörda länderna. Förstärkningen av det civila samhället står i centrum för de åtgärder som genomförs i Central- och Östeuropa. Detta åtgärdsområde, som anses vara en avgörande faktor i demokratiseringsprocessen, har gett upphov till åtgärder som är inriktade på utbildning i samhällsfrågor till befolkningen och vissa målgrupper, främjande av former för lokal demokrati, åtgärder som främjar insynen i den offentliga förvaltningen samt utveckling av ett socialt partnerskap som involverar samhällets centrala aktörer. Genom många initiativ, som är riktade till eller inbegriper bl. a. handelskamrar (Slovenien, Ryssland), fackföreningar, sammanslutningar och lokala organisationer, jämställs demokratiseringsprocessen med övergången till marknadsekonomi genom en betoning av aspektema i fråga om det gemensamma ansvaret för samhällets aktörer, oavsett om dessa är institutioner eller ej. Ett aktivt partnerskap med icke-statliga organisationer gör det möjligt att konkret bidra till samhällets pluralism och att inrätta ett sant, demokratiskt medborgarskap. Temat lika möjligheter har omfattats av åtskilliga initiativ, särskilt för kvinnor. Tonvikten läggs vid kvinnomas ökade deltagande i det civila, sociala och politiska livet med hjälp av projekt som främst innebär utbildning och som syftar till att främja kvinnomas roll, organisa tionskapacitet och dynamiska införlivande i samhällsapparaten. Frågan om nationella minoriteter har gett upphov till olika åtgärder. Särskild uppmärksamhet ägnas dialogen mellan regeringsstmkturema och företrädare för minoriteterna, i syfte att främja förhandlingar och samsyn. Det är också viktigt att utnyttja samarbetsnäten, inte bara pä lokal nivå utan också regionalt. De åtgärdsmetoder som tillämpas är främst utbildning, ökad medvetenhet och främjande av konfliktlösningsmetoder. Rättsligt bistånd i fråga om ny lagstiftning lör minoriteter är också avgörande i syfte att säkerställa att denna är förenlig med bl. a. bestämmelserna i Europakonventionen om mänskliga rättigheter. Projekt lör rehabilitering av tortyroffer, forskning och ökad medvetenhet om frågan, särskilt i Slovenien, Albanien, Rumänien och de baltiska staterna, har också fått gemenskapsstöd. 2. 4 F. d. Jugoslavien (med undantag av Slovenien) Kapitel B7-52 har gjort det möjligt att ge finansiellt bidrag med 6,5 miljoner ecu till freds- proeessen och skydd av de mänskliga rättigheterna i territorierna i f. d. Jugoslavien. 37 Stöd till medier har prioriterats, främst för inköp av utrustning och material. Det handlar om att bidra till upprätthållandet och förstärkningen av oberoende medier, vilka utgör det enda verkligt fria rummet i regionen. Det är också ytterst viktigt att de har tillgång till tillförlitliga källor. Detta åtföljs av kompletterande utbildningsåtgärder stärka professionalismen hos journalister och annan personal inom medier. Tonvikten i andra projekt läggs vid ökad medvetenhet om mediemas roll i samhället, deras strävan efter pluralism och deras särskilda ansvar för samhällets demokratiska utveckling och för iakttagandet av mänskliga rättigheter. i syfte att En annan åtgärdsinriktning avser förstärkning av lokala sammanslutningar och institutioner samt stöd till lokala eller externa initiativ som verkar för främjandet av pluralistisk demokrati. Detta gör det särskilt möjligt att stödja initiativ ute på faltet som bidrar till att sammanföra till mångetnisk samexistens, inbegripet initiativ som avser information och utbildning om mänskliga rättigheter och demokratisk praxis. till försoning mellan befolkningsgrupper och folken, Gemenskapsbudgeten gör det möjligt att ge stöd till rehabilitering av offer för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Stödet består huvudsakligen av stöd till initiativ, antingen på platsen eller med utgångspunkt från ett land inom Europeiska unionen, av specialiserade organ och institutioner som arbetar med psykologisk, fysisk och social behandling av personer som drabbats av allvarliga trauman. Särskild uppmärksamhet ägnas åt kvinnor som utsatts för sexuellt våld samt barn, vilka berörs särskilt av de grymheter som begåtts. Närmare 1,5 miljoner ecu anslogs till denna typ av åtgärder. 2. 5 Turkiet En särskild budgetpost gör det möjligt att bidra till främjandet av de mänskliga rättighetenia och förstärkningen av rättsstaten i Turkiet. De projekt som fått stöd avser främst åtgärder för utbildning och ökad medvetenhet. Åtgärderna, som särskilt riktar sig till anställda inom rättsväsendet, advokater och andra rättsligt yrkesverksamma, omfattar också utveckling av praktisk undervisning som anpassas till de lokala förhållandena. Den mycket svaga i Turkiet har resulterat i stöd till de turkiska icke-statliga föreningsverksamheten organisationerna, särskilt genom att göra det möjligt för dessa att delta i internationella konferenser om mänskliga rättigheter och att göra studiebesök hos motsvarande organisationer i utlandet. Stödet går hand i hand med åtgärder som syftar till spridning av relevant information på området mänskliga rättigheter samt vidareutbildning av lärare i grundskolan. Gemenskapsstödet gynnar också åtgärder som avser psykosocialt bistånd till kvinnor som utsatts för våld. Biståndet kompletteras med åtgärder för ökad medvetenhet hos allmänheten i dessa frågor. Ett annat projekt målinriktas på vidareutbildning av rättsläkare som arbetar under särskilt svåra förhållanden, speciellt i sydöstra Anatolien. 38 R ASPEKIER PÅ FÖRFARANDET FÖR FINANSIERING AV ÅTGÄRDER SOM FRÄIVUAR MÄNSKLIGA RÄTIIGHEIER OCH DEMOKRATI Genom inrättandet av kapitel B7-52 på initiativ av Europaparlamentet år 1994 framhävdes de mänskliga rättigheternas dimension inom ramen för gemenskapens politik efter Maastrichtfördragets ikraftträdande. Det tillgodosåg parlamentets vilja att säkerställa att de anslag till externa ändamål som avser mänskliga rättigheter och demokratisering kan förvaltas med nödvändig insyn och samordning. År 1995 omfattade kapitlet åtta budgetposter som inbegriper olika tematiska och geografiska aspekter. Tendensen till ökade anslag bekräftades under 1995. För att säkerställa initiativens samordning, insyn och effektivitet omfattas utnyttjandet av budgetposterna i kapitel B7-52 av särskilda åtgärder. 1. Samordning Först och främst utgör gemensamma arbetsgruppen för mänskliga rättigheter, som inrättades 1991, en ram för samordning mellan de olika enheter vid kommissionen som är inblandade i den externa och interna politiken för att skydda mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Vad gäller utnyttjandet av budgetposterna i kapitel B7-52 har gruppens arbete gjort det möjligt att fastställa inriktningar, fastslå gemensamma referenser och kriterier för projekturval och harmonisera förfarandena. I budgetförordningen anges därför att förslagen skall utarbetas på grundval av de riktlinjer och kriterier som fastställs i den ständiga gemensamma arbetsgruppen (nr 52) för samordning av mänskliga rättigheter. Denna samordning gör det också möjligt att sprida information om unionens ståndpunkter i internationella och regionala forum. De som förvaltar kapitlets olika budgetposter samråder om varje projekt inom ramen för tillfälligt inrättade arbetsgrupper, efter att ha inhämtat yttranden från de övriga berörda enheterna och, i förekommande fall, från den berörda delegationen. Varje projekt görs till föremål för ett beslut av kommissionen vilket föregås av ett skriftligt förfarande8 som skall godkännas av dem som ansvarar för kapitlets budgetposter samt av rättstjänsten, generaldirektorat XIX ("Budget") och generaldirektorat XX ("Ekonomistyrning"). 2. Insyn Den årliga redovisningen av hur de finansiella resurserna utnyttjats görs i olika rapporter. Temaaspekterna redovisas övergripande i särskilda rapporter, nämligen "rapporter om genomförandet av de åtgärder som vidtagits för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering" (1992-93, 1994) samt rapporter om genomförandet av rådets resolution om "mänskliga rättigheter, demokrati och utveckling" av den 28 november 1991 som antogs av medlemsstaterna, församlade i rådet (1992, 1993 och 1994). Den allmänna rapporten om Europeiska gemenskapernas verksamhet tillhandahåller översiktlig information om genomförandet av de olika budgetposterna. * med undantag av Phareprogrammets avsnitt "mikroprojekt" som förvaltas direkt av delegationerna utan att det krävs något åtagande i fråga om varje projekt genom ett skriftligt förfarande. "i 3 Budgetposterna B7-5240 och B7-5270 omfattas av särskild information som den ansvariga kommissionären i början av budgetåret redovisar för parlamentets ordförande samt för ordförandena i de berörda parlamentsutskotten. Parlamentet får också detaljerad information om särskilda aspekter genom skriftliga och muntliga frågor till kommissionen. Kommissionen eftersträvar dessutom, särskilt med avseende på de icke-statliga organisatio nerna, att förbättra informationen om gemenskapens olika finansieringskällor på detta område, i synnerhet genom att ge ut en "Kommenterad redovisning över gemenskapens tillgängliga resurser för finansiering av de icke-statliga organisationernas åtgärder". 9 Dessutom besöker årligen allt fler företrädare för icke-statliga organisationer kommissionen, som ger dem relevant information. 3. Effektivitet Effektiviteten i åtgärder som syftar till att främja mänskliga rättigheter och demokratisering är beroende av kvaliteten på de initiativ som får stöd. Den är också direkt avhängig av att ett öppet och konstruktivt partnerskap med internationella och regionala organisationer kommer till stånd. * Fastställande av stödmottagare och projekt Stödmottagare kan vara offentliga organ, internationella eller regionala organisationer, icke statliga organisationer eller andra organ med rötter i det civila samhället. De flesta budget poster utesluter inte någon kategori stödmottagare. Budgetposterna Tacis och Phare ger företräde för samarbete mellan icke-statliga organisationer i unionens medlemsstater och icke-statliga organisationer i de stödmottagande länderna. Fastställandet sker enligt två tillvägagångssätt (infordran av ansökningar inom ramen för Phare- och Tacisprogrammen för demokrati, ansökningar från stödmottagare) som i princip har bibehållits. Vad gäller utformningen av ansökningar har den fördjupade dialogen med stödmottagama gjort det möjligt att identifiera projekt vars mål är gemenskapens prioriteringar. Den ständiga dialogen med stödmottagarna ger oumbärlig information som gör det möjligt att på förhand säkerställa organisationernas tillförlitlighet samt om de åtgärder som dessa föreslår inom ramen för sin verksamhet är genomförbara. Den gör det också möjligt att bättre lära känna organisationerna och deras begränsningar, behov och prioriteringar, vilket sker genom att företrädare för organisationerna gör allt fler besök hos kommissionens berörda enheter, oavsett om de fått gemenskapsstöd eller ej. Detta innebär ett slags flexibelt partnerskap som inte förutsätter att de icke-statliga organisationerna har en bestämd status, vilket är fallet när det gäller Förenta nationerna och Europarådet. Trots detta är ansökningsfbrtarandets utformning otillfredsställande när det gäller att synliggöra gemen skapens stöd. ' Utgåvan april 1995: V1II/222/95-FR (originalversion). '10 Fördelen med infordran av ansökningar är att insyn åstadkoms och stödet, i viss mån, synliggörs. Nackdelen är den bristande smidigheten, som har resulterat i att en viss andel av tillgängliga medel reserverats för tillfälligt inrättade åtgärder, vars mål fastställs av kommis sionens enheter på grundval av Europeiska unionens politiska prioriteringar, och för projekt på mindre än 10 000 ecu, dvs. mikroprojekt som genomförs under överinseende av delegationerna av icke-statliga organisationer i länder som omfattas av Phareprogrammet och utan partnerskapsskyldighet. Strävan efter att bättre beakta de konkreta förutsättningarna i de berörda länderna och regionerna och att säkerställa de föreslagna åtgärdemas relevans i förhållande till den lokala situationen har lett till utvecklingen av ett proaktivt tillvägagångssätt. Detta innebär att en första undersökningsgmpp, bestående av oberoende experter, sänds ut med uppdraget att för kommissionens räkning fastställa nya åtgärdsområden (Etiopien, Kambodja, Haiti m. fl. ). Dessa undersökningsuppdrag omfattar i förekommande fall en utvärdering av tidigare projekt som lätt gemenskapsstöd. Även de tidigare åtgärder som genomförts till stöd inför allmänna val bör beaktas, vilket gör det möjligt att på ett tidigt stadium ingripa genom att sända förberedande grupper som har i uppdrag att fastställa behoven och fastställa handlingsramar. * Uppföljning och utvärdering av projekt Fortlöpande. En särskild insats har gjorts för att förbättra uppföljningen av projekten under hela genom förandet, bl. a. genom en löpande utvärdering i form av en granskning av de organisationer som far gemenskapsstöd. Man har bett oberoende experter och organ att utvärdera vissa projektgmpper som får stöd enligt vissa budgetposter i kapitlet och att därefter, via delegationer, gå vidare till kontroller på platsen och på grundval av verifikationshandlingar av de projekt som genomförs. Utvärde ringen av åtgärder vid specialiserade centrer i Europa på området rehabilitering av tortyroffer kräver samarbete med medicinska experter. Den europeiska stiftelsen för mänskliga rättigheter, som anförtrotts förvaltningen av makroprojekt inom ramen för Phare- och Tacisprogrammen för demokrati, har också engagerats i uppföljningen av projektens genomförande. Denna uppgift är mycket komplex, med hänsyn till demokratiprogrammets partnerskapsstruktur och reglerna för medfinansiering. Efteråt. Alla stödmottagare skall överlämna en rapport om de åtgärder som genomförts, samt alla kostnader för projektet, innan detta avslutas. Rapporterna granskas med avseende på arbets plan, mål och den ursprungliga budgeten på grundval av en rad kriterier, särskilt en kostnadscITcklivilclsanalys, synligt åtgärdernas mångfaldigande gemenskapsstödet är. Eventuellt konstaterade oegentligheter som organisationen inte kan förklara kan komma att leda till besök på platsen av en kontrollgrupp från den berörda enheten eller, vid behov, från ekonomistyrningsenheten eller revisionsrätten. 1 maj 1995 överlämnade "German Development Institute", som anförtrotts en undersökning med titeln "Utvärdering av positiva effekter till förmån för mänskliga rättigheter och demokrati i utvecklingsländer", sin slutrapport. Syftet med uppdraget var att förbättra effekten av de åtgärder till förmån för mänskliga rättigheter och demokrati som Europeiska unionen finansierar. Rekommendationerna och slutsatserna i rapporten understryker följande aspekter: och hur effekt 41 - De mal som fastställts i ansökningar om finansiering har i allmänhet förverkligats. Valet av entreprenör har varit en viktig faktor som möjliggjort effektivitet i ett stort antal projekt samt en god resursfördelning. - Åtgärder som samtidigt inbegriper administration (förenklade förfaranden, förstärkt inhemsk expertis, förbättrad samordning och harmonisering av åtgärder m. m. ) och strategi (förbättrad samstämmighet mellan åtgärder, bättre definition av prioriteringarna i förhållande till den lokala situationen, förstärkt samverkan, särskilt genom gmppering av olika projekt m. m. ) kan bidra till att förstärka initiativens effekt. * Relationer med internationella och regionala organisationer Effektiviteten i gemenskapens åtgärder baseras också på ett öppet och konstruktivt partnerskap med internationella organisationer, t. ex. Förenta nationernas center för mänskliga rättigheter, och regionala organisationer (Europarådet, OSSE, OEA och OU A). Partncrskapcl syftar till att förstärka effekten av olika initiativ på grundval av ett tillvägagångssätt som beaktar kriterierna subsidiaritet, effektivitet, synlighet, komplementaritet och insyn. Kriterierna definieras på följande sätt: - Subsidiaritet: Gemenskapens stöd skall i princip främja områden som inte omfattas av andra organisationer, dvs. det bör säkerställa stöd om det handlar om att genomföra konkreta åtgärder som baseras på gemensamma prioriteringar. - Effektivitet: I strävan efter effektivitet skall säkerställas att gemenskapens stöd samverkar med andra initiativ. - Synlighet: Genom att föra in dessa poster i gemenskapsbudgeten har Europaparlamentet visat sin vilja att säkerställa unionens identitet i fråga om åtgärder på området mänskliga rättigheter. Av det skälet bör de olika initiativen lätt kunna identifieras som gemen skapsinitiativ. - (budgetposter - Komplementaritet: Om situationen motiverar det (se ovan) ges gemenskapens stöd som komplement till initiativ från andra organisationer, på villkor att gemenskapens egna regler för utnyttjandet av gemenskapens budget iakttas. Insyn: Oavsett vilka resurser som utnyttjas i kapitel B7-70, biståndskrediter samt finansiellt och tekniskt bistånd liksom Lomé-medel eller medel från sociala fonden) är utnyttjandet av dem knutet iakttagandet av de budgetförfaranden som fastställs i fördraget, i finansförordningarna, i rådets direktiv samt i interna regler för genomförandet. Förfarandena varierar beroende på funktionen hos det utnyttjade budgetinstrumentet. Exempelvis är initiativ i fråga om finansiellt och tekniskt bistånd hänförliga till tredje land medan utnyttjandet av budgetposter lör "mänskliga rättigheter" (Phare- och Tacisprogrammen för demokrati) av historiska skäl omfattas av en Ii nans förordning och ett anbudsförfarande. Andra budgetposter för "mänskliga rättigheter" kan utnyttjas direkt genom beslut av kommissionen på grundval av en formell ansökan om stöd. Förfarandena för utnyttjande av dessa finansieringsinstrument bestämmer ofta typen av stödmottagare genom att tillträdet i vissa fall begränsas till endast icke-statliga organisationer. Slutligen varierar, på det institutionella planet, förfarandena beroende pä den planerade åtgärden. Exempelvis förutsätter gemensamma CîUSi'-ûtgärder utnyttjandet av de medel som är införda i budgeten för detta ändamål. till Förbindelserna till partnerländerna är också beroende av följande bedömning: 42 - Av ekonomisk karaktär: Det är exempelvis svårt att på grund av extra administration godta en merkostnad på 13 % i fråga om ett enskilt projekt som är avsett för ett FN- organ. - På grundval av tidigare erfarenheter: Exempelvis de positiva erfarenheterna från de inter nationella tribunalerna (för f. d. Jugoslavien och Rwanda) och de svårigheter som man mött vid observatörsuppdrag i Rwanda och Burundi. Sammanfattningsvis bör Europeiska gemenskapen i sina förbindelser till internationella och regionala organisationer inte delta som finansiär utan som partner vid genomförandet av politiken för mänskliga rättigheter såsom denna skisserats i kommissionens meddelande av den 22 november 1995. SLUTSATS De ökade tillgängliga finansiella resurserna till genomförandet av projekt som avser mänskliga rättigheter har gjort det möjligt att avsevärt utvidga stödets räckvidd, såväl ur geografisk som ur tematisk synvinkel. För närvarande, och med hänsyn till de samordningssvårigheter som följer av ett utvidgat tillämpningsområde samt de ökade kraven på åtgärder för mänskliga rättigheter, bör man undersöka i vilken mån resurserna gör det möjligt att agera effektivt på medellång till lång sikt, att reagera på nödsituationer samt att säkerställa nödvändig sarristammighet, effekt och synlighet. Betydande insatser har gjorts, inte bara på olika nivåer inom ramen för förfaranden för att främja ett proaktivt tillvägagångssätt och förstärka en särskild utvärderingskapacitet i fråga om projekt som avser mänskliga rättigheter, utan också vad gäller sarnstämmighet hos och effekt av åtgärderna sammantagna: * Det förstärkta samarbetet med regionala och internationella organisationer som verkar för att främja och skydda mänskliga rättigheter: dialogen med Förenta nationerna, OSSE och Europarådet har fördjupats och omsatts i konkret verksamhet10 på ett sätt som inneburit att kompletterande åtgärder genomförts, vilket gjort det möjligt att utnyttja vars och ens regelverk och expertis och undvika dubbelarbete och motstridiga ståndpunkter. Detta gör det också möjligt att förstärka kontinuiteten mellan unionens ståndpunkter i internationella och regionala sammanhang och de åtgärder som genomförs på gemenskapsnivå. * Utarbetande av stimulansmetoder: Förfarandet med stimulansbelopp i den fjärde omarbetade Lomékonventionen i dess reviderade lydelse innebär att resurser skall finnas tillgängliga för främjande av institutionella och administrativa reformer, förutsatt att AVS-staten redan beslutat att finansiera dessa reformer med de medel för utvecklingsåtgärder som fastställs i Lomékonventionen. Detta förfarande är ett led i det positiva tillvägagångssätt som fastställs i resolutionen om mänskliga rättigheter, demokrati och utveckling. 10 Verksamhetsförbindelser upprätthålls med Förenta nationernas höga kommissarie för mänskliga rättigheter, Centret för mänskliga rättigheter i Genève, OSSE:s byrå för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter - särskilt vad gäller aspekter i samband med valbistånd -, OSSE:s höga kommissarie för nationella minoriteter samt Europarådets och kommissionens enheter för lagenlig demokrati. 43 * Förstärkt komplementaritet i fråga om instrumenten och åtgärdemas kontinuitet: Vissa budgetposter i kapitel B7-52 är avsedda att tjäna som som incitament och katalysator och kan därmed bidra till utvecklingen av en rangordning för instrumentens utnyttjande. Nyskapande projekt som ges stöd i begränsad omfattning enligt vissa budgetposter kan, om erfarenheterna leder till den slutsatsen, utvecklas i större omfattning med hjälp av innebär belopp bestämmelserna om tekniskt bistånd samt medlen för utvecklingssamarbete att det blir möjligt att på geografisk grundval säkerställa kontinuitet i åtgärderna genom att fleråriga program genomförs. eller utvecklingssamarbete. Dessutom tekniskt bistånd för Dessa insatser har ännu inte gjort det möjligt att nå tydliga resultat, framför allt på grund av avsaknaden av en övergripande strategi vid utnyttjandet av de finansiella resurserna lör främjande av mänskliga rättigheter och demokratisering. Av det skälet har kommissionen inlett överväganden som, med utgångspunkt i en redovisning av regelverket i frågan, antyder vilken inriktning som skall följas i fråga om olika aspekter som pä detta område kräver åtgärder som är samstämda, effektiva och synliga. För att möjliggöra ett optimalt utnyttjande av de olika finansieringsinstrumenten för iakttagandet och främjandet av de mänskliga rättig heterna innehåller detta dokument följande förslag: * Ett bättre beaktande av det specifika på området "mänskliga rättigheter" på olika plan: - Stödmottagarnas särskilda egenskaper (framför allt deras verksamhets ideella karaktär) som bör beaktas i olika skeden av budgetförfarandet (urval, beviljande, utvärdering, utbetalningar). - Särarten hos initiativ som hänför sig till främjandet av mänskliga rättigheter genom att åtskillnad görs mellan kortsiktiga åtgärder som kräver att resurser omgående ställs till förfogande och åtgärder på medellång till lång sikt som kräver en kontinuitet i åtgärderna som överskrider budgetåret. * Säkerställande av komplementaritet vid utnyttjandet av instrument av olika slag i syfte att undvika dubbelarbete och att säkerställa kontinuitet och önskad effekt (detta innebär att det är nödvändigt att undvika överlappning av budgetposter vars anmärkningar innehåller allmänna referenser till mänskliga rättigheter, varvid den enda skillnaden är geografisk). Exempelvis kan varje projekt också bedömas i förhållande till möjligheterna att få finansiering från andra källor, särskilt om kompletterande åtgärder visar sig oumbärliga för att förverkliga de mål som projektet syftar till. * Utveckling av stimulansmetoder som kan förstärka initiativens effekt, t. ex. genom att utvidga förfarandet med stimulansbelopp till att även omfatta andra länder eller grupper av länder än de som omfattas av Lomékonventionen. * Förstärkt åtskillnad mellan tematiskt och geografiskt tillvägagångssätt i syfte att utveckla åtgärdskapaciteten i situationer som kräver snabba insatser. * Fördjupad expertis i fråga om olika teman med anknytning till mänskliga rättigheter och förstärkning av initiativförmågan genom bättre kännedom om de särskilda behoven i och kännetecknen för de berörda länderna eller regionerna. * Säkerställande av insyn i informationen och beaktande av institutionella riktlinjer vid fastställandet av åtgärdsprioriteringar, särskilt med hjälp av en konstruktiv dialog med Europaparlamentets instanser. 44 * Förstärkt kontinuitet mellan unionens medlemsstaters åtgärder och gemenskapens åtgärder, särskilt genom att främja ett regelbundet informationsutbyte med medlems staterna. * Fördjupade samverkansförbindelser med internationella och regionala organisationer, bl. a. genom främjande av en programplanering på medellång och lång sikt av prioriterade åtgärder som skall genomföras gemensamt och genom att utveckla bättre förmåga att reagera snabbt i fråga om punktinsatser. 45 B I L A GA 1 PRESENTATION AV BUDGEIPOSTER OCH ANDRA ULLGANGOGA FINANSIELLA RESURSER FÖR ATT FRÄMJA MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER OCH DEMOKRATISKA PRINCIPER A. De budgetposter som berörs särskilt av skydd av mänskliga rättigheter och demokrati: Kapitel B7-52 "Europeiskt initiativ för demokrati och skydd av mänskliga rättigheter" Kapitlet "Europeiskt initiativ för demokrati och skydd av mänskliga rättigheter" inrättades år 1994 på initiativ av Europaparlamentet på grundval av en resolution av den 14 maj 1992. Det omfattar samtliga de av gemenskapens budgetposter som uttryckligen syftar till att främja mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Ornstruktureringen tillgodoser strävan att säkerställa samstämmighet och insyn i gemenskapens stöd på detta område. Den avspeglar de nya ansvarsområden som införs genom Fördraget om Europeiska unionen samt vissa strul^jrförändringar som genomförts inom gemenskapens olika institutioner. Det totala anslagsbeloppet dvs. 75,960 miljoner ecu år 1995 (59,1 miljoner ecu år 1994) bekräftar tendensen att ständigt ökade budgetresurser anslås för försvar och främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Det är dessa resurser som främst behandlas i denna rapport. B7-520: (B7-5200 + B7-5201) Stöd till demokratin i länderna i Central- och Östeuropa och på Balkan 1. B7-5200: Phareprogrammet för demokrati Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 10 000 000 ecu11 10 000 000 ecu 10 000 000 ecu Åtaganden 1995 judgetanrnärkning Phareprogrammet för demokrati stödjer utvecklingen av demokrati och rättsstatsprinciper samt utvecklingen av samhällsinstitutioner i länderna i Central- och Östeuropa. Dessa anslag får användas för att stödja åtgärder från kvinnoorganisationer som aktivt verkar för att återställa demokratin i samhällslivet i länderna i Central- och Östeuropa. 10 000 000 ecu 11 varav 5 miljoner ecu är införda i kapitel BO-40. 46 2. B7-5201: Gemenskapsåtgärder till stöd för demokratin och fredsprocessen i de republiker som utgjorde delar av före detta Jugoslavien I Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 Åtaganden 1995 5 000 000 ecu12 4 887 000 ecu 5 000 000 ecu 5 000 000 ecu Detta anslag är avsett att finansiera åtgärder för att stödja fredsprocessen, dämpa spänningar och stödja en demokratisk utveckling, bl. a genom främjandet av fria och oberoende medier i republikerna i före detta Jugoslavien (Slovenien, Kroatien, Montenegro, Makedonien, Bosnien-Hercegovina). En del av anslaget skall användas för stöd till tväretnisk dialog, till medier, kvinnor, demokratiska grupper, tryckfrihet och till att stödja de mest utsatta grupperna Finansieringen enligt denna post demokratisering och mänskliga rättigheter. tilldelas uteslutande för åtgärder som avser 3. B7-5210: Stöd till demokratin i de oberoende staterna i före detta Sovjetunionen Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 Åtaganden 1995 10 000 000 ecu13 10 000 000 ecu 10 000 000 ecu 10 000 000 ecu tfudgetanrnärjgurig Detta anslag är avsett att täcka genomförandet av ett program till stöd för demokratin, i de oberoende staterna i före detta rättsstatsprincipen och samhällsinstitutioner Sovjetumonen. Det kommer från Tacisprogrammet för demokrati (Technical Assistance to me Commonwealth of Independent States and Georgia). 4. B7-5220: Mänskliga rättigheter och demokrati i utvecklingsländerna Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 Åtaganden 1995 14 000 000 ecu 14 000 000 ecu 19 000 000 ecu 18 978 243 ecu varav I miljon ecu (övcrloring). n \:U:\\ > mtljiMVt <YU stt tuU\nt:l 1 k;»pUl HO 10 47 Budgetanmärkning Detta anslag är avsett att täcka åtgärder för att främja mänskliga rättigheter och demokrati i nära anslutning till gemenskapens utvecklingspolitik i utvecklingsländerna, inkl. länderna vid Medelhavets södra kust. Det omfattar också finansiering av Europeiska centret för utveckling av demokratin, stöd till minoriteters och utsatta gruppers rättigheter samt tillhandahållande av teknisk rådgivning om problem som rör valförfaranden, administration, rättsstaten och iakttagandet av mänskliga rättigheter. 5. 117-5230: Dcmokratiscringsproccsscn i Latinamerika Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 Åtaganden 1995 13 000 000 ecu 12 999 978 ecu 14 000 000 ecu 14 000 000 ecu i Latinamerika, inkl. Haiti och Kuba, särskilt genom stöd Budgetanmärkning Detta anslag är avsett att finansiera särskilda åtgärder för att bidra till demokrati seringsprocessen till återanpassningen av människor som har stridit i inbördeskrig i Centralamerika. Det kan också användas för att stödja demokratiskt valda myndigheter som utsatts lör kuppförsök och som fortsatt åtnjuter Europeiska gemenskapens förtroende. Under denna artikel uppförs också bidrag till finansieringen av det latinamerikanska parlamentets verksamhet, inom ramen för de avtal som slutits med Europaparlamentet. Anslaget skall också täcka utgifter för undersökningar, möten med experter, konferenser och kongresser, information och publikationer som direkt kan knytas till uppnåendet av målet för den åtgärd i vilken de ingår. Detta omfattar inte utgifter för att administrera åtgärderna eller allmänna administrativa utgifter, (se kommissionens meddelande av den 22 april 1992). Andra åtgärder för att skydda de mänskliga rättigheterna B7-524: (B7-5420 + B7-5241) 6. B7-5240: Stöd till viss verksamhet som utförs av organisationer med människorättsfrämjande målsättningar Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 Åtaganden 1995 5 000 000 ecu 5 000 000 ecu 5 500 000 ecu 5 490 000 ecu I : a = a j g = a g t = » e g » s a e ^ i ^ B g s a ^ a ^= i 111 nu Minn i IIIMIIIIII IIII'I Budgetanmärkning Detta anslag är avsett att till organisationer med humanitära och människorättsfrämjande målsättningar, t. ex. Europeiska stiftelsen för mänskliga rättigheter och Ituropeiska stiftelsen för yttrandefrihet. täcka stöd i a a — — M ^ t a w a ^ a o a — — — a — - g ^ , — — — —. — — — — — — — -J I II 48 Det skall också täcka utgifter i samband med förvaltningen av denna punkt och inspektion av projekt som mottagit bidrag. Stödet beviljas till projekt som skall genomföras både utanför gemenskapen (i utvecklingsländer, länder i Central- och Östeuropa och andra länder) och inom gemenskapen genom bidrag avsedda att - främja internationella initiativ och gemenskapsinitiativ lör att avskaffa dödsstraffet i samtliga stater fram till år 2000, - stödja rehabiliteringscentrer för tortyroffer och andra organisationer som ger konkret hjälp till offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna vilka bör tilldelas samma andel av medel från denna punkt som de har mottagit hittills, - utbilda personer som skall ansvara för att upplysa andra om de mänskliga rättigheterna (domare, advokater, statstjänstemän, personer som ansvarar för utbildning av polis- och säkerhetsstyrkor, lärare etc), - stärka respekten för barns rättigheter och ge hjälp till barn som blivit offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna, - främja utbildning tillsammans med organisationer som särskilt arbetar med skydd av de mänskliga rättigheterna, - stödja kontroll av fängelser på internationell nivå och publicering av rapporter, - främja skyddet av de mänskliga rättigheterna i de länder där en förändring av suveräniteten snart kommer att ske. Prioritet skall ges till projekt som erbjuder konkret och direkt bistånd. Projekt avseende forskning och akademiska seminarier av särskild betydelse skall tas under övervägande i den utsträckning så är möjligt. Ett belopp på 250 000 ecu anslås till stöd för verksamheten vid Internationella fängelsekontrollorganet. Under denna post uppförs också bidrag till organisationer som ägnar sig åt försvar av de mänskliga rättigheterna, t. ex. Europeiska stiftelsen för mänskliga rättigheter. Ett belopp på 200 000 ecu anslås till Europeiska stiftelsen för yttrandefrihet. 7. B7-5241: Bistånd från Europeiska unionen till enskilda organisationer som arbetar för att skydda och främja de mänskliga rätttigheterna i Turkiet • — ' • " j1-1— T t r —-— ~ ^ ~ r — r -* ' " ' FT m ••••••-i - i — — — ^ ^ — — • — • —i mu • i • • •Ti —. — — — — — —— ,. , • •• M Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 Åtaganden 1995 500 000 ecu 500 000 ecu 500 000 ecu 413 000 ecu kidgetanmärkning Detta anslag är avsett att täcka gemenskapens bistånd till enskilda organisationer som arbetar för att skydda och främja de mänskliga rättigheterna i Turkiet. 49 8. B7-5270: Stöd till rehabiliteringscenter för tortyroffer och till organisationer som erbjuder konkret hjälp till offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 Åtaganden 1995 -ssBBB&esaseaBsaBBaBBSSBSsaBsst Ingen budgetanmärkning 2 000 000 ecu 2 000 000 ecu 5 000 000 ecu 5 000 000 ecu B. Kortfattad presentation av andra tillgängliga budgetresurser för främjande av mänskliga rättigheter och demokrati "Samarbete med utvecklingsländer i Latinamerika och Asien" inom ramen för kapitel B7-30: 1. B7-3020: Stöd avsett att göra flyktingar och fördrivna personer självförsörjande Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 Åtaganden 1995 60 000 000 ecu 59 831 000 ecu 70 000 000 ecu 69 898 000 ecu Budgetanmärkning Detta anslag är avsett att finansiera hjälpåtgärder som syftar till att säkra självförsörjning för grupper av flyktingar, fördrivna personer och andra befolkningar som lämnat sitt hemland eller sin hemort på grund av konflikter, otrygghet eller andra kriser orsakade av människor. Det omfattar också livsuppehållande åtgärder samt åtgärder för repatriering och återetablering. Stödet kan särskilt utvidgas till lokala befolkningar i det mottagande landet och i ursprungslandet, om de ekonomiska förhållandena kräver det. Det kan också vid behov utnyttjas för att stödja åtgärder som syftar till att undvika att befolkningar flyttas. Åtgärder lär medfinansieras med icke-statliga organisastoincr och internationella organisa tioner. Anslaget skall också täcka utgifter lör undersökningar, möten med experter, konferenser och kongresser, information och publikationer som direkt kan knytas till uppnåendet av målet lör den älgärd i vilken de ingär. Detta omfattar inte utgifter för att administrera åtgärderna eller allmänna administrativa utgifter, (se kommissionens meddelande av den 22 april 1992). 50 "I Iumanitärt bistånd" inom ramen för kapitel B7-21 : 2 B7-210, B7-211, B7-214, B7-215, B7-217, B7-219 Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 Åtaganden 1995 500 159 000 ecu 499 315 000 ecu 642 500 000 ecu 641 927 000 ecu De olika budgetposter som förvaltas av Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO) är avsedda att finansiera humanitärt nödbistånd till befolkningar i tredje land som drabbats av naturkatastrofer eller andra händelser som har stora ekonomiska eller sociala konsekvenser. Biståndet skall ges utan hänsyn till ras, religion eller politisk tillhörighet. Del ges i form av sjukvårdslag, läkemedel, tilllälliga bostäder, energiprodukter, nödvändiga basvaror, livsmedelsbistånd, hygienprodukter m. m. Budgetposterna gör det också möjligt att finansiera åtgärder för psykologiskt stöd till offer, återupprättande av rättssystemet samt medicinskt och psykologiskt bistånd till intagna. Slutligen avser budgetpost B7-217 särskilt flyktingar och fördrivna personer och syftar till att motverka tvångsförflyttningar av befolkningsgrupper genom att bidra till repatriering och återetablering i ursprungslandet eller ursprungsregionen. "Social trygghet och fri rörlighet" inom ramen för kapitel B3-41 : 3. B3-4110: Fri rörlighet för arbetskraft och åtgärder till förmån för migrerandc arbetstagare, inklusive arbetstagare med ursprung i tredje land Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 Åtaganden 1995 9 200 000 ecu 9 102 000 ecu 9 599 000 ecu 9 599 000 ecu Budgetanmärkning I enlighet med det sociala åtgärdsprogrammet beviljar kommissionen ekonomiskt stöd till demokratiskt styrda organ och sammanslutningar som representerar eller arbetar till förmån lor migrerande arbetare, inklusive de som invandrat från tredje land (mottagnings-, rådgivnings- och informationstjänster, konferenser och debatter som rör ämnen i anknytning till program som inrättats till lörmån för migrerande arbetares integration - inklusive invandrare frän tredje land - och deltagande pä de olika nivåerna i mottagarlandets sociala och administrativa system), stöder projekt iör integration av invandrare, även i tätbefolkade områden, byggande eller ombyggnad av bostäder och inrättande av sociala centrer. Dessutom skall minst 3 000 000 ecu öronmärkas för åtgärder och projekt som rör mottagande och integrering av invandrare från länder utanför gemenskapen samt återvändande. Dessa projekt bör huvudsakligen genomföras av icke-statliga organisationer. 51 Kommissionen har i enlighet med sitt meddelande av den 9 december 1987 för avsikt att säkerställa att artikel 48. 4 i fördraget genomförs på riktigt sätt vad avser tillgången till anställning i offentlig tjänst inom de sektorer som betraktas som prioriterade inom gemenskapen. Anslaget skall också täcka utestående åtaganden för utgifter för undersökningar. Denna punkt skall också täcka utgifter för undersökningar, möten med experter, konferenser, kongresser, information och publikationer som direkt kan knytas till uppnåendet av målet för den åtgärd i vilken de ingår. Detta omfattar inte utgifter för att administrera åtgärderna eller allmänna administrativa utgifter (se kommissionens meddelande av den 22 april 1992). 4 B3-4114: Åtgärder för att bekämpa rasism, främlingsfiemiighet och antisemitism Anslagna medel 1995 5 400 000 ecu14 kidgctanmårkning Denna åtgärd syftar till att - främja samarbete med olika samhällsinstitutioner som verkar för tolerans, mot rasdiskrimi nering och mot främlingsfientliga och antisemitiska situationer och förhållningssätt, och den skall finansiera konkreta åtgärder på detta område, - genomföra och utveckla åtgärder inom ramen för Europeiska unionens övergripande strategi för att motverka rasisitiskt och främlingsfientligt våld, - utveckla utbildningsåtgärder vid de nationella myndigheter som berörs mest direkt av dessa fenomen. Anslaget är avsett att finansiera åtgärder till förmån för de mänskliga rättigheterna och kampen mot rasism och främlingsfientlighet. Det fördelas enligt följande: - Ett belopp på 550 000 ecu ges till en åtgärd mot rasism och främlingsfientlighet i skolorna. - Ett belopp på 200 000 ecu ges till icke-statliga organisationer som bekämpar rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. - Ett belopp på 50 000 ecu ges till det europeiska informationsnätet för månatlig publikation i Migration Newssheet och i den franska utgåvan Migrations d'Europe. - Ett belopp på 500 000 ecu ges till anordnandet av en kampanj mot rasism och för ekonomiskt och kulturellt erkännande av utlänngar. - Ett belopp på 100 000 ecu ges till anordnandet av åtgärder mot glömska, i syfte att bekämpa rasism. - Ett belopp på 250 000 ecu ges till Europeiska centret forskning om rasism och antisemitism. - Ett belopp på 500 000 ecu tilldelas för finansiering av åtgärder som genomförs i samarbete med Europeiska konfederationen av fackföreningar för kamp mot främlingsfientlighet som avser migrerande arbetstagare, inklusive invandrare från tredje land. Ett belopp pä 200 000 ecu ges till en undersökning av minoriteternas kulturella, rättsliga, politiska och sociala situation i gemenskapen och i Europa i syfte att vid lämpliga tillfällen kunna bekämpa rasism och främlingsfientlighet. 14 varav 2 miljoner ecu (överföring). 52 "Arbetsmarknadsdialog och sysselsättning" inom ramen för kapitel B3-40 5. B3-4012: Åtgärder för jämlikhet mellan kvinnor och män Anslagna medel 1994 Åtaganden 1994 Anslagna medel 1995 Åtaganden 1995 6 260 000 ecu 6 257 000 ecu 6 420 000 ecu 6 419 000 ecu Budgetanmärkning Detta anslag är avsett att finansiera upprättandet av det tredje programmet, bl. a. nät, lokala sysselsättningsinitiativ samt andra åtgärder och projekt. Kommissionen bidrar på detta område till undersöknings- och informationsprojekt under ledning av nationella organ och tar initiativ till åtgärder i samarbete med Rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män. Inom ramen för dessa åtgärder är det nödvändigt att de som betalar kostnaderna uppmärksammar situationen för kvinnor som tillhör samhällets minoriteter. Ett belopp anslås också till åtgärdsprogram avsedda att säkerställa tillfällig mottagning, särskilt av invandrarkvinnor som utsätts för våld i familjekretsen. Anslaget skall också täcka utgifter för undersökningar, möten med experter, konferenser och kongresser, information och publikationer som direkt kan knytas till uppnåendet av målet för den åtgärd i vilken de ingår. Detta omfattar inte utgifter för att administrera åtgärderna eller allmänna administrativa utgifter, (se kommissionens meddelande av den 22 april 1992). "Allmänna bidrag" inom ramen för kapitel A-30 6. A-3091: Kvinnoforum Anslagna medel 1994 Anslagna medel 1995 350 000 ecu 450 000 ecu * — — —— „. i. ! • •. , • •. • « ^ • ^. • ^ ^. ^ • » ^ H B B B B B a B B B B g M B g M - B g B^ i ! • — — •- • —i • — • , — — _ — -— • , , •• • • - • •, Budgetanmärkning Detta anslag är avsett att möjliggöra kvinnoforumets verksamhet. I likhet med ungdomsforumet har kvinnoforumet eller kvinnolobbygruppen kommit att bli ett betydande stöd för gemenskapsprojektet för kvinnor. 7. A-3093: Stöd till internationella icke-statliga organisationer som verkar för inrättandet av en internationell straffrättslig domstol Anslagna medel 1995 300 000 ecu *udgctanrnärkping (ny post) Delta anslag är avsett att täcka ett finansiellt bidrag till internationella icke-statliga organisationer som verkar för inrättandet av en internationell straffrättslig domstol. 53 12/07/96 B I L A GA 2 Grupp nr 14 Ständiga arbetsgruppen GEMENSAMMA ARBETSGRUPPEN FOR MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER Uppdrag: Att förstärka den mellan tillvägagångssätten och övrig gemenskapspolitik, inbegripet utnyttjandet av budgetresurser (Ref: not 014903 från herr Williamson av den 24 september 1994) interna samordningen för att säkerställa Kommissionens beslut: KOM (84) PV 722 Ordförande: Mme Napoli (DGIA) Sekreterare: Hr Gavriliadis (DGIA) Deltagande generaldirektorat: SG, CdP, SJ, DGI, IA, IB, II, V, VIII, X, XI, XII, XIII, XV, XIX, XXII, XXIV, XXIII, ECHO Antal sammanträden: 1995: 7 Uppgifter: Arbetsgruppen tillgodoser ett allt mer angeläget krav på samordning av alla initiativ från kommissionens enheter på området för mänskliga rättigheter och demokratisering, inbegripet bistånd vid allmänna val. Denna roll, som bekräftas av generaldirektörerna för RELEX, koncentreras på följande: - Genomförande av kommissionens meddelande: "Europeiska unionen och de yttre aspekterna i politiken för mänskliga rättigheter: från Rom till Maastricht och vidare". Samordning av och insyn i utnyttjandet av budgetposterna i kapitel B7-52 "Europeiskt initiativ för demokrati och skydd av de mänskliga rättigheterna". - Granskning av projekt enligt budgetposterna B7-5240 "Stöd till viss verksamhet som utförs av organisationer med människorättsfrämjande målsättningar" och B7-5270 "Stöd till rehabiliteringscentrer för tortyroffer och till organisationer som erbjuder konkret hjälp till offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna". 54 ISSN 1024-4506 KOM(96) 672 slutlig DOKUMENT SV 06 11 Katalognummer : CB-CO-96-685-SV-C ISBN 92-78-13546-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg SS