title: Rapport från kommissionen - I. om åtgärder som vidtagits till följd av iakttagelserna i Europaparlamentets resolutioner som fogats till besluten om: - - ansvarsfrihet för den allmänna budgeten samt budgetarna för Europeiska kol- och stålgemenskapen och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor - - rapporten om ansvarsfrihet för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning - II. uppföljning av kommentarerna till rådets rekommendation om ansvarsfrihet för budgetåret 1994

eurovoc_concepts:
Cedefop
Community budget
European organisation
budgetary discharge
general budget (EU)

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 25. 02. 1997 KOM(97) 48 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN I. OM ÅTGÄRDER SOM VIDTAGITS TILL FÖLJD AV IAKTTAGELSERNA I EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTIONER SOM FOGATS TILL BESLUTEN OM • • ANSVARSFRIHET FOR DEN ALLMANNA BUDGETEN SAMT BUDGETARNA FÖR EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN OCH EUROPEISKA FONDEN FÖR FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR RAPPORTEN OM ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKT CENTRUM FÖR UTVECKLING AV YRKESUTBILDNING IL UPPFÖLJNING AV KOMMENTARERNA TILL RÅDETS REKOMMENDATION OM ANSVARSFRIHET FOR BUDGETARET 1994 INNEHÅLLSFÖRTECKNING I. EUROPAPARLAMENTET 1) RESOLUTION MED IAKTTAGELSER SOM UTGÖR EN DEL AV BESLUTET SOM BEVIUAR KOMMISSIONEN ANSVARSFRIHET FÖR GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS ALLMÄNNA BUDGET FÖR BUDGETÅRET 1994 ALLMÄNNA FRÅGOR REVISIONSFÖRKLARINGEN (DAS) INKOMSTER UTGIFTER • • • Sida 4 5 5 5 27 29 2) RESOLUTION OM REVISIONSRÄTTENS RAPPORT OM EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPENS RÄKENSKAPER PER DEN 31 DECEMBER 1994 OCH OM REVISIONSRÄTTENS RAPPORT OM DEN RAKENSKAPSMASSIGA OCH FINANSIELLA FÖRVALTNINGEN AV EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN 58 3) BESLUT SOM BEVIUAR STYRELSEN FÖR EUROPEISKA FONDEN FÖR FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR ANSVARSFRIHET BETRÄFFANDE GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 1994 4) RESOLUTION I SYFTE ATT INFORMERA STYRELSEN FÖR EUROPEISKT CENTRUM FÖR UTVECKLING AV YRKESUTBILDNING OM VARFÖR DEN FÖR NÄRVARANDE INTE KAN BEVIUAS ANSVARSFRIHET BETRÄFFANDE GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 1994 II. RÅDET 1) KOMMENTARER TILL RÅDETS REKOMMENDATION OM ATT BEVIUA KOMMISSIONEN ANSVARSFRIHET BETRÄFFANDE GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS ALLMÄNNA BUDGET FÖR BUDGETÅRET 1994 KAPITEL 1: INKOMSTER • KAPITEL 2-13: UTGIFTER 63 66 69 70 73 2) SÄRSKILDA RAPPORTER AV BETYDELSE 3) ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV KOMMENTARERNA TILL RÅDETS REKOMMENDATION AV DEN 11 MARS 1996 OM ATT BEVIUA EUROPEISKA FONDEN FÖR FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR ANSVARSFRIHET FÖR BUDGETÅRET 1994 4) ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV KOMMENTARERNA TILL RÅDETS REKOMMENDATION AV DEN 11 MARS 1996 OM ATT BEVIUA ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKT CENTRUM FÖR UTVECKLING AV YRKESUTBILDNING 92 100 102 I. EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTIONER SOM FOGATS TILL BESLUTEN OM ANSVARSFRIHET FOR DEN ALLMANNA BUDGETEN SAMT BUDGETARNA FÖR EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN OCH EUROPEISKA FONDEN FÖR FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR RAPPORTEN OM ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKT CENTRUM FÖR UTVECKLING AV YRKESUTBILDNING FÖR BUDGETÅRET 1994 1. EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION MED IAKTTAGELSER SOM UTGÖR EN DEL AV BESLUTET SOM BEVIUAR KOMMISSIONEN ANSVARSFRIHET FÖR GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS ALLMÄNNA BUDGET FÖR BUDGETÅRET 1994 ALLMÄNNA FRÅGOR (Europaparlamentet) 5. uppmanar kommissionen att uppfylla de plikter som ålagts den genom fördragen genom att se till att unionens utgifter hanteras på ett sätt som helt och fullt står i överensstämmelse med gemenskapsrätten, och beklagar i detta avseende den ljumma attityd som kommissionen intar gentemot medlemsstater som åsidosätter sina rättsliga förpliktelser Parlamentet insisterar på att kommissionen fullt ut använder de medel som står till dess förfogande för att se till att de anslag som förbrukas ger god valuta för pengarna och att unionens ekonomiska intressen skyddas till fullo. Kommissionens svar Kommissionen anstränger sig för att se till att medlemsstaterna på ett korrekt sätt uppfyller sina skyldigheter i samband med genomförandet av gemenskapsbudgeten. Effektiviteten av dessa åtgärder begränsas av de resurser som är disponibla för de många sektorer som skall kontrolleras. Därför har kommissionen tillsammans med medlemsstaterna påbörjat arbete inom ramen för den tredje fasen av kampanjen SEM 2000 för att göra samtliga parter medvetna om nödvändigheten av #n korrekt förvaltning av gemenskapens medel. Ett av målen är att sprida klarhet om villkoren för tilldelning av gemenskapsstöd. Kommissionen anser att detta är det mest lovande tillvägagångssättet för att en bättre budgetdisciplin skall kunna uppnås. REVISIONSFÖRKLARINGEN (PAS) (Europaparlamentet) 8. anmodar kommissionen att hädanefter bland Europeiska unionens budgetposter ta med en post med rubriken "specificerade belopp under indrivning" där det ges närmare upplysningar om enskilda fall och delsummor på grundval av de materiella felaktigheter som revisionsrätten rapporterat om; anmodar även kommissionen att informera den budgetansvariga myndigheten om de åtgärder som vidtagits i samtliga dessa fall; Kommissionens svar Kommissionen kommer att i balansräkningen för budgetåret 1996 införa en särskild rubrik för att visa de faktiska fordringar som följer av de väsentliga felaktigheter som revisionsrätten pekat på i revisionsförklaringen. Kommissionen vill dock poängtera att införandet av sådana fordringar i balansräkningen måste göras i enlighet med redovisningens huvudprinciper, särskilt försiktighetsprincipen som syftar till att undvika att tillgångarna övervärderas och skulderna undervärderas. I detta fall utgör fordringarna en tillgång som enligt ovannämnda princip varken skall över- eller undervärderas. Som det understryks i rapporten om ansvarsfrihet för 1994 är det därför viktigt att finna en medelväg. 1 Därför har kommissionen för avsikt att föra upp ett belopp med beteckningen "p. m. " som skall motsvara de betalningskrav som utfärdats av utanordnarna till mottagare av gemenskapsmedel i de fall där utbetalningen har varit förbunden med väsentliga felaktigheter. KOMMISSIONENS SVAR ANGÅENDE DE FALL SOM REVISIONSRÄTTEN TAR UPP I BILAGA IV TILL DEN SÄRSKILDA RAPPORT SOM UTGÖR UNDERLAG TILL 1994 ÅRS REVISIONSFÖRKLARING (PAS) JORDBRUK Kommissionens svar Sedan november 1995, efter det att konkreta fall fastställts, har berörda kommissionstjänstemän (Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket EUGFJ - avslutning av räkenskaper) uppmanats att under sina kontrolluppdrag beakta de fall som tas upp i bilaga IV till den särskilda rapporten angående DAS för 1994. I de anmärkningar som riktas till medlemsstaterna tas alla dessa fall upp. Om inte sakförhållandena bestrids av medlemsstaterna och tolkningen av bestämmelserna är korrekt kommer kommissionen att dra alla nödvändiga ekonomiska slutsatser vid avslutningen av räkenskaperna för budgetåret 1994. Diskussionerna med medlemsstaterna angående detta planeras pågå mellan den 30 september 1996 och den II oktober 1996. Det slutliga beslutet kommer att tas i slutet av 1997 om allt avlöper på normalt sätt. I en översiktlig rapport om avslutningen av räkenskaperna för budgetåret 1994 kommer kommissionen att redogöra för vad som skett i samtliga de fall som revisionsrätten tagit upp. De ekonomiska korrigeringar som skall göras för dessa fall anges nedan. 1. Lagringskostnader för spannmål där man inte kan styrka de mängder som uppgivits Kommissionens svar Under budgetåret 1995 genomförde de italienska myndigheterna en inventering (kvantitet och kvalitet) av samtliga interventionslager av spannmål (100 %). Efter denna kontroll sattes för budgetåret 1995 det ursprungliga lagret ned med 23 505,9 ton (de ekonomiska konsekvenserna av denna nedsättning för budgetåret 1994 kommer att fastställas vid avslutningen av detta års räkenskaper) och man kunde konstatera en minskning på 107 524,371 ton för vilken man återbetalat ungefår 14 miljoner ecu till EUGFJ. Arbetsdokument PE 218. 048, punkt 14. Ett fysiskt bomullslager som avviker från det bokförda lagret för vilket 2. revision gjorts - en för stor kvantitet råbomull har uppgivits Kommissionens svar Råbomull i Grekland: -antingen korrigering av 6 ärenden = GRD 1 383 849 465 eller -en schablonmässig korrigering med 5 % = GRD 10 035 213 214 3. Stöd till bearbetning av tomater som inte var lämpliga för bearbetning Kommissionens svar Bearbetade tomater från Spanien: korrigering på ESP 195 325 406. 4. Koefficienter som medfört en Överskattning av förpackningskostnader Kommissionens svar Enligt de då gällande bestämmelserna tilläts utnyttjandet av två koefficienter för förpackning (0,65 och 0,90). Efter att kommissionen genomfört kontroller föreslogs för Grekland en schablonmässig korrigering på 10 % för utgifter i samband med branschorganisationernas återköp av persikor och nektariner. Dessutom avskaffades koefficienten på 0,90 för regleringsåret 1995/1996. 5. Stöd har betalats ut till arealer som inte motsvarar de faktiska arealerna Kommissionens svar Jordbruksgrödor: -Förenade kungariket: -Grekland: -Italien: -Frankrike: korrigering på GBP 18 243,69 korrigering på GRD 6 268 761,6 korrigering på ITL 2 058 189 860 korrigering på FRF 1 091,15 6. Kvalitetskoefficienter som medfört en överskattning av de kvaliteter för vilka stöd utgått Kommissionens svar Frankrike har uppmanats att informera om de för höga kompensationsbelopp som utbetalats. 7. Belopp som utbetalats två gånger till samma stödmottagare Kommissionens svar Röjning av vinodlingar i Italien: korrigering på ITL 71213615 Produktionsbidrag för tobak som utbetalats för större mängder än dem som 8. fastställts i kontrakten Kommissionens svar Italien: korrigering på ITL 774 393 428 Köttkonserver som inte haft den sammansättning (enligt laboratorieattesten) 9. som berättigar till den sats som tillämpats vid utbetalning av exportbidrag Kommissionens svar Italien: korrigering på ITL 157 293 262 Underskattning av försäljningsvinster i kostnadsberäkningar för offentlig 10. lagring Kommissionens svar Italien: I samband med den slutliga utgiftsredogörelse för offentlig lagring, som utarbetats med hjälp av datasystemet FAUDIT-ED, och som kommissionen meddelat medlemsstaterna korrigerades automatiskt de konstaterade felaktigheterna (underskattning av förtjänsten från försäljning) i räkenskaperna för budgetåret 1995. För litet utbetalat stödbelopp på grund av felaktig tillämpning av 11. jordbruksomräkningskursen Kommissionens svar Torkat foder - olivolja: Spanien: korrigering på - ESP 171 763 893 Ansökan om bidrag som inte kunde prövas då den inkommit efter att den 12. angivna tidsfristen gått ut Kommissionens svar Särskilt bidrag för nötkött: Italien: korrigering på ITL 5 384 460 Utgift som uppgivits för budgetåret 1994, men som borde ha bokförts under 13. budgetåret 1995 Kommissionens svar Inom ramen för reformeringen av räkenskapsavslutningen och som en följd av att ett godkännande av betalningsorganen är nödvändigt, planerar de italienska myndigheterna att underlätta betalningarna (de medel som är nödvändiga för betalningarna skall inte längre gå via de statliga medlen). Detta gör det möjligt att följa den definition på utbetalning som fastställs i artikel 9 i förordning (EEG) nr 2776/88. • • Torkat foder: Italien: Utgifter på ITL 245 099 865 som felaktigt uppgivits för 1994 trots att beloppet rörde budgetåret 1995. Fårkött: Italien: Tre betalningar till ett sammanlagt belopp på 7 526 809 som uppgivits under 1994 trots att det handlade om en utgift under 1995. Den årliga utgiftsredogörelsen kommer att anpassas i överensstämmelse härmed. 14. Underlåtenhet att tillämpa straffavgift då ansökan om stöd inlämnats för sent Kommissionens svar Nötkött: straffavgift då ansökan om stöd inlämnats för sent: Italien: korrigering på ITL 7 619 636 Utbetalning av för stort stödbelopp på grund av felaktig klassificering av 15. arealer som tagits ur produktion Kommissionens svar Italien: positiv korrigering + 250 829 16. Uppgivna utgifter som var högre än de faktiska utgifterna Kommissionens svar Italien: korrigeringar: ITL 346 895 600 och ITL 268 061 025. En slutlig utbetalning som blivit för stor på grund av att man tillämpat en 17. felaktig växelkurs och underlåtit att ta hänsyn till ett förskott som redan utbetalats Kommissionens svar Italien: korrigering på ITL 2 859 500 Stöd som utbetalats för utarbetande av produkter som inte uppfyllde de 18. föreskrivna kriterierna Kommissionens svar Mjölkprodukter: Förenade kungariket: korrigering på GBP 21 118,3 19. Indrivet belopp som var lägre än skuldbeloppet Kommissionens svar Italien: korrigering på ITL 308 296 20. Stöd till uttag av jordbruksmark för arealer som inte berättigade till stöd Kommissionens svar Tyskland: korrigeringar på DEM 3 551,31 och DEM 1 579,51 21. Bidrag som utbetalats för avelsdjur som inte berättigade till stöd Kommissionens svar Bidrag för får: Italien: korrigering på ITL 4 290 198 För stor nedskrivning av lager på grund av tillämpning av felaktiga 22. koefficienter Kommissionens svar I samband med den slutliga utgiftsredogörelse för offentlig lagring, som utarbetats med hjälp av datasystemet FAUDIT-ED, och som kommissionen meddelat medlemsstaterna korrigerades automatiskt de konstaterade felaktigheterna (för stor nedskrivning av lagren) i räkenskaperna för budgetåret 1995. Nötkött: Irland: korrigering på IEP 1 959 936,73 23. Avdrag för ku mule ring av stöd har inte gjorts Kommissionens svar Jordbruksgrödor: Frankrike: korrigering på FRF 335,86 För högt stödbelopp tillföljd av att man tillämpat en felaktig 24. jordbruksomräkningskurs Kommissionens svar Bananer: Frankrike: korrigering på FRF 338 851,93 25. Stöd som utbetalats för vinodlingsmark som inte existerade Kommissionens svar Frankrike: korrigering på FRF 7 824,38 Underlåtenhet att göra proportionellt avdrag då åligganden om arealuttag på 26. 15 % inte följts Kommissionens svar Frankrike: korrigeringar på FRF 319,46, FRF 1 176,28, FRF 203,26, FRF 74,87 10 Utgifter som uppgivits trots att motsvarande betalningar inte gjorts till 27. stödmottagarna Kommissionens svar Jordbruksgrödor: inkl. korrigering (jfr. punkt 5) Stöd för lagring av socker som skulle ha utbetalats månatligen under 1993 28. och bokförts detta budgetår Kommissionens svar Stödet för lagringen skulle ha uppgivits för 1993 men uppgavs för 1994. Den årliga utgiftsredogörelsen kommer att anpassas i överensstämmelse med detta. Ersättning för lagringskostnader för socker som lagrats i ett icke godkänt 29. lager Kommissionens svar De spanska myndigheterna har lagt fram bevis för att det ifrågasatta lagret var godkänt. 30. Förskott som överstigit de gränser som fastställs i bestämmelserna Kommissionens svar Förbättrad mjölkkvalitet: Spanien: korrigering på ESP 1 018 022 422 FISKE Utbetalning av ett saldobelopp på grundval av handlingar som inte var i 31. överensstämmelse med bestämmelserna Kommissionens svar Kommissionen kan endast bekräfta det svar som givits i rapporten om revisionsförklaringen (DAS). Kommissionen erkänner att vissa mindre viktiga handlingar saknas i ansökan om utbetalning, men har anfört att de dokument som tillhandahållits utgjorde tillräckligt underlag för hela den begärda betalningen. De berörda tjänstegrenarna har dock fått instruktioner om att mycket noggrant undersöka de handlingar som skall bifogas ansökningarna. DET REGIONALA OMRÅDET Följande åtgärder krävs för en reglering av de felaktigheter som rätten pekat på inom det regionala området, huvudsakligen angående utgifterna för Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF): 11 I. En undersökning om huruvida felaktigheterna i DAS fatt konsekvenser för kommissionens betalningar och därför kräver att utbetalade belopp drivs in (korrigerande åtgärder). En undersökning om huruvida felaktigheterna II. i DAS i framtiden kan fa konsekvenser för gemenskapens budget och därför kräver att kommissionen vidtar förebyggande åtgärder. En noggrann undersökning av de faktiska problemen, vilket innebär att fallen Hl. identifieras, att tillräcklig information samlas in och att en bedömning görs dels av argumenten för och emot att en felaktighet föreligger eller dels av hur pass allvarlig den är. Ställningstagande på grundval av handlingar till det väsentliga i varje fall och IV. vidtagande av alla nödvändiga åtgärder (korrigerande eller förebyggande). L Felaktigheternas direkta konsekvenser fôr kommissionens betalningar ERUF samfinansierar åtgärdsprogram som utgörs av en rad samordnade fleråriga verksamheter. Det är huvudsakligen medlemsstaternas ansvar att välja ut enskilda projekt och att kontrollera att de genomförs och att gemenskapsrätten respekteras. ERUF:s betalningar utgörs huvudsakligen av förskottsbetalningar till medlemsstaterna. Betalningarna avgörs av hur långt man kommit när det gäller att genomföra programmen. De belopp som skall betalas ut som förskott fastställs när programmen antas. Tidpunkten för utbetalningarna efter det första förskottet avgörs av de utgifter som medlemsstaterna uppger. Kommissionen fastställer de tröskelvärden (gränser vid vilka betalning utgår) för utgifterna som medlemsstaterna måste uppnå och uppge för att de skall få en viss utbetalning. När en medlemsstat uppger utgifter över en viss gräns utbetalas det förskott som fastställts i förväg. När programmet har avslutats regleras ärendet slutgiltigt mellan kommissionen och medlemsstaten. Om medlemsstaten inte har haft tillräckligt stora utgifter skall den återbetala en del av det belopp som mottagits. Om den har haft utgifter som överstiger programmets budget går gränsen för ERUF:s betalningar vid det beviljade maximibeloppet. Medlemsstaternas felaktigheter (t. ex. utgifter som inte berättigar till stöd) kan genom utgiftsredogörelserna få konsekvenser för ERUF. s betalningar på så sätt att de utg;fter som uppgivits för kommissionen och som varit avgörande för ERUF. s betalningar kan vara otillräckliga när felaktigheterna beaktas så att den totala utbetaliingen från ERUF inte är berättigad. Angående detta angav kommissionen i silt svar på 1994 års rapport om DAS att dessa felaktigheter i själva verket inte hade någon inverkan på de utbetalningar från ERUF som undersökts av rätten. Detta beror pä att medlemsstaterna normalt uppger utgifter som ligger över den nivå som krävs för att kommissionen skall betala ut nästa förskott. Även om medlemsstaternas utgiftsredogörelser omfattade utgifter som inte berättigade till stöd så motiveras ERUF:s utbetalningar av de totala stödberättigande utgifterna. Även om den utgiftsnivå som uppgivits inte hade varit tillräckligt hög för att täcka felaktigheterna i DAS, så skulle detta endast ha haft betydelse för tidpunkten för utbetalningarna och inte för de lorskotlsbelopp ERUF betalat ut. Detta beror på att medlemsstaterna fortsätter att betala ut pengar efter det att de har överlämnat sina redogörelser och att de totala utgifterna därför successivt ökar. Om medlemsstaterna hade 12 varit medvetna om de icke-stödberättigande utgifterna skulle de endast ha väntat med att överlämna redogörelserna till dess att de stödberättigande utgifterna hade nått de nivåer vid vilka stöd börjar utgå. Av tabellen som följer efter detta avsnitt av kommissionens svar framgår att de utgifter som medlemsstaten uppgivit (kolumn 8) i nästan alla fall var avsevärt högre än de utgifter som krävs för att betalningar från ERUF skall utgå (kolumn 9) och det fanns därför en tillräckligt stor marginal för att de utgifter som rätten bedömde som icke-stödberättigande skulle kunna täckas. Endast i ett fall (punkt 33) var inte marginalen tillräcklig för att täcka felaktigheterna enligt DAS, vilket i detta fall innebar att förskottsbetalningen från ERUF betalades ut två månader för tidigt. Medlemsstaternas anspråk på utbetalningar kan ha varit felaktiga men kom ändå att bli giltiga, även om felaktigheterna beaktas, eftersom de uppgivna stödberättigande utgifterna översteg de nivåer vid vilka stöd börjar utgå. Således var betalningarna från ERUF berättigade och det krävs ingen indrivning av de belopp som utbetalats. Rätten har själv medgivit att när det gäller strukturfonderna påverkar inte felaktigheterna nödvändigtvis kommissionens utbetalningar (punkt 3. 146 i 1994 års rapport om DAS). Kommissionen anser att det var ett misstag från rättens sida och missledande att kategorisera dessa problem som väsentliga felaktigheter. Enligt rättens definition skall felaktigheter som inte får några direkta eller mätbara negativa konsekvenser för gemenskapens budget betraktas som formella felaktigheter (se 1994 års DAS, punkt 1. 40). II. Felaktigheternas möjliga framtida konsekvenser för gemenskapens budget Även om de felaktigheter som tas upp i DAS inte fått några konsekvenser för de särskilda förskottsutbetalningarna från ERUF, har kommissionen i sin bilaga till 1994 års rapport om DAS (sidorna 88-90) bekräftat att man anser att de utgör möjliga riskfaktorer som skall beaktas i kommissionens ekonomiska förvaltning. Följande förutsättningar måste vara uppfyllda för att dessa felaktigheter skall få konsekvenser för gemenskapens budget i framtiden: De felaktigheter som rätten påpekat måste vara berättigade på så vis att medlemsstaternas utgiftsredogörelser verkligen omfattar utgifter som inte berättigar till stöd. Myndigheterna i medlemsstaterna korrigerar inte felaktigheterna och de slutliga utgiftsredogörelserna omfattar därför fortfarande utgifter som inte berättigar till stöd. När programmet avslutats finns inte en tillräckligt stor marginal för att dessa felaktigheter skall kunna kompenseras på så vis att programmet slutförs inom ramen för den godkända budgeten och kommissionens utbetalningar avser därför alla utgifter som tagits upp i redogörelserna, även de utgifter som inte berättigar till stöd. 13 Under dessa tre förutsättningar medför de felaktigheter som tas upp i DAS en risk att i framtiden få konsekvenser för gemenskapens budget och kan därför kräva att kommissionen vidtar förebyggande åtgärder. Denna slutsats skiljer sig dock från rättens uttalanden då den anförde att dessa problem utgjorde "väsentliga felaktigheter", vilket per definition innebär att de får direkta och mätbara negativa konsekvenser för 1994 års gemenskapsbudget. Kommissionens huvudsakliga argument mot synsättet i 1994 års DAS var att rätten förutsatte att alla icke- stödberättigande utgifter som medlemsstaterna tagit upp i sina redogörelser, direkt och automatiskt fick konsekvenser för gemenskapsbudgeten. I sin bilaga (se 1994 års DAS, s. 88-90) svarade kommissionen att detta antagande inte var korrekt och redogjorde för de tekniska begränsningarna med detta synsätt. Huvudsakligen rörde detta rättens misslyckade försök att koppla samman de underliggande transaktionerna med de särskilda förskottsbetalningarna och att kvantifiera de felaktigheter som tas upp i DAS (dessa angavs slutligen i "bruttovärden", dvs. med de totala belopp som medlemsstaterna betalt ut, av vilka gemenskapens samfinansieringsbelopp endast kunde utgöra en del). Hl. Undersökning av de faktiska problemen (fastställande, information och bedömning) Då största delen av felaktigheterna i 1994 års DAS avser utgifter inom ramen för de program som genomfördes mellan 1989-1993 och som skall avslutas under 1996, har kommissionen påbörjat en undersökning av det väsentliga i alla de problematiska fall som behandlas i 1994 års DAS och i de årliga rapporterna. Syftet med denna undersökning är att säkerställa att alla problem som rätten rapporterat om har lösts på ett tillfredsställande sätt innan programmen avslutats, genom att kommissionen får en skriftlig och dokumenterad redogörelse från medlemsstaten i vilken situationen förklaras och där man antingen drar slutsatsen att rättens iakttagelser inte är korrekta eller man accepterar iakttagelsen och förbinder sig att korrigera felet, vanligen i nästa utgiftsredogöielse. Denna undersökning har grundats på den information som givits i revisionsrättens detaljerade revisionsberättelser (sektorsskrivelserna) och i medlemsstaternas svar. i de fall informationen eller medlemsstaternas förklaringar inte var tillräckliga för att visa att problemen på ett till medlemsstaternas myndigheter och bad om ytterligare upplysningar. lösts, skrev kommissionens tillfredsställande sätt hade Vid denna eftergranskning har man dock stött på vissa svårigheter, huvudsakligen på grund av att informationen från revisionsrätten i vissa fall är otillräcklig. Kommissionen har inte informerats om revisionsrättens yttrande om huruvida de 1. llesta lorklaringar från medlemsstaterna varit tillräckliga. Eftersom dessa problem har upptäckts av rätten och endast rätten själv fullt ut känner till de uppgifter som ligger till grund for iakttagelserna skulle kommissionen vara betjänt av att få rättens yttrande om de nationella myndigheternas lorklaringar. Det bör dessutom noteras, särskilt när det gäller 14 felaktigheterna enligt 1994 års DAS, att sektorsskrivelsema skickades till medlemsstaterna ganska sent och i många fall har inte medlemsstaternas kommentarer beaktats i rapporten om DAS. Detta innebär att det finns en viss risk för att de felaktigheter som tas upp i DAS inte är relevanta (t. ex. i 8 fall av 27 krävdes endast en förklaring från de nationella myndigheterna), vilket påverkar möjligheterna att motivera ekonomiska korrigeringar när programmen avslutas. Hittills har rätten endast i ett begränsat antal fall informerat kommissionen om sitt yttrande om huruvida medlemsstaternas förklaringar är tillräckliga angående de felaktigheter som tas upp i DAS. 2. Många av de felaktiga belopp som tas upp i rapporten om DAS kan inte utan problem härledas till sektorsskrivelsema eller till medlemsstaternas svar. 1 vissa fall är de felaktiga belopp som uppges i sektorsskrivelserna inte desamma som de som tas upp rapporten i om DAS. I vissa andra fall uppges inte i sektorsskrivelserna några specifika felbelopp. Myndigheterna i medlemsstaterna kommenterar iakttagelserna och de belopp som anges i sektorsskrivelserna, men de känner ofta inte igen de fall till vilka felaktigheterna enligt DAS hänför sig. Därför blir fastställandet, bedömningen och uppföljningen besvärlig och, i vissa fall, omöjlig. Dessa svårigheter förvärras när det gäller de så kallade "kända felaktigheterna" för vilka det inte finns några särskilda DAS- sektorsskrivelser, utan endast en hänvisning till andra revisionsberättelser från rätten. Kommissionen måste försöka identifiera dessa fall med hänsyn till hur pass betydande den felaktighet som omnämns är. Kommissionen skrev till rätten i mars 1996 och bad om särskilda uppgifter för att kunna spåra ett antal fall som tas upp i DAS, men har ännu inte fått något svar. IV. Slutsatser av eftergranskningen Av de 26 fall av väsentliga felaktigheter som tas upp i DAS när det gäller ERUF, som behandlas i punkterna 32-43 i bilaga IV till rapporten om DAS, granskas fortfarande 3 stycken i enlighet med artikel 24 i förordning nr 4253/88 och 2 fall har inte kunnat identifieras eftersom informationen från domstolen inte varit tillräcklig. De övriga 21 fallen anses vara reglerade på ett tillfredsställande sätt och det verkar inte bli nödvändigt för kommissionen att följa upp dessa fall. I tabellen som följer efter detta avsnitt av kommissionens svar sammanfattas situationen. Ytterligare information om de enskilda fallen ges nedan. Utgifter under 1991 och 1992 som uppgivits för att motivera utgifter under 1993 32. som lagts fram för att motivera en förskottsbetalning under 1994 med en utgiftsredogörelse som inte överensstämmer med räkenskaperna för den mottagare för vilken revision gjorts och stöd till datautrustning inom ett telematiskt projekt Kommissionens svar 15 rör utgiftsredogörelser och stödmottagarens Iakttagelsen avser ett projekt som finansierades inom ramen för åtgärdsprogrammet för telematik. Dess rätt till stöd ifrågasätts av rätten eftersom det avser inköp av datautrustning. Övriga problem redovisningssystem. Myndigheterna i medlemsstaten godtar inte dessa iakttagelser. Med anledning av programmets slutförande skrev kommissionen till de behöriga nationella myndigheterna och bad om ytterligare uppgifter. Det skall dock betonas att de slutgiltiga utgifter som uppgivits av medlemsstaten för detta program är avsevärt högre än det belopp som krävs lor att förskotts- och slutlig utbetalning från ERUF skall utgå, vilket innebär att det finns en tillräckligt stor marginal för att felaktigheten skall kunna täckas. Därför får den felaktighet som tas upp i DAS inte några ekonomiska konsekvenser för kommissionens utbetalningar och frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. 33. Täckning av kostnader för åtgärder som inte berättigar till stöd Kommissionens svar 1) Som kommissionen förklarade i sitt svar på rapporten om DAS (punkt 33/2, s. 82) handlar detta fall om att medlemsstaten godkänt utgifter för nya åtgärder innan dessa officiellt godkänts av kommissionen. De praktiska konsekvenserna i detta fall blev att kommissionen gjorde sin utbetalning två månader för tidigt. Frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. 2) Den information som kommissionen har tillgång till gör det inte möjligt att identifiera det fall som omnämns av rätten. Det rör en "känd felaktighet" för vilket det inte finns någon särskild DAS-sektorsskrivelse. Kommissionen skrev i mars 1996 till rätten och bad om uppgifter för att kunna spåra ett antal fall som tas upp i DAS (bl. a. detta), men man har ännu inte fått något svar. Med anledning av det aktuella programmets slutförande vidtog kommissionen ytterligare åtgärder och skrev till de berörda nationella myndigheterna och bad att fallet skulle identifieras och klarläggas. Det skall dor k betonas att det utgiftsbelopp som medlemsstaten uppgivit för detta program är avsevärt högre än det belopp som krävs för att en förskottsbetalning från ERUF skall utgå och det finns därför en tillräcklig stor marginal för att täcka felaktigheten. I detta skede har således den felaktighet som tas upp i DAS inga ekonomiska konsekvenser för de betalningar som koiiimissionen gjort och frågan om indrivning verkar inte bli aktuell (se även punkt 40). 3) Efter att ha fått tillräcklig information från rätten inledde kommissionen en granskning i enlighet med artikel 24 i förordning nr 4253/88, eftersom medlemsstatens svar inte var tillfredsställande och de två fallen inte var lösta. Denna granskning har ännu inte avslutats. De utgiftsbelopp som medlemsstaten uppgivit för dessa program är dock avsevärt högre än de belopp som krävs lör att förskottsbetalningar från ERUF skall utgå och därför finns tillräckligt stora marginaler lor att läcka de felaktigheter som tas upp i DAS och lor att garantera att de utbetalningar som kommissionen gjort är formellt riktiga. 4) Felaktigheten, som också tas upp i rättens årliga rapport från 1994 (punkt 4. 18 a), avser en inköpskostnad på omkring 1,7 miljoner ecu som uppgivits för betalning av en bit mark. Kostnaden utgjordes i själva verket av 0,56 miljoner ecu som betalades ut före dagen för stödets beviljande och 1,13 miljoner ecu som användes för att återbetala ett lån som togs när marken köptes. Medlemsstaterna korrigerade denna felaktighet i sina svar på de särskilda frågor som kommissionen riktade till dem för att utreda detta problem. Därför verkar inte frågan om indrivning bli aktuell. 5) Iakttagelsen avser ett belopp på 748 648 ecu som betalats ut av stödmottagaren för flera steg i ett projekt av vilka vissa inte medfinansierades av ERUF. Rätten medgav dock i sektorsskrivelsen att denna felaktighet förmodligen rättades till i nästa utgiftsredogörelse. De behöriga nationella myndigheterna uppgav i svar på en särskild fråga från kommissionen angående detta att denna i nästa ugiftsredogörelse och således verkar inte frågan om indrivning bli aktuell. felaktighet hade korrigerats 6) Kommissionen ändrade genom sitt slutliga beslut C (95) 1719 av den 17 juli 1995 det ursprungliga beslutet C (94) 672/3 av den 12 april 1994. Den begäran om ändring av beslutet som framfördes av medlemsstaten den 27 juli 1994 omfattade bl. a. det arbete och motsvarande utgifter på 572 779 ecu som behandlas i kommissionens skrivelse nr 171845 av den 16 december 1994. Denna utgift kom, genom ändringen av nämnda beslut, att berättiga till stöd och därför finns det inte i detta skede något skäl att inleda ett indrivningsförfarande. 34. Utgifter som godkänts av en medlemsstat utan tillräckligt underlag Kommissionens svar Denna iakttagelse avser ett belopp på 47 547 ecu som rätten ansåg inte berättiga till stöd då utgiften inte bestyrktes vid rättens revisorernas kontroll. I det svar som avgavs godtog inte de nationella myndigheterna att denna iakttagelse var korrekt och man lade fram kopior av de aktuella verifikationerna. Således verkar inte frågan om indrivning bli aktuell. 35. Uppgivna utgifter som var lägre än enligt stödmottagarens bokföring Kommissionens svar I ) De två felaktigheter som tas upp i DAS avser två belopp på sammanlagt ungefär 1 miljon ecu över de faktiska utgifterna. De nationella myndigheterna godtog att iakttagelsen var korrekt och åtog sig själva att korrigera felaktigheten i nästa utgiftsredogörelse. Det skall dock betonas att det utgiftsbelopp som medlemsstaten uppgivit för detta program är avsevärt högre än det belopp som krävs för att förskottsbetalningar från ERUF skall utgå och därför finns en tillräckligt stor marginal för att felaktigheterna skall kunna täckas. I detta skede får således de felaktigheter som tas upp i DAS inte några ekonomiska konsekvenser för de betalningar som kommissionen gjort och frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. 17 2) Denna iakttagelse avser en "negativ" felaktighet på 21 691 ecu, dvs. medlemsstaten uppgav ett utgiftsbelopp som var lägre än det faktiska. Frågan om indrivning verkar inte bli aktuell (se även punkt 36). Uppgifter som uppgivits som var lägre än de faktiska utgifter som berättigar till 36. stöd Kommissionens svar Denna kommentar avser en "negativ" felaktighet på 449 176 ecu, dvs. medlemsstaten uppgav ett utgiftsbelopp som var lägre än det faktiska. Frågan om indrivning verkar inte bli aktuell (se även punkt 35/2). 37. Räkningar som inte betalats och/eller provisioner som tagits upp i en utgiftsredogörelse Kommissionens svar 1) Denna iakttagelse avser en utgift på 758 ecu som inte berättigar till stöd. Det krävs dock inte någon korrigering eller indrivning eftersom felaktigheten är mycket liten om man ställer den i relation till att det aktuella programmet kostat ungefär 11 miljoner ecu mer än de budgetmedel som ERUF godkänt. 2) Dessa två felaktigheter som tillsammans motsvarar omkring 1 060 000 ecu rör utgifter som enligt rätlen inte hade uppkommit vid den tid då redogörelsen lämnades till kommissionen. Myndigheterna i medlemsstaten uppger att dessa belopp inte fanns med i den utgiftsredogörelse som rätten granskat utan en senare redogörelse, när de aktuella beloppen verkligen hade betalats ut. Rättens iakttagelse verkar därför inte vara relevant och frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. 3) Iakttagelsen avser metoden för godkännande av utgifter hos ett företag som mottagit stöd vilken grundas på kostnadsredovisningen och inte på de faktiska betalningarna. Rätten har dock informerat kommissionen om att företrädare för företaget i en senare redovisning (DAS 1995) garanterat revisorerna att metoden för godkännande av utgifterna hade ändrats. Med anledning av programmets slutförande ställde kommissionen en särskild fråga angående detta till de behöriga nationella myndigheterna för att förvissa sig om att de godkännanden av utgifter som överlämnats till kommissionen endast avser de faktiska utgifterna. I de senare insända redogörelserna försäkrade de nationella myndigheterna kommissionen om att utgifterna var berättigade, frågan om indrivning verkar därför inte bli aktuell. 38. Moms som är avdragsgill för stödmottagaren som tagits upp i utgiftsredogörelsen Kommissionens svar Denna iakttagelse avser godkännandet av ett belopp på omkring 304 305 ecu som enligt rätten utgjordes av moms som kan återbetalas. De nationella myndigheterna förklarade i sitt svar att momsbeloppet inte återbetalades och att det därför berättigade till medfinansiering från ERUF. Revisionsrätten accepterade i en senare skrivelse till kommissionen medlemsstatens förklaringar. Frågan om indrivning verkar därför inte bli aktuell. 39. Utgifter för vilka verifikationer inte kunnat läggas fram Kommissionens svar 1) Iakttagelsen avser godkända utgifter på omkring 7,6 miljoner ecu vilka enligt rätten inte stöddes av nödvändiga handlingar. Samma iakttagelse fanns med när det gäller de fall i 1994 års rapport om DAS som inte kunde kontrolleras (punkt 3. 132 k, s. 42) och beräknades till ungefar 74 miljoner ecu. De nationella myndigheterna förklarar i sitt svar att handlingar som styrker kommunemas utgifter endast finns tillgängliga på kommunal nivå inte på central förvaltningsnivå, där revisorerna genomförde sin kontroll. och Kommissionens revisorer har under sina egna kontroller redan bekräftat att styrkande handlingarna rörande kommunerna endast finns tillgängliga på kommunal nivå. Rättens iakttagelse, som förmodligen beror på ett missförstånd, verkar därför inte vara korrekt och frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. 2) Denna iakttagelse avser en felaktighet angående utgifter på 39 ecu som inte berättigar till stöd. Det krävs dock inte någon korrigering eller indrivning eftersom beloppet är mycket litet om man ställer det i relation till att det aktuella programmet kostat omkring 11 miljoner ecu mer än ERUF:s godkända budgetmedel (se även punkt 37/1). 40. Utgifter som betalats utanför stödperioden Kommissionens svar 1) Iakttagelsen som även gjordes i årsrapporten för 1994 (punkt 4. 16 a, s. 105) avser godkända utgifter på 317 178 ecu som inte effektuerades inom stödperioden. De nationella myndigheterna avgav inte något fullständigt svar på denna iakttagelse. Med anledning av programmets slutförande ställde kommissionen särskilda frågor till de behöriga nationella myndigheterna angående denna iakttagelse. Det skall dock betonas att det slutgiltiga ulgiftsbelopp som uppgivits av medlemsstaten lor detta program är avsevärt högre än det belopp som krävs lor att förskotts- och slutliga betalningar från ERUF skall utgå och därför finns det en tillräckligt stor marginal lor att denna felaktighet skall kunna täckas. Därför får denna felaktighet som tas upp i DAS inte några ekonomiska konsekvenser kommissionens betalningar och frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. lor 2) Denna iakttagelse avsåg utgifter på omkring 7 170 000 ecu vilka enligt rätten effektuerades utanför stödperioden. I den aktuella sektorsskrivelsen gör dock rätten klart att utgiften endast fakturerades utanför stödperioden, men att den betalades inom denna period. 19 Rätten drar därför slutsatsen att iakttagelsen endast är relevant om kriteriet avseende faktureringens datum gäller. Medlemsstaten förklarar att kriteriet för stödberättigande är när utgiften faktiskt uppstår (dvs. betalas) och inte när endast åtagande görs eller fakturering sker. Kommissionen anser att denna iakttagelse beror på ett missförstånd från rättens sida då godkännandet av utgifter och stödperioden, enligt de relevanta bestämmelserna, hänger samman med de faktiska betalningarna och inte de aktuella fakturorna. Frågan om indrivning verkar därför inte bli aktuell. 3) Denna iakttagelse avser godkända utgifter på omkring 290 000 ecu vilka effektuerades utanför stödperioden. I den aktuella sektorsskrivelsen godtog rätten att denna felaktighet inte fick några konsekvenser för kommissionens utbetalningar. Myndigheterna i medlemsstaten godtog i det svar som avgavs att iakttagelsen var korrekt och att detta belopp felaktigt uppgivits i den utgiftsredogörelse som överlämnats till kommissionen. Då det aktuella programmet hade avslutats innan denna felaktighet anmäldes undersökte kommissionen noggrant om detta problem fått några konsekvenser för ERUF. s betalningar och därmed motiverade en indrivning. De totala utgifter som medlemsstaten uppgivit uppgick till ungefär 27,8 miljoner ecu medan anspråken för programmet uppgick till 27 miljoner ecu. Det belopp på 0,8 miljoner ecu som medlemsstaten således betalat och uppgivit utöver vad som godkänts i ERUF:s budget är tillräckligt för att täcka den felaktighet på 0,3 miljoner ecu som tas upp i DAS och medlemsstaten har därför rätt till allt det stöd som ERUF beviljat. Någon indrivning av det stöd som ERUF utbetalat är därlör inte motiverad. 4) De uppgifter som kommissionen har tillgång till gör det inte möjligt att identifiera detta fall. Det rör en "känd felaktighet" på 732 516 ecu för vilken det inte finns någon särskild DAS-sektorsskrivelse. Kommissionen skrev till rätten i mars 1996 och bad om information för att kunna identifiera ett antal fall som tas upp i DAS (bl. a. detta) men man har ännu inte fått något svar. Med anledning av det aktuella programmets slutförande vidtog kommissionen ytterligare åtgärder och skrev till de nationella myndigheterna och bad att fallet skulle identifieras och klargöras. Det skall dock betenas att det utgiftsbelopp som medlemsstaten uppgivit för detta program är betydligt högre un det belopp som krävs för att förskott från ERUF skall utbetalas och därför finns en tillräckligt stor marginal för att felet skall kunna täckas. Denna felaktighet enligt DAS får därför i detta skede inte några ekonomiska konsekvenser för de betalningar som kommissionen gjort och frågan om indrivning verkar inte bli aktuell (se även punkt 33/2). Utbetalda förskottsbelopp som översteg de gränser som fastställs 41. bestämmelserna i Kommissionens svar Felaktigheten avser kommissionens betalningsförfaranden och har redan förklarats i kommissionens svar angående 1994 års DAS-rapport (s. 82, punkt 41). Frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. 20 Utgifter som inte berättigade till stöd då de inte avsåg projekt som finansierades 42. inom ramen för det aktuella åtgärdsprogrammet Kommissionens svar Denna iakttagelse avser stödberättigandet när det gäller vissa utgiftsposter motsvarande 1 726 ecu som tagits upp i utgiftsredogörelsen. De nationella myndigheterna avgav inte ett fullständigt svar på denna iakttagelse. Med anledning av programmets slutförande skrev kommissionen till de behöriga myndigheterna i medlemsstaten och bad om ytterligare upplysningar. Det skall dock betonas att det slutgiltiga utgiftsbelopp som uppgivits av medlemsstaten för detta program är avsevärt högre än det belopp som krävs för att förskotts- och slutliga betalningar från ERUF skall utgå och därför finns det en tillräckligt stor marginal för att denna felaktighet skall kunna täckas. Därför får den felaktighet som tas upp i DAS inte några ekonomiska konsekvenser för kommissionens betalningar och frågan om indrivning verkar inte bli aktuell. Byggnad som utnyttjats för andra ändamål än dem som utgjorde grunden för, 43. och gav rätt till, gemenskapsfinansieringen Kommissionens svar Efter att ha fått tillräcklig information från rätten inledde kommissionen en granskning enligt artikel 24 i förordning nr 4253/88, eftersom medlemsstaten inte hade gett något tillfredsställande svar och problemet inte var löst. Denna granskning har ännu inte avslutats. Del utgiftsbelopp som uppgivits av medlemsstaten för detta program är dock avsevärt högre än det belopp som krävs för att en förskottsbetalning från ERUF skall utgå. Därför finns en tillräckligt stor marginal för att denna felaktighet som tas upp i DAS skall kunna täckas och för att garantera att de förskott som kommissionen utbetalat är formellt riktiga (se även punkt 33/3). 21 VÄSENTLIGA FELAKTIGHETER I SAMBA,*Ù MED ERUF-BEi ALNINGAR INFÖRDA I 1994 ARS RAPPORT OM REVISIONSFÖRKLARINGEN (DAS) (ECU) DAS punkt DAS under- sökn. MS Program (ERUF nr) Betaln. typ PROBLEM Felande bel. enl. DAS Medlemsst. Tröskelnivå deklarerade utgifter Svar från för utgifter som på ERUF- medlemst. krävs för bet. myndigheter betaln. Påverk. Uppföljning GD XVI Förklaringar 10 11 12 13 punkt 32 PP4 ES 911110005 Adv1,2/93 icke-stödberättigade projek 4. 223. 000 58. 727. 128 34. 739. 700 NEJ ingen uppföljning se detaljerade anm. punkt 33 KNPP31 punkt 33 KNPP34 punkt 33 KNPP36 punkt 33 KNPP37 punkt 33 KNPP38 punkt 33 PP194 ES 921103004 Adv2/prog ES 921109006 Adv2/93 BE 911009003 Adv1/93 BE 901010002 Adv1/92 ES 921109006 Adv2/93 PO 901210002 Adv2/93 icke-stödberättigade atg. icke-stödberättigade åtg. icke-stödberättigade åtg. I icke-stödberättigade åtg. i icke-stödberättigade åtg. icke-stödberättigade åtg. 4. 235. 431 4. 957. 290 20. 613 164. 839 1. 625. 752 748. 648 6. 396. 515i 55. 339. 345 11. 626. 532 7. 054. 191 55. 339. 345: 24. 496. 000 3. 095. 505 tidig bet. tillfredsst. 36. 739. 500 10. 334. 946 NEJ NEJ 5. 284. 396, NEJ 36. 739. 500 NEJ 20. 557. 000 NEJ otillfredsst. otillfredsst. korrigering korrigering jfr DAS94,s. 82. 33/2 avslutat fall skriv. t. CoA, MS ej identifierat fall artikei 24 artikel 24 avslutat fall avslutat fail o u n k t 34 PP12 UK 910909016 Adv1/93 icke styrkta utgifter 47. 547 3. 438. 960 720. 000; NEJ ofullständigt avslutat fal punkt 35 KNPP40 punkt_35'~"" KNPP41 " punkt 35 PP15 ES 881109002 Adv1,2/93 dekl. avvik. fr. bokför. jdekl. avvik. fr. bokför. ES 881109002 Adv1,2/93 jlägre dekl. än bokfört. ES 901109022 Adv1,2/93 823. 694 130. 563 -21. 691 54. 821. 133 54. 821. 133: 40. 141. 068 39. 423. 700 NEJ 39. 423. 700 NEJ 25. 651. 250 NEJ korrigering korrigering avslutat fall avslutat fall ingen uppföljning j "negativ felaktighet" punkt 36 PP398 DE 890209002 Slutlig lägre dekl. än verkligt -449. 176 109. 737. 176 109. 550. 000 NEJ Ingen uppföljning "negativ felaktighet" IRL 390409001 punkt 37 KNPP389 pu n k t 3 Y ^K N PP 4 9 6~~GR 900810001 Adv2/93 ES 921109007 :A d v 2 / 93 punk^37~ PP17 GR 900810001 Adv2/93 punkt 37 PP496 : Slutlig obetaida fakt. , reserver obetaida fakt. , reserver [obetalda fakt. , reserver -obetalda fakt. , reserver 758 920. 014. 222; 2 6 0. 2 8 6" 106. 275. 665; 395. 308 12. 914. 944 i 798. 473 106. 275. 665! 32. 994. 077 909. 684. 000 NEJ NEJ 9. 248. 500 NEJ 32. 994. 077: NEJ tilifredsst. korrigering tillfredsst. ingen uppföljning avslutat fall avslutat fall avslutat fall iavslutat progr. punkt 38 PP218 ES 921103003 Adv2/prog icke-s^"uberätt. , moms 304. 305 2. 790. 479; 1. 994. 250: NEJ tillfredsst. avslutat fall punkt 39 PP389 punkt 39 PP397 IRL 890409001 Slutiig DE 940209004 Adv2/94 ingen dokumentation ; ingen dokumentation 39 920. 014. 222 7. 596. 257 236. 300. 000 909. 684. 000 61. 831. 500 NEJ NEJ tillfredsst. ngen uppföljning avslutat fall avslutat progr. punkt 40 KNPP32 punkt 40 KNPP39 punkt 40 PP384 punkt 40 PP407 ES 911110005 Adv1,2/93 stödperiod överskriden stödperiod överskriden ÊS~ 921109006 Adv2/93 i stödperiodi överskriden PO 941209008 Adv2/94 stödperiod överskriden DE 880210001 Slutlig 317. 178 732. 516 7. 170. 255 "290. 275 58. 727. 128 55. 339. 345^ 28. 893. 828 27. 784. 953 NEJ 34. 739. 700 36. 739. 500 NEJ 12. 025. 000 NEJ NEJ 27. 030. 634 ingen uppföljning skriv. t. CoA, MS se detaljerade anm. avslutat fall avslutat fall ej identifierat fall tillfredsst. tillfredsst. punkt 41 PP219 KOM 8505Û3048 Interims- försk. över fastst. gräns 1. 854. 638 rör kommissionen NEJ ingen uppföljning jfr DAS94,s. 82. 41 punkt 42 PP400 BE 921009002 Adv2/93 icke-stödberättigade utg. 1. 726 4. 793. 239 3. 582. 500 NEJ ingen uppföljning se detaljerade anm. punkt 43 KNPP26 BE 901010002 A d v l / 92 ar Ira ändamål än ERUF 511. 478 TÔ547Ï9T 5. 284. 396 NEJ otillfredsst. artikei 24 DET SOCIALA OMRÅDET Finansiering av ett projekt för allmän förberedande utbildning när endast 44. projekt för yrkeskvalificerande utbildning berättigar till stöd och där det inte funnits tillräckligt underlag för medlemsstatens godkännande av tidigare utgifter Kommissionens svar Begreppet yrkeskvalificerande utbildning behandlas inte i gemenskapens förordning om det tidigare programmet (1989-1994). Där fastställs endast att utbildningen skall leda till en anställning. Kommissionen har beslutat att betrakta åtgärderna för förberedande utbildning som stödberättigande endast om de ingår i en utbildning som leder till anställning. När det till exempel gäller individuella utbildningskontrakt (CFI) som organiseras i tre steg (mobilisering, förberedande utbildning och kvalificerande utbildning) har endast det sista steget automatiskt ansetts berättiga till stöd. Det första steget har automatiskt uteslutits medan det andra har kunnat berättiga till stöd om det kunnat bevisas att den följs upp fram till en anställning. Finansiering av åtgärder inom PRODEP I med medel som avsatts för 45. PRODEP II Kommissionens svar Det problem som tas upp av rätten upptäcktes först av kommissionen och medförde att kommissionen stoppade förskottsbetalningarna rörande CCA II. Från medlemsstatens sida godtog man sedan att öppna skilda konton för den tidigare fonden (1986-1989), CCA I (1990-1994), CCA II (1994-1999) och för PIC. Medlemsstaten har åtagit sig att betala ut medlen från Europeiska socialfonden på ett sätt som överensstämmer med gemenskapsbesluten. Kommissionen har kunnat kontrollera att medlemsstaten har uppfyllt sina åtaganden. 46. Uppgivna utgifter som var högre än de faktiska utgifterna Kommissionens svar Grekland: Räkenskaperna för perioden 1990-1993 har ännu inte avslutats eftersom kommissionen håller på att göra de nödvändiga korrigeringarna i samarbete med medlemsstaterna. Italien: Kommissionen följer uppmärksamt de rättsliga förfaranden som pågår och ingår som part i flera civilprocesser. Stöd från Europeiska socialfonden som utnyttjats till utbildning för 47. studeranden som inte var arbetslösa eller arbetssökande Kommissionens svar Kommissionen har för närvarande inte tillgång till information som gör det möjligt att avgöra om eleverna på de aktuella kurserna sökte arbete eller inte innan de påbörjade dessa kurser. Kommissionen vill betona att det är mycket svårt ?tt göra sådana kontroller. 23 Stöd som utnyttjats till omskolningsåtgärder som inte berättigade till stöd och 48. som drivits in av de regionala myndigheterna men inte återbetalats till kommissionen Kommissionens svar Det belopp regionen Toscana mottagit som översteg det belopp man hade rätt till och som revisionsrätten avser skall dras av från 1993 års saldo. Den ansökan angående resterande belopp som regionen överlämnade till kommissionen den 14 februari 1996 har ännu inte kunnat beaktas eftersom en väsentlig bilaga måste omarbetas. Trots flera skrivelser från kommissionen har man från regionen Toscanas sida ännu inte omarbetat sin begäran om resterande belopp och det planerade avdraget har därför inte kunnat göras. Kommissionen följer dock uppmärksamt detta ärende. Finansiering av icke-stödberättigande utbildningsåtgärder för 49. förskolepersonal och lågstadielärare Kommissionens svar Kommissionens enheter har studerat det problem som rätten påvisat och har nyligen inlett ett förfarande i enlighet med artikel 24 i förordning 2082/93. Förskott som utbetalats på grundval av beräknade utgifter och inte på 50. grundval av faktiska utgifter Kommissionens svar Förskotten för ett visst år X grundas på de genomförandeintyg som lagts fram av medlemsstaterna för år "X-l". Detta gäller inte programperiodens första år då de första förskottsbetalningarna automatiskt följer efter att olika former av åtgärder antagits. Med tanke på att vissa av kurserna är fleråriga och att läsåret sträcker sig över två kalenderår måste kommissionen ibland vid årsslutet lägga fram genomförandeintyget som till en del grundar sig på faktiska utgifter, men också på beräknade utgifter. Då ansökningarna angående resterande belopp läggs fram, senast den 30 juni följande år, kommer kommissionen att göra nödvändiga justeringar för att endast de faktiska utgifterna skall beaktas. Överföring av medel mellan åtgärdsprogram som gjoits för att täcka ökade 51. kostnader tillföljd av betydande växelkursförändringar Kommissionens svar De nya bestämmelserna för utnyttjande av växelkursvinster torde förhindra framtida överföringar av medel från ett åtgärdsprogram till ett annat. MILJÖ Uppgivna utgifter motsvarande utbetalda förskott och inte de faktiska 52. utgifterna för den slutliga stödmottagaren 24 Kommissionens svar Kommissionen förklarade i sitt svar på 1994 års DAS-rapport (s. 83) att förskottsbetalningarna inte självklart skulle betraktas som icke-stödberättigande, men uppmärksammade inte exakt det sammanhang rätten avsåg. Kommissionen har därför ingen acceptabel grund för att betrakta den aktuella utgiften som icke-stödberättigande. Detta projekt ingår i kommissionsprogram för kontroller på plats och de uppgivna utgifternas stödberättigande kommer då att kontrolleras. EUROPEISKA UTVECKLINGS- OCH GARANTIFONDEN FÖR JORDBRUKET (EUGFJ) - UTVECKLING Uppgivna utgifter motsvarande en förskottsutbetalning och inte den slutliga 53. stödmottagarens faktiska utgifter Kommissionens svar Genom en skrivelse av den 3 april 1994 bekräftade man från regionen Apuliens sida för kommissionen att man i fortsättningen skulle se till att inte betala ut förskott inom ramen för åtgärdsprogrammen. I detta fall skall det dock inte ske någon återbetalning, eftersom de gemenskapsmedel som utbetalats är ett tillgodohavande för medlemsstaten och detta kommer att regleras vid utbetalningen av 1992 och 1993 års saldo i samband med de slutliga utgiftsredogörelserna. Ett förvaltningsorgan har tagit provision på det stöd som utbetalats till 54. stödmottagarna Kommissionens svar När det gäller Italien har kommissionen genom en skrivelse av den 22 februari 1992 tagit kontakt med Fondo di Rotazione och MIRAAF och begärt att man rättar till situationen, samt att kommissionen informeras om vilka åtgärder som i detta syfte vidtagits. Kommissionen har ännu inte fått något svar. När det gäller Portugal har det bekräftats att det fortfarande indirekt görs avdrag från de belopp som betalas ut till stödmottagarna (särskilt fakturerat belopp), trots de garantier som IFADAP flera gånger givit att något sådant avdrag inte görs sedan oktober 1994. Avdraget är dock inte längre knutet till det utbetalda stödbeloppet, utan till investeringen. För CCA II faktureras ett belopp pä 0,9 % för åtgärderna 2, 3 och 5 och pä 0,45 % lör åtgärderna l och 4. Regeringsbeslutet angående denna fakturering skall föreläggas kommissionen för bedömning. FORSKNING Redogörelse i vilken utgifterna på ett konstgjort sätt överdrivits så att 55. gemenskapsbidraget finansierar samtliga kostnader Kommissionens svar lifter revisionsrättens preliminära revision genomförde kommissionen (DG XIII och direktoratet tor samordning av bedrägeribekämpningen) en grundlig revision vid 25 vilken man kom fram till att de oegentligheter som det påtalade företaget begått skall betraktas som bedrägeri mot gemenskapens budget. Kommissionen har därför vidtagit nödvändiga åtgärder för att detta företags deltagande i de kontrakt som granskats skall upphöra, kräva tillbaka de belopp som utbetalats inom ramen för dessa kontrakt och dra in alla betalningar till företaget. Bedrägerirubriceringen föranledde också kommissionen att i juli 1996 besluta att överlämna ärendet till de behöriga juridiska myndigheterna i den medlemsstat där det berörda företaget har sitt säte. Utgifter som uppgivits med tanke på gemenskapsstöd, men som redan 56. finansierats av ett nationellt forskningsinstitut Kommissionens svar Kommissionen drog av GBR 8 532 från den slutliga utbetalningen som effektuerades den 24 januari 1996. Kostnader som uppgivits medför högt belopp genom tillämpning av en för 57. hög sats eller genom underlåtenhet att dra av de förskottsbelopp som redan utbetalats Kommissionens svar Med anledning av revisionsrättens iakttagelser skrev kommissionen till parten och begärde ytterligare information angående de punkter som rätten tagit upp. DYCAT International har ännu inte tillhandahållit denna information och projektets samordnare har åtagit sig att kräva in de nödvändiga handlingarna från detta företag senast den 15 juni 1996. Om DYCAT International inte svarar före detta datum kommer kommissionen att dra av beloppet i den slutliga utbetalningen. STÖD TILL LÄNDER I ÖSTEUROPA Finansiering av den icke-stödberättigande momsen för projekt inom ramen 58. för Phare-programmet Kommissionens svar De ungerska skattemyndigheterna betalade tillbaka det aktuella beloppet på 125 000 ungerska forint (ca. 874 ecu) den 16 februari 1995. DRIFTSUTGIFTER Kommissionen betalade ut köpesumman för marken "Clovis/Wilson " trots att 59. detta belopp inte förfallit till betalning, eftersom kontraktet ännu inte undertecknats inför notarius publicus Kommissionens svar Den felaktighet som tas upp av rätten upptäcktes och korrigerades inom kort av kommissionens behöriga enhet. Ett betalningskrav upprättades och det ifrågasatta beloppet återbetalades. 26 Ingen betalning får godkännas utan att de två parterna på ett giltigt sätt skrivit under det aktuella kontraktet. Den felaktighet som rätten tagit upp beror på ett missförstånd när det gäller tidsföljden för de olika stegen i det inköpsförfarande som genomfördes i slutet av budgetåret med hjälp av en överföring genom vilken anslag som ännu inte utnyttjats lades samman. EGNA MEDEL (Europaparlamentet) 10. anser att kommissionen och medlemsstaterna skall stärka sin kontroll av handläggningen av och tullstatusen för varor vid Europeiska unionens yttre gränser och yrkar på en rapport från kommissionen om dessa frågor; Kommissionens svar Kommissionen delar Europaparlamentets uppfattning att kontrollen av handläggningen av och tullstatusen för varor är av särskilt intresse. Därför behandlas dessa frågor i kommissionens program för kontroll i medlemsstaterna och kommissionen kommer att ytterligare förstärka sina insatser på detta område. Resultaten av kommissionens kontroll under åren 1990-1993 tas upp i ett meddelande till budgetmyndighetens två avdelningar. Meddelandet utgörs av den treåriga rapporten av den 4 januari 1994 (KOM (93) 691) och i denna rapport behandlas hur systemet för kontroll av de egna medlen fungerat. Ett liknande meddelande om resultaten från kontrollerna av de egna medlen mellan 1993 och 1995 planeras vara klar i slutet av december 1996 och senast i början av 1997. När det gäller medlemsstaternas ansvar fastställs det i gemenskapens tullbestämmelser att de varor som införs till gemenskapens tullområde står under tullkontroll så länge som det är nödvändigt för att medlemsstaternas behöriga myndigheter skall kunna slå fast deras tullmässiga status. Vad dessutom gäller varor som sjövägen transporteras från ett ställe till ett annat inom gemenskapens tullområde och vars tullmässiga status kan vara tveksam för de nationella myndigheterna, har kommissionen påbörjat förberedelser inför antagandet av ett förslag till ändring av lagstiftningen som syftar till att kontrollen av varor skall stärkas i den riktning som Europaparlamentet angivit. Detta arbete är långt framskridet. Det återstår dock att lösa vissa problem som rör produkter som är belagda med punktskatter, vilket eventuellt kan försena antagandet av det förslag som först planerades till slutet av 1996. (Europaparlamentet) 11. yrkar på att kommissionen utarbetar en årlig rapport om medlemsstaternas tvångsuppbörd av intäkter av olika slag som tillkommer gemenskapsbudgeten; 27 Kommissionens svar När det gäller den i förordning 1552/89 föreskrivna övervakningen av medlemsstaternas åtgärder för att driva in traditionella egna medel, särskilt sådana egna medel som äventyras genom bedrägeri eller andra oegentligheter, har man börjat tillämpa en övervakningsmetod för att följa upp vissa grupper av fall där indrivningen medför svårigheter fram till dess att fallen slutgiltigt lösts. Grupp "A" rör bedrägerier på området egna medel motsvarande belopp över 500 000 ecu medan grupp "B" rör meddelanden inom ramen för det ömsesidiga stödet som avser belopp över 1 000 000 ecu. När det gäller grupp A från 1994 (A/94) fanns ett hundratal sådana fall vars samlade värde motsvarade 70 % av det underlag som skulle indrivas. De nationella myndigheterna har på förfrågan redogjort för hur långt man kommit med indrivningen. När det gäller grupp B valdes 6 fall ut under 1994 och 23 under 1995. Det bör påpekas att fallen inom denna grupp är av särskild betydelse med tanke på att de är tekniskt komplicerade och med tanke på de praktiska svårigheter som är förknippade med dem. Då det är ovanligt att man snabbt finner lösningar för sådana fall på grund av långa administrativa och rättsliga förfaranden ligger orsakerna bakom fallen långt tillbaka i tiden. Dessutom återupptas i grupperna A och B (vilka på nytt fastställs varje år) de tidigare fall som ännu inte slutgiltigt avslutats. Den 6 september 1995 överlämnade kommissionen till Europaparlamentet en första rapport angående grupp A för 1994. Kommissionen kommer snarast att lägga fram rapporten om grupp B för samma år. Under hösten 1994 överlämnade kommissionen till medlemsstaterna ett frågeformulär angående tvångsindrivningsförfarandena på nationell nivå. Svaren på detta formulär håller på att bearbetas för att kommissionen, om nödvändigt, skall kunna komma fram till lämpliga åtgärder både när det gäller lagstiftning och förvaltning. 28 JORDBRUKSUTGIFTER (Europaparlamentet) 13. Noterar att jordbruksutgifternas andel av budgeten 1994, trots åtgärder som införts inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, ökade med 1,3 % jämfört med föregående års budget. Kommissionens svar Mellan 1993 och 1994 sjönk jordbruksutgifterna kraftigt, från 35 miljarder ecu under 1993 till 33 miljarder ecu under 1994. Kostnadsutvecklingen under 1993 och 1994 framgår av tabell 1 nedan, där 1993 års kontoplan för utgifter har anpassats till 1994 års, för att underlätta jämförelser. Jordbruksgrödornas marknadspris sänktes, enligt beslut under 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, i tre etapper under budgetåren 1994, 1995 och 1996 och kompensationsstödet höjdes i motsvarande mån, vilket ledde till en förutsedd ökning av utgifterna för kompensationsstödet under perioden. Att utgifterna ökat (med 2 miljarder ecu) inom sektorn för jordbruksgrödor beror på den första genomförandeetappen av direktstöd till jordbruksgrödor, och kostnadsökningen (med 215 miljoner ecu) inom grisköttssektorn beror på bidrag till bekämpning av klassisk svinpest, men ökningarna kompenseras i hög grad av sänkta kostnader inom de flesta andra sektorer. Kostnadssänkningarna är störst inom följande sektorer: Mjölk och mjölkprodukter (-960 miljoner ecu, varav 360 miljoner ecu beror på sänkta bidragskostnader, särskilt för smör, eftersom mängderna minskat, 230 miljoner ecu beror på sänkta kostnader för säljfrämjande åtgärder och marknadsföring, 220 miljoner ecu beror på sänkta kompensationskostnader för produktionsnedläggningar, enligt beslut under 1987/88 och 1991/92). Olivoljesektorn (-650 miljoner ecu, som främst beror på att utbetalningarna av produktionsstöd under 1993 i Italien för åtgärder som vidtogs före 1992/93 kompenserades med 300 miljoner ecu, att konsumtionsstödet enligt rådets beslut sänktes med 170 miljoner ecu under 1994 och att stödkostnaderna sänktes med 140 miljoner ecu, efter att ha höjts under 1993 på grund av hög produktion under 1991/92). Får- och getköttssektorn (-520 miljoner ecu beror på att marknadssituationen, som var svår under odlingssäsongen 1993 och medförde att bidragen till tackor höjdes, åter normaliserades under 1994 års odlingssäsong). Nötköttssektorn (-520 miljoner ecu som beror dels på sänkta stödkostnader eftersom stödköpen stoppades 1994, sedan 425 000 ton köpts under 1993, dels på att de offentliga lagren minskade och försäljningen ökade från 525 000 ton år 1993 till 730 000 ton år 1994; detta medförde en kostnadssänkning om närmare 1,6 miljarder ecu, som delvis uppvägdes av att den bidragshöjning som beslutades om under 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken, och som medförde en tilläggskostnad om närmare 1,1 miljarder ecu). 29 Produkter inom vinsektorn (-330 miljoner ecu beror på att produktionen av bordsvin minskade från 107 miljoner hektoliter under odlingssäsongen 1992/93 till 91 miljoner hektoliter under 1993/94). Att jordbrukskostnaderna sänkts från ett budgetår till ett annat visar tydligt att den uppgivna ökningen av jordbruksutgifternas andel i de totala kostnaderna varken beror på att kostnaderna skulle ha rusat i höjden eller på reformens andra genomförandeetapp. 30 TABELL NR 1: JORDBRUKSUTGIFTERNAS UTVECKLING UNDER 1993-1994 Allmänna utgifter mot budgetårets anslag 1993 1994 Skillnad Bl-10 Jordbruksgrödor Bl-11 Socker Bl-12 Olivolja Bl-13 Torrfoder och torkade grönsaker Bl-14 Spånads växter Bl-15 Frukt och grönsaker Bl-16 Produkter inom vinsektorn Bl-17 Tobak B1-18 Övriga sektorer 10. 611 2. 189 2. 468 532 861 1. 664 1. 510 1. 165 259 12. 652 2. 062 1. 820 378 864 1. 557 1. 176 1. 057 287 Avdelning I 21. 258 21. 853 B1-20 Mjölk- och mjölkprodukter B1-21 Nötkött B1-22 Fårkött och getkött B1-23 Griskött B1-24 Ägg och fjäderfäkött B1-25 Övriga åtgärder B1-26 Fiske Avdelning II B1-30 Sidoutgifter utanför bilaga II B1 -31 Anslutningsutjämningsbelopp B1-32 Monetära utjämningsbelopp B1-33 Bidrag i samband med livsmedelshjälp från gemenskapen B1-34 Ränteåterbetalningar B1-35 Gratis utdelning B1-36 Åtgärder för bedrägeribekämpning B1-37 Avslutande av tidigare års räkenskaper B1-38 Program för landsbygdsutveckling B1-39 Andra åtgärder Avdelning III B1-40 Inkomststöd B1-50 Kompletterande åtgärder 5. 211 3. 986 1. 800 201 291 135 32 11. 657 744 7 136 160 100 130 80 -385 445 1. 418 36 222 4. 249 3. 467 1. 280 416 240 117 35 9. 804 631 0 4 86 83 136 77 -612 340 47 794 30 490 2. 042 -127 -649 -154 3 -107 -333 -108 28 595 -962 -520 -521 215 -51 -18 3 -1. 853 -112 -7 -132 -74 -17 6 -3 -227 -105 47 -624 -6 268 EUGFJ-GARANTI TOTALT 34. 590 32. 970 -1. 620 31 (Europaparlamentet) 14. beklagar ännu en gång den stora skillnaden mellan budgetskattningar och faktiska utgifter inom jordbruksområdet; anser att dessa skillnader inte kan förklaras av endast oväntade faktorer (väderförhållanden, sjukdomar, osv. ); yrkar därför på att kommissionen stramar åt förvaltningsåtgärderna, särskilt i de kapitel som upprepat visar för höga utgifter och nära samarbetar med medlemsstaterna för att förbättra de prognoser som utgör grundval för budgeten. Kommissionens svar Kommissionen konstaterar att den stora andelen underutnyttjade medel i budgeten beror på att det, när 1992 års reform genomfördes, var svårt att exakt bedöma parametrarna, särskilt avseende hur stor del av medlemsstaternas basareal som utnyttjades för odling av jordbruksgrödor och bidragskvoterna för nötkött. Eftersom kommissionen inte fått någon detaljinformation från medlemsstaterna när budgeten upprättades, utgick man under rimliga hypoteser, med stöd av statistikkontorets uppgifter om jordbrukarnas anslutningsgrad till den nya ordningen, uppgifter som sedan visade sig vara tilltagna i överkant. tillämpningsår reformens första från Nötköttssektorn utgjorde en annan avgörande orsak till underutnyttjandet. Under budgetåret 1994 gjorde marknaden en helomvändning som få konjunkturbedömare vågade förutspå när förslaget upprättades ungefär åtta månader tidigare. Helomvändningen gjorde att stödköpen praktiskt taget uteblev och att de offentliga lagren, tack vare en aktiv exportpolitik, minskade från 900 000 ton till mindre än 250 000 ton vid budgetårets slut. Kommissionen var inte overksam avseende de kapitel som överskridits, utan tillämpade bestämmelserna i artikel 6 i beslutet om budgetdisciplin och vidtog lämpliga åtgärder inom sitt område (vissa bidrag inom ägg- och fjäderfäsektorerna sänktes eller togs bort inom den gemensamma förslag helt och hållet), man marknadsorganisationen (bomull) och upprättade en strikt ekonomisk ram för de kompletterande åtgärder som nyligen godkänts. lade fram till rådet Kommissionen ser gärna att EUGFJ-garantisektionens jordbruksprognoser förbättras, både inom de egna enheterna och de nationella förvaltningarna. Det är dock mycket svårt att bättre överblicka framtiden inom området genom att dra lärdom av det förflutna. Enligt tidigare års erfarenheter upprättas och genomförs i stort sett varje budget på olika sätt. Kommissionen anser att ett smidigare ändringsförfarande skulle förbättra budgetgenomförandet, genom att man ser över hur budgeten antas och gör det möjligt att, enligt uppdateringar av de hypoteser som åtta månader eller ännu tidigare legat till grund för förslaget till preliminär budget, korrigera antingen den preliminära budgeten genom en ändringsskrivelse före rådets andra behandling, eller genom en tilläggs- och ändringsbudget korrigera själva budgeten efter det att Europaparlamentets ordförande slutgiltigt antagit den. Kommissionen anser å andra sidan att osäkerhetsmarginalen skulle kunna minskas väsentligt om gemenskapsreglerna förenklades och medlemsstaterna respekterade betalningsfristerna. 32 (Europaparlamentet) 15. uppmanar kommissionen att, i väntan på det slutliga beslutet om det bötesbelopp som skall införas för oegentligheter som inträffade i den irländska industrin för bearbetning av nötkött, säkerställa att de irländska myndigheterna fullt ut tillämpar förordning (EEG) 2456/93, som syftar till att säkerställa att nötköttmarknaden fungerar på ett korrekt sätt. Kommissionens svar När räkenskaperna för budgetåret 1992 avslutades beslutade kommissionen att behålla 1990 års budgetkorrigering om 10 % för de offentliga köttlagren på Irland, eftersom allvarliga brister konstaterats. Då de irländska myndigheterna 1991 vidtog åtgärder för att förbättra kontrollernas effektivitet och tillförlitlighet minskades korrigeringen 1991 till 5 %. Förordning (EEG) nr 2456/93 kunde inte genomföras fullt ut eftersom stödköpen av nötkött var mycket blygsamma. Kommissionen kommer att särskilt uppmärksamma frågan nu när ministerrådet beslutat om stödåtgärder på grund av bovin spongiform encefalopati (BSE). (Europaparlamentet) 16. tillämpar bestämmelserna om det speciella stödet uppmanar kommissionen att säkerställa att de franska myndigheterna för fullständigt bergsområden och om am- och dikobidrag på Korsika och uppmanar kommissionen att finna en tillfredsställande lösning för hur bidrag som betalats ut på felaktiga grunder skall kunna återbetalas; förklarar att parlamentet kommer att lägga stor vikt vid detta vid räkenskaps avslutningen. Kommissionens svar Kommissionen följer uppmärksamt resultaten från kontrollerna på Korsika. Vad gäller det speciella stödet för bergsområden kommer återbetalning från och med 1988 till och till am- och dikor föreslås en med 1994 att föreslås. Beträffande bidraget budgetkorrigering om 25 % av kostnaderna för budgetåren 1991-1994. GEMENSAM ORGANISATION AV MARKNADEN FÖR FRUKT OCH GRÖNSAKER (Europaparlamentet) 20. uppmanar kommissionen att kontrollera de fall som revisionsrätten tagit upp inom ramen för räkenskapsavslutningen och att därav dra passande finansiella fall gentemot de berörda medlemsstaterna. förekommande slutsatser, i 33 Kommissionens svar Kommissionen beaktar alla revisionsrättens anmärkningar, inom ramen för de kontroller som planeras inom området. Om medlemsstaterna inte bestrider faktum och om förordningarna tolkas på samma sätt, kommer kommissionen under den påföljande avslutningen av räkenskaperna att dra nödvändiga ekonomiska slutsatser. Vid behov kommer kommissionen att närmare behandla de frågor som väckts av revisionsrätten och där medlemsstaterna uttryckt en avvisande ståndpunkt. Under 1996 genomfördes kontroller vad gäller nötter i Spanien (i februari och april), vad gäller bearbetade tomater i Italien (i juni och september) och en tredje gång i Nederländerna (i augusti). Man planerar en kontroll av gratis utdelning i Grekland (i oktober) och en som gäller citrusfrukter i Portugal (i december). (Europaparlamentet) 21. uppmanar medlemsstaterna att fullständigt tillämpa bestämmelserna i den framtida gemensamma organisationen av marknaden och anmodar kommissionen att minska de månatliga förskott som betalas ut inom ramen för EUGFJ (garantisektionen) till medlemsstater som inte följer reglerna för den gemensamma organisationen av marknaden. Kommissionens svar De månatliga förskott som betalas ut inom ramen för EUGFJ (garantisektionen) kommer att minskas om reglerna inte tillämpas korrekt. (Europaparlamentet) 22. anmodar kommissionen att öka de materiella medel som är avsedda för kontrollen av hur den gemensamma organisationen av marknaden tillämpas, att fastställa ett schema för regelbundna kontroller och att planera en vidare ram för samarbete mellan gemenskapens och medlemsstaternas inspektörer. Kommissionens svar För närvarande består kontrollantgruppen endast av två personer och ytterligare en person från enheten för avslutning av räkenskaperna. Gruppen samarbetar med medlemsstaternas vid eftersom man kval itetskontrollerna. inspektörer tjänster anlitar deras FISKERIPOLITIKEN (Europaparlamentet) 24. anmodar kommissionen att analysera befintliga rättsliga bestämmelser för att gemenskapsreglerna skall motsvara den verkliga marknadssituationen och de särskilda kännetecknen för tonfisksektorn inom gemenskapen. 34 Kommissionens svar Gällande rättsregler kommer att analyseras vid de kontroller på plats som nämns i punkt 25. Med utgångspunkt i kontrollresultaten kommer kommissionen vid behov att föreslå förbättringar av bestämmelserna eller förvaltningen. (Europaparlamentet) 25. uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaternas myndigheter utföra de kontroller som det hänvisas till i revisionsrättens rapport om budgetåret 1996 och att informera om resultaten. Kommissionens svar Kommissionen (GD XIV och GD XX) utarbetade i februari ett program för fyra kontroller på platsen av kompensationsbidrag till tonfiskproducenter - två i Spanien, en vardera i Portugal och Frankrike. Huvudsyftet med kontrollerna är att få kännedom om verkliga förhållanden, så att kommissionen kan föreslå eventuella ändringar av det nu gällande regelverket. Två kontroller har redan genomförts, dels i Spanien (GD XIV och GD XX) mellan den 22 och 26 april 1996, dels i Portugal (GD XIV) mellan den 28 och 30 maj 1996. Mellan den 17 och 21 juni 1996 gjordes en andra kontroll i Spanien och nästa oktober kommer en sista kontroll att göras i Frankrike. Resultaten kommer inte att vara kända innan den sista kontrollen genomförts i oktober. (Europaparlamentet) 26. uppmanar kommissionen att utföra en analys av den nuvarande tullpolitiken i fråga om tonfisk, i syfte att få politiken att överensstämma med sektorns verkliga behov genom att ta lika hänsyn till producenternas och beredarnas intressen. Kommissionens svar Hela ramen för tonfiskhandeln behandlades under debatten om kommissionens rapport av den 28 juni 94 (KOM(92)266 slutlig). Efter dessa diskussioner ändrade rådet genom förordning 3318/94 grundförordningen om den gemensamma marknadsorganisationen för fiskeriprodukter (förordning 3759/92). Genom ändringen förenklades tillståndssystemet men bidragens grundprinciper bibehölls, vilket bör förbättra genomförandet av åtgärden. På kort sikt planeras nu ingen omprövning av diskussionens resultat. Kommissionen följer dock uppmärksamt hur marknaden utvecklas och kommer vid behov att ta eventuella initiativ. STRUKTURFONDER (Europaparlamentet) 35 28. anser att kommissionen, tillsammans med nödvändiga förändringar i förordningen, måste anta en integrerad strategi som innehåller följande: Förstärkning av kontrollkommittéernas funktion så att de kan hålla en verklig kontroll över att gemenskapsreglerna efterlevs och över projektens fortskridande och förvaltning. Parlamentet påminner i detta hänseende om de synpunkter det uttryckte redan i resolutionen om beviljande av ansvarsfrihet för 1989. Fastställande av urvalskriterier och andra förfaranden som medger bättre kontroll över att gemenskapsreglerna efterlevs - särskilt inom områdena miljö och offentlig upphandling - och över projektens fortskridande och förvaltning. En sådan tillämpning av artikel 24 (eventuellt ändrad) i förordning 2082/93 att om reglerna inte efterlevs detta direkt leder till minskning, uppskjutande eller indragning av stödet. Kommissionens svar Kommissionen har för avsikt att se över förordningarna när man förbereder ordningen för den programperiod som följer på den som nu pågår mellan 1994-1999. Kommissionen anser att kontrollkommittéernas förfaranden redan idag utgör en integrerad strategi, eftersom kommittéerna i fråga om alla program som genomförs inom partnerskapet ansvarar för att gemenskapslagstiftningen efterlevs, att handlingsprogram väljs ut och att alla framsteg rapporteras. Kontrollkommittéerna ser enligt gällande regler till att gemenskapslagstiftningen efterlevs genom • • • särskilda frågor (främst om miljökrav och krav för offentlig upphandling) i de ansökningshandlingar som eventuella mottagare av gemenskapsstöd fyller i, att kontrollkommittéernas enheter för programurval utför kontroller, som ett led i den individuella programbedömningen, att kommissionens företrädare kan ställa frågor under kontrollkommitténs möten. Kommissionen utför också kontroller på platsen och kontrollerar grunden för de uttalanden som görs i de årliga resultatrapporterna. gäller urvalskriterier Vad bereds programplaneringsdokument nu enligt sådana urvalskriterier som endera fanns när kommissionen godkände programmen, skulle läggas till efter godkännande (enligt överenskommelse med berörda medlemsstater) eller färdigställdes under den berörda kontrollkommitténs första möte. kontroller, förbundna därmed och Hur urvalskriterierna fungerar kontrolleras genom att varje kommitté får regelbundna resultatrapporter från den enhet som svarar för det faktiska projekturvalet. Förfarandet 36 borgar inte bara för att de utvalda projekten överensstämmer med programmets övergripande mål och gemenskapslagstiftningen, utan också att man kan spåra projekt där resultaten behöver förbättras. Artikel 24 i förordning nr 4253/88 [inte 2082/93 som parlamentet uppger] tillämpas enligt gällande praxis vanligen så, att gemenskapen kan dra tillbaka finansiering av projekt där oegentligheter förekommit, och ersätta dem med andra lämpliga projekt under det aktuella programmets gång. Icke stödberättigade utgifter som är kända dras vanligen av från medlemsstatens påföljande utgiftsredogörelse. Den formella tillämpningen av artikel 24 har därför hittills varit blygsam. Artikel 24 kan dock behöva tillämpas i flera fall när programmen tor 1989-1993 avslutas. Kommissionen har för avsikt att se till att artikeln tillämpas fullt uf pä lämpligt sätt, särskilt om man brutit mot gemenskapslagstiftningen, till exempel i fråga om miljön eller den offentliga upphandlingen. (Europaparlamentet) 29. anser att de av kommissionens interna arbetsrutiner som kan innebära att gemen skapsreglerna eller förvaltningen därav formellt eller i praktiken försvagas måste omprövas. Kommissionens svar För alla Europeiska gemenskapens stödramar (EGSR), samlade programplaneringsdokument (SPD) och åtgärdsprogram utses en av kommissionens enheter som huvudansvarig för samordningen av genomförandet. system med På HGSR-nivå och SPD-nivå har kommissionens enhet för strukturfonder också upprättat ett fyra ledamöter konsekvent strukturfondsenheterna) och sektorsvis deltagande (via kommissionens övriga enheter, när programmets särskilda karaktär berättigar det och enligt beslut vid ett förberedande möte mellan enheterna). Kommissionen kan därför samordna sitt deltagande i kontrollkommittéerna, vilket hittills har fungerat väl. kontrollkommittéerna ständiga (de i De tvä första etapperna i systemet för sund och effektiv finansförvaltning (SEM 2000), som inriktas på kommissionen själv, gällde främst att rationalisera förfaranden och stärka de ekonomiska enheterna. Det nu pågående arbetet kompletteras av etapp tre, som skall skapa ett bättre och närmare partnerskap med medlemsstaterna i budget- och finansfrågor. (Europaparlamentet) 30. anser att befintliga luckor i reglerna, t. ex. i samband med ränteintäkter och förmedlande instansers befogenheter och skyldigheter, måste åtgärdas. Kommissionens svar Vad gäller stöd som (örmedlas via medlemsstaternas offentliga förvaltning inom ramen för strukturfonderna, är gemenskapen är inte längre innehavare av medel som överförts till 37 medlemsstaterna. Trots det vill kommissionen kontrollera att man följer bestämmelserna i artikel 21. 5 i den ändrade samordningsförordningen nr 4253/88 om en sedvanlig tremånadersfrist för överföring av medel till de slutliga förmånstagarna. Frågan om bankräntor som alstras på gemenskapernas förskott håller i vilket fall på att utredas inom ramen för arbetet med SEM 2000, etapp III. För övrigt anser kommissionen att klara riktlinjer för de förmedlande instansernas roll och i förordning 4254/88. Kommissionen betonar att det är arbetssätt ges i artikel 6. 1 medlemsstaterna som utser de förmedlande instanserna, naturligtvis i samråd med kommissionen. Det är alltså medlemsstaterna, särskilt eftersom de på sin nivå har ekonomiskt ansvar för förvaltningen av gemenskapsstödet, som i första hand svarar för att man på bästa sätt tillämpar de riktlinjer som anges närmare i den vägledning om globalt stöd som kommissionen utarbetat. (Europaparlamentet) 31. anser att instrumentet för samlade bidrag inte får användas till lån. Kommissionens svar Kommissionen anser dels att artikel 6 i den ändrade förordningen (EEG) nr 4254/88 inte pä något sätt utesluter möjligheten till finansieringstekniska ingripanden och, där det är lämpligt, lån i den mån som " överenskommelsen anger [. ] de åtgärder som skall vidtas". Dels loreskrivs uttryckligen i artikel l c i samma förordning att Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) kan ingripa för att stödja åtgärder för lokal utveckling, som själva utgör ett prioriteringsområde för globalt stöd. Även sådana åtgärder avser ju enligt artikeln att förbättra företagens tillgång till kapitalmarknaden, särskilt genom att ställa garantier och köpa aktier i företagen. Kriterierna för sådana utgifters stödberättigande utreds inom ramen för arbetet med SEM 2000, etapp III. (Europaparlamentet) 33. anmodar kommissionen att uppfylla till parlamentet vidarebefordra regelbundna rapporter om strukturfondernas användning efter fond, mål och ^emenskapsstödram, där i samtliga fall varje medlemsstats relativa insats skall framgå. sitt åtagande att Kommissionens svar Kommissionen gör detta i sina årliga rapporter om strukturfonderna. (Europaparlamentet) 34. uppmanar kommissionen, och i synnerhet medlemsstaterna, att snabbare presentera projekt och program så att man undviker en anhopning av åtaganden under de sista månaderna varje budgetår, något som leder till allvarliga risker för att beslut tas alltför snabbt och att misstag därigenom begås. 38 Kommissionens svar Enligt artikel 19(3) i förordning (EEG) nr 4253/88 bör medlemsstaterna inkomma med begäran om betalning så väl utspritt som möjligt under året. Kommissionen kan inte direkt påverka när medlemsstaterna gör detta, utan det sker vanlligen enligt nationell praxis för förvaltning och budgetår. Problemet med att ekonomiska åtaganden anhopas vid budgetårets slut behandlas inom ramen för SEM 2000 etapp III. Det bör dock nämnas att anhopningen som sådan inte betyder att fler fel begås, eftersom de aktuella programmen ofta undersökts noggrant under flera månader. Det bör också noteras att situationen förbättrades under 1995, trots att vissa gemenskapsprogram antogs sent och de ekonomiska planerna för flera befintliga program ändrades under senare delen av året. (Europaparlamentet) 35. uppmanar kommissionen att striktare tillämpa gemenskapsinitiativet Interreg och påminner om att initiativets syfte är ett gränsöverskridande samarbete och inte enbart ekonomisk utveckling av ifrågavarande områden, något som kan uppnås med andra åtgärder via gemenskapsstödramarna. Kommissionens svar Innan kommissionen godkände åtgärdsprogrammet Interreg II gjordes särskilda ansträngningar under förhandlingarna för att få fram tillfredsställande åtgärder för och bestämmelser om gränsöverskridande samarbete. Genom en planerad kompletterande åtgärd för tekniskt bistånd och stöd för gränsöverskridande samarbete i allmänhet kommer genomförandet att stödjas. EUROPEISKA SOCIALFONDEN (ESF) (Europaparlamentet) 38. uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förhindra de vanligt förekommande förseningarna då ESF-medel betalas ut till de slutliga mottagarna, beroende på att förmedlande instanser önskar uppbära oproportionerligt höga ränteintäkter. Kommissionens svar Kommissionen bevakar genom kontroller på plats systematiskt att medlemsstater som mottagit anslag och förskottsutbetalningar efterlever tremånadersfristen för utbetalningar till de slutliga mottagarna, enligt artikel 21. 5 i förordning 2082/93. inte alltid respekteras och anser att Kommissionen är medveten om att fristen huvudskälen är två. För det första används inom många program metoden att inbjuda till att lämna förslag till projekt, vilket innebär att tremånadersfristen börjar löpa först när ett projekt som motsvarar de på förhand fastställda kraven valts ut. För det andra lyder gemenskapsanslag som kopplas till statsbudgeten i vissa medlemsstater under nationella 39 regler om överföring av anslag till budgetårets slut. Sådana gemenskapsanslag som medlemsstaten erhåller etter oktober månad måste därför föras över, och kan uppenbarligen inte ställas till den slutliga mottagarens förfogande inom de erforderliga 90 dagarna. Situationen är ett exempel på att gemenskapslagstiftningen och nationella bestämmelser inte överensstämmer, men kommissionen förbinder sig att fortsätta sina ansträngningar för att gemenskapslagstiftningen efterlevs. (Europaparlamentet) 39. anmodar än en gång kommissionen att fortsätta att övervaka tillämpningen av additionalitetsprincipen och att, i detta syfte, utöva sitt inflytande över medlemsstaterna för att säkerställa att all information som är nödvändig för att säkra öppenhet ställs till förfogande. Kommissionens svar Kommissionen fortsätter att övervaka tillämpningen av additionalitetsprincipen, särskilt inom ramen för den pågående budgetplaneringen. Syftet är att få mer pålitlig och ingående information om vad medlemsstaterna planerar att betala som nationell motprestation till medfinansieringen från Europeiska socialfonden (ESF). Därigenom blir det möjligt att indirekt kontrollera att medlemsstaterna också bidrar samt i vilken omfattning, och säkerställa additionalitetsprincipen vid ESF:s medfinansiering. INRE POLITIK (Europaparlamentet) 40. anser att budgetgenomförandet vad gäller åtagandebemyndiganden under rubrik 3 i budgetplanen skett utan allvarligare problem, med undantag för inom forskningssektorn (B6- den post som gäller åtgärder mot bedrägeri 480), och anmodar formellt UCLAF att utnyttja denna post för kommande budgetår. Kommissionens svar År 1994 anslogs 50 000 ecu till budgetrubrik B6-840 och beloppet togs upp i reserven (BO-40). Anslagen överfördes till själva budgetrubriken i slutet av november 1994 enligt den budgetansvariga myndighetens beslut. Eftersom budgetrubrikens anslag för bedrägeribekämpning blev tillgängliga sent, kunde de inte utnyttjas under 1994. Under 1995 fanns 50 000 ecu i åtagandebemyndiganden under rubriken. Det året utnyttjades de till 84 % (åtaganden gjordes för 42 000 ecu). Även under 1996 finns 50 000 ecu under budgetrubriken i form av åtagandebemyndiganden. Kommissionen kommer att göra vad som krävs för att hela anslaget skall användas för åtaganden. (Europaparlamentet) 49. uppmanar kommissionen att beakta revisionsrättens anmärkningar på områdena miljö och forskning, i synnerhet de som finns i punkterna 6. 12 - 6. 17 och 9. 10 - 9. 15 i årsrapporten. 40 Kommissionens svar a) Miljö Kommissionen betonar att man grundligt sett över och förbättrat projekmrvalet för det finansiella instrumentet för miljön (LIFE) i samband med att LIFE II sattes igång. En broschyr med information om urval och urvalskriterier sprids varje år i stor upplaga. En förvaltningskommitté som består av medlemsstaternas företrädare undersöker alla projekt. Kommittén yttrar sig efter omröstning, innan kommissionen fattar beslut. Genom den nya förordningen stärks den tekniska och ekonomiska uppföljningen av pågående projekt inom LIFE Il-programmet ytterligare. Numera skall programmen utvärderas i efterhand av en kontrollansvarig grupp, som är fullt verksam sedan början av budgetåret 1996. När förordningen i november 1995 sågs över, fick rådet och parlamentet en första utvärdering av programmet LIFE I. Slututvärderingen av projekten inom LIFE I görs när de har avslutats (i slutet av 1998) och resultaten kommer att delges institutionerna, medlemsstaterna och berörda parter. b) Forskning 9. 11 Principerna att låta utvärderare cirkulera och att tillämpa jävsregler i urvalspanelerna har använts fullt ut i programmet "Utbildning och rörlighet för forskare" (fjärde ramprogrammet), som följde på programmet "Mänskliga resurser och rörlighet". 9. 12 De paneler som utvärderar forskningsprojekt kompetens. inom ramen för programmet "Utbildning och rörlighet för forskare" består av oberoende experter med hög vetenskaplig kommissionen. Utvärderingsresultaten i fråga om "nätverk", "tillgång till storskaliga inrättningar" och "kompletterande åtgärder" översänds till programkommittén för utlåtande. 1 fråga om "stipendier" hör man inte programkommittén, som bara informeras. Informationen ges när kommissionen fattat beslut, vilket sparar mycket tid jämfört med det tidigare programmet "Mänskliga resurser och rörlighet". samordnas Panelerna av 9. 13 Ända från början av programmet "Utbildning och rörlighet för forskare" har man ägnat från en och en halv månad till två månader och tre veckor åt skriftlig utvärdering. Kommissionen fortsätter sina ansträngningar för ett snabbare genomförande av dessa utvärderingar. 9. 14 I den vägledande beskrivningen av "nätverk" inom programmet "Utbildning och ingående information om vad gemenskapen rörlighet för forskare" finns finansierar och en uttömmande beskrivning av vad förslagen skall innehålla. Sådan information förenklar och förkortar väsentligt avtalsförhandlingen för projekt fördröjde finansiering, forskningsverksamheten i det tidigare programmet. Nu har 84 avtal, som var en följd av den första urvalsomgången för "storskaliga inrättningar", förhandlats fram på sex veckor. som valts ut som ofta något för 41 Avtalsförhandlingarna för Eurokonferenserna förenklades väsentligt och tar normalt ett tiotal dagar. I fråga om avtalsförhandling för det mesta inte behövs. '. 'stipendier" uppstår inga liknande problem eftersom någon 9. 15 Inom ramen för programmet "Utbildning och rörlighet för forskare" förekommer inga "institutionella stipendier" längre. Det särskilda urvalsförfarandet i två etapper som var typiskt för sådana används inte heller längre inom programmet. (Europaparlamentet) 50. uppmanar kommissionen att inrätta en rättslig grund för bidrag till konsumentorganisationer, samt undersöka om de bidrag som kommer att utbetalas ger valuta för pengarna. Kommissionens svar i början av 1997. Kommissionen kommer GD XXIV håller på att utarbeta ett förslag till rättslig grund, som kommissionen skall i förslaget att ange lägga fram prioriteringsområden, där unionen och organisationerna kan vidta gemensamma åtgärder under de följande åren. Med hänsyn till de begränsade resurserna och de mycket varierande behov som uttryckts, finns det verklig anledning att undersöka alla möjligheter till samverkan när viktiga projekt utvecklas, och knyta så många organisationer och geografiska områden som möjligt till de gemensamt utvecklade projekten. Därigenom borde också gemenskapsåtgärdemas effektivitet väsentligt förbättras, till gagn för konsumenterna. Kommissionen räknar också med att i förslaget närmare ange kriterier och förfaranden för beviljande av ekonomiskt stöd från Europeiska unionen. Utan att påverka lagstiftarens beslut, och i syfte att förbereda budgetåret 1997. offentliggjorde kommissionen i EGT nr C213/18 av den 23 Juli 96 en inbjudan att lämna förslag till projekt för att främja och skydda konsumentintresset. Där anges kriterierna för projekturvalet, villkoren för beviljande av anslag, samt några prioriteringsområden (t. ex. information, utbildning, tillgång till informationssamhället,, hållbar konsumtion, insyn inom tjänstesektorn, tillgång till rättsväsendet). De föreslagna projekten kommer att utvärderas mycket uppmärksamt, särskilt vad gäller resultatindikatorer och kostnadseffektivitet. (Europaparlamentet) 51. uppmanar direktoratet för hälsa och säkerhet under GD Y samt generaldirektoratet för konsumentpolitik, att upprätta årsrapporter av samma slag som generaldirektoratet för miljö, kärnsäkerhet och civilskydd gör. 42 Kommissionens svar GD XXIV skall, efter den pågående omorganisationen av dess enheter, enligt programmet SEM 2000 få tillgång till medel för att följa upp och mäta vidtagna åtgärders effektivitet. Utvärderingsindikatorer för alla de åtgärder som kommissionen vidtar eller stödjer håller på att införas. I slutet av 1997 kommer först en rapport om genomförda åtgärder under 1996. I slutet av nästa budgetår kommer sedan en detaljerad rapport, så snart detalj utvärderingen och uppföljningen av de olika indikatorerna för 1997 års åtgärder är klar. (Europaparlamentet) 52. uppmanar kommissionen att säkerställa en högre utnyttjandegrad för inom politikområden som transportsäkerhet betalningsbemyndiganden (artikel B2-702) och kombinerade transporter (artikel B2-706), vilka parlamentet alltid har prioriterat högt. Kommissionens svar Att betalningsbemyndiganden inte utnyttjades i högre grad under budgetrubrikerna B2-702 (transportsäkerhet) - utnyttjad till 71 %, respektive B2-706 (kombinerade transporter) - utnyttjad till 64 %, beror på att många åtagandebemyndiganden genomfördes under sista kvartalet av budgetåret 1994. De försenade åtagandena hindrade motsvarande betalningsbemyndiganden från att utnyttjas och förskott enligt avtal som slöts mot slutet av 1994 betalades inte ut i rätt tid före budgetårets slut. Situationen rättades till under 1995 eftersom betalningsbemyndigandena utnyttjades till nära 100 % under alla budgetrubriker i kapitel B2-70 "transporter". IN- OCH UTLÅNING (Europaparlamentet) 54. sin begäran fulla upprepar revisionsbefogenheter för Europeiska investeringsfondens transaktioner, så att den kan rapportera till den budgetansvariga myndigheten om frågor som rör gemenskapsbudgeten. revisionsrätten skall ha om att Kommissionens svar Revisionsrätten och Europeiska investeringsfonden (EIF) fortsätter att diskutera formerna för kontroll av EIF, för att nå en så bra överenskommelse som möjligt särskilt om informationsbehandlingen, så att fondens borgenärer och gäldenärer garanteras skydd. Kommissionen tar initiativ till en lösning som bör tillfredsställa alla berörda institutioner. (Europaparlamentet) 55. noterar att garantifonden har otillräckliga resurser för att bemöta den potentiella efterfrågenivån och att finansieringsmekanismen i praktiken sätter 43 en överdrivet låg gräns för den utlåning till utlandet som gemenskapen har kapacitet att åta sig. Man understödjer därför följande åtgärder: En ökning av de tillgängliga budgetresurserna för finansiering av garantifonden och översyn av budgetberäkningarna som är nödvändiga för att uppnå detta. Upprättandet av en målnivå för garantifonden på grundval av en löpande riskanalys för utestående fordringar vid en viss tidpunkt, tillsammans med ett tillräckligt flexibelt finansieringssystem. En minskning av garantibeloppet för EIB för lån i central- och östeuropeiska länder och Medelhavsområdet från 100 % till 75 %. Kommissionens svar När budgetåret 1995 avslutades fanns 300 miljoner ecu disponibla i garantifonden. Under 1996 beräknas 1 081 miljoner ecu förfalla till betalning. Fonden har alltså en täckningsgrad på nära 30 % för belopp som förfaller. Fondens disponibla resurser borde räcka till för att täcka varje eventuell begäran om garantistöd. Fonden instiftades uttryckligen för att hindra eventuella brister från att störa budgetgenomförandet. Den skulle också göra det möjligt att utveckla utlånings- och garantiverksamheten, dock inom budgetdisciplinens ramar. Detta gör att vissa gränser nödvändigtvis måste sättas för utvecklingen. Finansieringsmekanismen innehåller också bestämmelser som enkelt och automatiskt fastslår målbeloppet för täckning av utestående belopp i form av garantier som fonden ställt. Europeiska investeringsbanken (EIB) och kommissionen undersöker för närvarande täckningsgraden hos den garanti som ställts för EIB. Om täckningsgraden sänktes skulle väsentlig kapacitet för utlåning och lånegarantier frigöras, utan att man skulle behöva öka anslagen till garantifonden. (Europaparlamentet) 56. beklagar att revisionsrätten fortsätter att kritisera förvaltningen av finansieringen av återuppbyggnaden efter jordbävningen i Italien sedan 1980; uppmanar kommissionen att ompröva sitt beslut att föra outnyttjade medel avsedda för återuppbyggnad efter jordbävningen i Italien vidare till ett annat projekt som avslutats tio år tidigare, och att komma överens med de italienska myndigheterna om en omallokering av denna summa till ett lämpligt pågående projekt. Kommissionens svar tolvåriga Beslutet att omfördela vissa återuppbyggnadsprogrammet, samtidigt med överföringsbeslutet. Uttryckliga föreskrifter om förfarandet finns i det avtalsprotokoll som kommissionen, EIB och den italienska regeringen signerat och det användes bara ett annat projekt redan beviljats för det fattades som lån, till 44 i undantagsfall för att slutföra programmet. Avtalsprotokollet skrevs under för tolv år (och löper ut i slutet av 1993) enligt direktiven i den italienska ramlagen om återuppbyggnad av katastrofområden. Det finns alltså inte längre något pågående projekt som är stödberättigat. BEDRÄGERIBEKÄMPNING (Europaparlamentet) 57. låga utnyttjandet av anslag till vissa nyckelposter i beklagar det bedrägeribekämpningen såsom Bl-360 och B2-5190 (inomjordbrukssektorn), B6-480 (forskning), osv, och anmodar kommissionen att säkra fullt utnyttjande av samtliga antibedrägerimedel och att, om lämpligt i samarbete med medlemsstaterna, överväga nödvändiga åtgärder för att öka de sistnämndas möjligheter att utnyttja anslagen. Kommissionens svar Även kommissionen beklagar att medlemsstaterna inte i högre grad utnyttjat de anslag för bedrägeribekämpning som gjorts tillgängliga (budgetrubrik Bl-360) enligt förordning (EEG)307/91 om ökad kontroll. Anslagen underutnyttjas trots kommissionens ständigt upprepade uppmaningar till berörda nationella förvaltningar. I en rapport till rådet av den 12 oktober 1995 (KOM(95)467) anger kommissionen några orsaker till underutnyttjandet och föreslår åtgärder. Kommissionen noterar att parlamentet skapade budgetrubrik B2-519 när man arbetade med förslaget till preliminär budget för 1994, utan att överhuvudtaget samråda med övriga enheter och utan hänsyn samma finansieringsmöjligheter. Trots det gick 60 % av de utnyttjade anslagen och 18 av 19 finansierade åtgärder via enheterna för jordbrukskontroll. till att andra bugetrubriker ger Kommissionen vill att parlamentet allmänt uppmärksammar att även om ekonomiska medel för bedrägeribekämpning behövs så räcker det inte att bara ställa dem till förfogande, och att hur effektiva vidtagna åtgärder varit bara delvis utvisas av hur stor del av anslagen som utnyttjats. Det var kommissionens tidigare erfarenheter på området som gjorde att man föreslog en ny för förordning om medlemsstaternas genomförande av handlingsprogram kostnadskontroll inom EUGFJ (garantisektionen), vilken nu diskuteras i rådet. Att anslagen för bedrägeribekämpning inom strukturpolitikområdet utnyttjats i så ringa grad, belopp som ursprungligen togs upp under reserv BO-40 (vilket gäller även se punkt 40, och B7-530 avseende budgetrubrikerna B6-840 samarbetsområdet) beror på att anslagen till åtgärder blev tillgängliga mycket sent. "forskning", Från och med 1996 fördes anslagen för åtgärder på strukturpolitikområdet (och annan inre politik) samman under en budgetrubrik (den nya budgetrubriken B2-150). Även anslagen till jordbruksområdet finns under en ny budgetrubrik (B5-910) tillsammans med sedvanliga egna medel. En hållbar plan för utgifterna under de båda rubrikerna för 1996 (och övriga år) kommer att göras upp, enligt den politik som kommissionen driver i förhållande till medlemsstaternas specialenheter för kontroll av medel och förvaltning av 45 medel, i syfte att stärka åtgärderna på området, ge tekniskt bistånd eller logistiskt stöd (även utbildning av nationella tjänstemän). SAMARBETE MED MEDELHAVSLÄNDERNA. UTVECKLINGSLÄNDERNA OCH ÖVRIGA TREDJE LÄNDER (Europaparlamentet) 59. uppmuntrar kommissionen att ta bort överflödiga skyldigheter och villkor i fråga om användningen av medel som beviljas till strukturanpassningsstöd i länderna direkt söder och öster om Medelhavet, i synnerhet genom att undersöka möjligheten att frångå importprogrammen när mottagarländernas utrikeshandel är tillräckligt liberaliserad och valutorna är fritt konvertibla och överförbara, och genom att ersätta dessa program med ett direkt stöd till betalningsbalansen. Kommissionens svar Kommissionen instämmer i att anpassningsstödet bör göras om från importprogram till direkt stöd till betalningsbalansen (kriterier: tillräckligt liberaliserad utrikeshandel, fritt konvertibel valuta som kan överföras fritt). Kommentaren ligger i linje med kommissionens tankar, som bekräftades genom rådets resolution nr 7566/95 av den 1 juni 1996. Kommissionen har tillämpat detta inom ramen för ett nytt anpassningsprogram i Tunisien och Jordanien. (Europaparlamentet) 60. anmodar kommissionen att förstärka och bättre inrikta förfarandena för övervakning och kontroll samt att genom interna omstruktureringar öka personalresurserna för strukturanpassningsprogrammen, genom att frigöra ytterligare personalresurser med tillräcklig kunskap och erfarenhet för att genomföra de budget- och finansanalyser som krävs för varje mottagarland och för att säkerställa att dessa länders budgetstrategier är förenliga med programmen för ekonomiska reformer. Kommissionens svar Omdelegeringen av ansvar till direktoratet för medel enligt SEM 2000 gör att direktoraten kan rationalisera ansvarsområdena. De tekniska enheterna (och de nya enheterna för ekonomiskt samarbete, som övertagit en del av enhetens tidigare uppgifter) arbetar inte längre finansiellt och administrativt med upphandling och avtalsförhandling, vilket gör att de under hela projektomgången kan gå i bräschen för projekt inom sina respektive områden (faktiskt en sådan uppgiftsfördelning som förordades i den nyligen genomförda internrevisionen). De geografiska enheterna kan i sin tur nu utföra sina politiska och samordnande uppgifter gentemot våra partnerskapsländer mer effektivt. Det bör också betonas att en ny ekonomtjänst vardera inrättats vid enheten för Mashreg och enheten för Maghreb. Man har också beslutat att koppla in DG II på problemet. Slutligen har man också beslutat om stärkt samordning med Internationella valutafonden och Världsbanken. 46 Den budgetansvariga myndigheten har på kommissionens begäran beslutat att högst 3 % av disponibla anslag skall beviljas medelhavsländerna för 1996 för att förbereda, följa upp och utvärdera gemenskapsfinansierade projekt och program i dessa länder. GEMENSAM UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK (GUSP) (Europaparlamentet) 64. uppmanar kommissionen att före den 1 september 1996 lägga fram en rapport om samtliga finansiella och därmed sammanhängande institutionella aspekter av GUSP, i vilken även den roll och betydelse som medlemsstaternas bidrag till dess finansiering har haft skall tas upp, så att bästa möjliga öppenhet råder. Kommissionens svar De ekonomiska aspekterna på genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) är som följer: Inledning: rättslig grund När rådet inom ramen för GUSP antar ett gemensamt ställningstagande eller en gemensam åtgärd som belastar budgeten kan man enligt artikel J 11. 2. 2 i fördraget besluta att de, helt eller delvis, skall finansieras antingen av medlemsstaterna eller genom Europeiska gemenskapernas budget. För det första finansieringsalternativet bestämmer rådet ett belopp och föreslår en fördelningsnyckel för nationella bidrag. För det andra finansieringsalternativet tillämpas det sedvanliga budgetförfarandet och kommissionen svarar för åtgärdens budgetgenomförande. Finansiering som belastade medlemsstaterna Rådets beslut om nationella bidrag inom ramen för GUSP-åtgärder gällde befordran av humanitärt bistånd till Bosnien-Hercegovina. I detta syfte beslutade rådet den 20 december 1993 (93/729/GUSP) om ett belopp på 48,3 miljoner ecu som dels belastade Europeiska gemenskapernas budget (se bilaga 2) dels belastade medlemsstaterna med 24,15 miljoner ecu en fördelningsmetod som skulle bestämmas senare. Den 7 mars 1994 förlängde rådet beslutet till och med den 30 september 1994. Enligt rådets beslut av den 16 maj 1994 (94/308/GUSP) inflöt nationella bidrag om 17 miljoner ecu till administrationen av staden Mostar och fördelningsnyckeln grundades på BNI. Ett kompletterande beslut fattades den 27 juli 1994 (94/510/GUSP) avseende återstående 7,15 miljoner ecu. Båda de sistnämnda besluten fick också förlängd tillämpning (se bilaga 1). Finansiering som belastade Europeiska gemenskapernas budget 47 Sedan Maastrichtfördraget trädde i kraft har elva åtgärder (se bilaga 1) finansierats genom anslag reserverade i Europeiska gemenskapernas budget och åtaganden motsvarande 163,360 miljoner ecu har gjorts (126,150 avser Mostar, 37, 210 avser övrigt - se den sammanfattande tabellen över budgetgenomförandet i bilaga 2)2/ Årsbudgeten har gradvis anpassats för detta syfte. 1993 och 1994: inrättande av budgetrubriker för GUSP - 1993: Budgetmyndigheten föregrep antagandet av Fördraget om Europeiska unionen och införde ett särskilt kapitel, B7-01, till förmån för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Artikel B7-010 (driftsutgifter för GUSP) är försedd med ett symboliskt anslag (p. m. ). Vid slutet av budgetförfarandet anslogs 14,150 miljoner ecu3 från artikel B7-010, varav 10 miljoner ecu gick till Mostar och 4,15 till befordrande av humanitärt bistånd till Bosnien-Hercegovina (luftbro). Denna andra åtgärd avslutades till en lägre kostnad än förutsett och närmare 0,75 miljoner ecu frigjordes. i åtagandebemyndiganden och 10 miljoner ecu - 1994: 20 miljoner ecu i betalningsbemyndiganden togs upp under artikel B7-010 genom den andra tilläggs- och ändringsbudgeten och åtaganden gjordes till förmån för administrationen av Mostar (Gemensam åtgärd GUSP 94/790 av den 12 december 94). Budgetförslaget ändrades vid parlamentets första behandling då en miljon ecu anslogs till kommissionens driftsreserver (kapitel B-040) för överföring till GUSP:s driftsutgifter. Det är numera den budgetansvariga myndigheten som beslutar om anslagen skall göras tillgängliga för gemensamma åtgärder. Eftersom det rör sig om icke-obligatoriska utgifter avgör parlamentet i sista hand om överföringarna skall beviljas inom sex veckor. Budgetgenomförande 1995 I 1995 års budget skapades B-8, en ny underavdelning för GUSP. Där infördes vissa artiklar för genomförande av tidigare åtgärder, t. ex. "Europeiska unionens gemensamma i Mostar" (B8-100), "Europeiska unionens gemensamma åtgärd för en åtgärd stabilitetspakt" (B8-101), "Europeiska unionens gemensamma åtgärd för 1995 års konferens om "Europeiska unionens andra gemensamma åtgärder för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken" B8-103)4. icke-spridningsavtalet" (B8-102), Reserven i åtagandebemyndiganden och 35 miljoner ecu i betalningsbemyndiganden) dels B8-103 tar upp dels anslag (50 miljoner ecu till B8-100 (B8-040) Med undantag för det som, med avseende på rådets beslut av den 9 november 1993 (93/604/GUSP) om en gemensam åtgärd för att utsända observatörer med anledning av parlamentsvalen i Ryska federationen, ansågs vara rådets "administrativautgifter" enligt artikel J. 11. 2. Genom överföring 25/93. Jfr. rådets beslut av den 20 september 1993 (93/728/GUSP), den 14 juni 1994 (94/367/GUSP) och den 25 juli 1994 (94/509/GUSP). 48 (48,5 miljoner betalningsbemyndiganden). ecu i åtagandebemyndiganden och 38,5 miljoner ecu i tas upp under rubriken och 50 kommer Under budgetrubrik B8-100 avseende Mostar gjordes åtagandebemyndiganden för 60 miljoner ecu (10 reserven). Betalningsbemyndiganden gjordes för 63,250 miljoner ecu, av tillåtna 65 miljoner ecu (5 under budgetrubriken, 35 ur reserven och 25 ur en tilläggs- och ändringsbudget). Under budgetrubrik B8-103 till åtagandebemyndiganden för 24,660 miljoner ecu och betalningsbemyndiganden för 12,326 miljoner ecu. anslaget på 23,660 miljoner användes från Budgetgenomförande 1996 1 kommissionens preliminära budgetförslag uppgår åtagandebemyndigandena till 92 miljoner ecu (32 under budgetrubrik B8-010 - Mostar, och 60 miljoner ur reserven för budgetrubrik B8-013 och betalningsbemyndigandena uppgår till 91,250 miljoner ecu (36,250 under budgetrubrik B8-010, 10 under budgetrubrik B8-013 och 45 miljoner i reserven för budgetrubik B8-013). Den budgetansvariga myndigheten halverade beloppet för andra gemensamma GUSP-åtgärder, varför återstående 30 miljoner ecu står kvar i reserven BO-40. gemensamma GUSP-åtgärder) andra - Nio månader in på budgetåret hade samtliga anslag för budgetrubrik B8-010 influtit och nära 50 % av anslagen placerades i reserven för budgetrubik B8-013. Preliminärt budgetförslag för 1997 och budgetförslag för 1997 I kommissionens preliminära budgetförslag för 1997 ökas GUSP:s reserv till 50 miljoner ecu. Eftersom EU:s mandat som administratör för staden Mostar löper ut planeras inga åtagandebemyndiganden för 1997. Slutsats: förslag till förbättringar Dröjsmål vid budgetöverföringarna kan skada GUSP-åtgärdernas genomförande, särskilt när det gäller en nödsituation och/eller tidsbegränsade åtgärder. Därför bör ett påskyndat förfarande inrättas för GUSP-åtgärder som måste genomföras snabbt. Förutom en sådan tidsbesparing är det önskvärt att kommissionen får ett ekonomiskt manöverutrymme i likhet med rådets nya budgetrubrik för särskilda sändebud, så att GUSP-åtgärdernas budgetgenomförande kan förberedas på bästa sätt. GEMENSKAPSPROGRAMMET FÖR STÖD TILL CENTRAL- OCH ÖSTEUROPEISKA LÄNDER (PHARE) (Europaparlamentet) 66. anmodar kommissionen att ge tydliga arbetsbeskrivningar och ansvarsområden för alla delar inom Phare-programmets förvaltningsstruktur, 49 fullständig och tekniskt kvalificerad personal tillhandahålla för delegationerna, vilken uppnås genom skapandet av en "diplomatservice", som säkerställer en verklig rörlighet hos personalen hos kommissionen, fastställa klara bestämmelser angående villkor och kompetens för lokal personal i delegationerna, ge delegationerna ekonomiskt självbestämmande (lokala budgetar och utgiftsramar) och bemyndiga delegaterna att godkänna projekt; detta med vederbörlig hänsyn till delegationens läge, delegatens tjänstgöringstid och erfarenhet osv. , klart och tydligt ange vilket administrativt ansvar som skall vila på tjänstemän, tillfälligt anställda respektive externa konsulter, rationalisera PEA baserad på analys av verkligt administrativt behov; Kommissionens svar I början av 1996 sände kommissionen den budgetansvariga myndigheten ett memorandum om fördelning av uppgifter och rangordning mellan huvudkontoret och delegationerna (i länderna i ramen Central- och Östeuropa och nya oberoende för PHARE (gemenskapsprogrammet för stöd länder) och TACIS (gemenskapsprogrammet för stöd till de nya oberoende staterna och Mongoliet). inom till central- och östeuropeiska stater), Syftet med detta memorandum är att följa upp parlamentets resolutioner om ansvarsfrihet för 1994 och den preliminära budgeten för 1996. Målet är att lägga grunden för en sådan överenskommelse som Europaparlamentet efterfrågar och föreslå undersökningar av följande: • • Situation och brister vad gäller delegationsnätet i de central- och östeuropeiska länderna och i de nya oberoende staterna. Ändringar i delegationsnätet enligt den nya ramen för de central- och östeuropeiska ländernas förberedelse för anslutning samt partnerskapet med de nya oberoende statenia. Omfördelning av uppgifter mellan huvudkontoret, delegationerna och övriga enheter. Ett förstärkt genomförande av det nya systemet för behörighetsfördelning mellan delegationerna i de central- och östeuropeiska länderna, i de nya oberoende staterna och huvudkontoret. Kommissionen utarbetade samtidigt en ny vägledning för hur Pharc-programmet skall genomföras, vilken kommer att utgöra grunden för ytterligare decentralisering. 1 del sammanhanget bör kommissionens delegationer kunna ta på sig större ansvar, som ett resultat av de personalförstärkningar som nämns i anmärkningarna till budgetrubrik B7-500. Rådet betonar den grundläggande betydelsen av en utvärdering a priori för att säkerställa en effektiv användning av strukturfonderna och uppmanar kommissionen att till fullo beakta revisionsrättens iakttagelser när programmet skall genomföras. 50 (Europaparlamentet) 67. uppmanar kommissionen att före den 30 september 1996 ta fram ett strategidokument som definierar Phare-programmets roll vid förberedelserna för EU-anslutning för länderna i Central- och Östeuropa. Kommissionens svar Efter Europeiska rådets möten i Essen och Cannes utvecklades nya instrument för åtgärder och kontroll av Phare-programmet under perioden 1995-1999. För att följa den tidsplan som Europeiska rådet antog i Madrid i slutet av 1995 sände kommissionen, för att kunna yttra sig om anslutningsansökningarna, en utförlig enkät till berörda central- och östeuropeiska länder. Kommissionen kommer att fortsätta analysera Phare med avseende på strategin för förberedelse av anslutningen, med hänsyn till bland annat de nya instrumenten och enkätsvaren från de central- och östeuropeiska länderna. (Europaparlamentet) 68. kräver en mer aktiv ansats vad gäller projektdefinition och godkännande från kommissionen inklusive villkor för säkerställande av konkreta resultat, spridning av teknisk know-how och hållbarhet på medellång sikt vad gäller Phare-projektets effekter inom alla sektorer. Kommissionens svar De program och projekt som finansieras inom Phare väljs vanligen ut och definieras i programplaneringsfasen. Under förhandlingarna driver kommissionen på för att nå ett avtal med de associerade länderna. Innan programmen och projekten läggs fram för Phares förvaltningskommitté analyseras de med avseende pä följande: • Genomförandevillkoren (särskilt att den rammetod som används är väl avpassad lor att verksamheten skall leda fram till uppsatta mål) Bärkraften pä medellång sikt • Vad gäller uppföljning av programmen föreslog kommissionen nyligen (i mitten av 1996) en mer aktiv ansats i form av systematisk undersökning av varje program. Undersökningen består i att tillsammans med mottagaren kontrollera hur programmen och projekten framskrider mot målen och att om sä krävs göra justeringar. Denna förstärkta uppföljning bör förbättra resultaten inom Phare. TAOS-PROGRAMMET 51 (Europaparlamentet) 69. anmodar kommissionen att entydigt specificera vilka uppgifter i samband med den operativa ledningen av Tacis som uteslutande de offentliga myndigheterna skall ansvara för och som endast skall utföras av tjänstemän som kan utföras av personal som anställts av kommissionen (ej fast anställda) vilka arbetar under tjänstemännens tillsyn eller som kan läggas ut på underleverantörer under övervakning, och anmodar dessutom kommissionen att ange vilka personalresurser som behövs för varje kategori av uppgifter. Kommissionens svar Följande arbetsuppgifter inom Tacis måste utföras av kommissionens tjänstemän och annan personal som anställs av kommissionen: Sektorer och projekt väljs ut av tjänstemän, dels när vägledande program förbereds (urval av huvudsektorer och -områden), dels när åtgärdsprogram förbereds (projekturval). Tjänstemän (80 %) förbereder sektorsstrategier, med hjälp av externa experter (20 %) för tekniska aspekter. Beredning av behörighetsregler: externa experter (50 %) bereder de tekniska specifikationerna och tjänstemän (50 %) fastställer behörighetsreglerna. Anbud och upphandling: tjänstemän (30 %) ansvarar för slutlistor, utvärdering av anbud och avtalsförhandling, medan externa experter (70 %) ansvarar för alla administrativa uppgifter i anbuds- och upphandlingsförfarandet. Tjänstemän (80 %) övervakar projektens genomförande, med hjälp av externa experter. Kontroll och utvärdering utförs av externa experter (80 %) under överinseende av tjänstemän (20 %). Utbetalningar görs av kommissionens tjänstemän, med hjälp av övrig personal som anställs av kommissionen. Tacis enheter är underbemannade, och en förstärkning av kommissionens representation i de nya oberoende staterna bör därför prioriteras. (Europaparlamentet) 70. uppmanar kommissionen att öppna ständiga delegationer, med tydligt avgränsade behörigheter, i alla länder som mottar stöd från Tacis, och att 52 säkerställa att de är fullt bemannade med vederbörligen kvalificerade tjänstemän; anser att kommissionens berörda generaldirektorat för detta ändamål bör rekrytera tjänstemän på grundval av obligatorisk rörlighet; anmodar kommissionen att före den 31 juli 1996 avge rapport till parlamentet om vilka åtgärder den tänker vidta för att uppfylla dessa krav. Kommissionens svar Kommissionen instämmer helt i att det finns behov av nya delegationer i de nya oberoende stater som får stöd genom Tacis, och där kommissionen inte redan har någon delegation. På grund av nuvarande budgetbegränsningar kan detta inte genomföras under nästa år. Det borde däremot vara möjligt att förstärka befintliga delegationer, som därigenom skulle kunna ägna större uppmärksamhet åt förbindelserna med ett eller två angränsande länder. Vad gäller rekrytering av tjänstemän på grundval av obligatorisk rörlighet är detta ett villkor för rekryteringen till generaldirektoratens externa enheter, vilket dock måste vara förenligt med tjänsteföreskrifterna. (Europaparlamentet) 71. anmodar kommissionen att ägna större uppmärksamhet åt projektens medelfristiga bärkraft vid godkännandet av dem, framförallt genom att ställa större krav på mottagarna avseende uppfyllelse av målen, uppföljning och spridning av resultaten och genom att knyta projekten till andra former av stöd såsom lån från EIB/EBRD, finansiering genom lokala kreditinstitut, riskkapitalförsörjning osv. Kommissionens svar Kommissionen har redan behandlat frågan om projektens bärkraft. Ett bättre urval av lämpliga mottagare i mottagarlandet bör förbättra alla projekts resultat i förhållande till uppsatta mål. Samarbete med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) gör att vissa projekt kan finansieras även sedan det tekniska biståndet upphört och mottagarna börjar investera. Bangkokavtalet inom ramen för samarbetet med EBRD gör att kommissionens medel kan användas för att låta EBRD utvärdera och förbereda investeringar i bärkraftiga projekt. Andra Tacis-program, som det internationella centrumet för vetenskap och teknik, ökar projektens bärkraft genom att i allt större utsträckning söka medfinansiering från samarbetsparter inom industri eller regeringar i Europeiska unionen. (Europaparlamentet) 72. anmodar kommissionen att utföra en samlad strategisk utvärdering av de resultat Tacis hittills nått i politiskt, socialt och ekonomiskt (sektorsvis och makroekonomiskt) avseende och att föreslå strategiska mål för de kommande fem åren för Tacis; begär att denna utvärdering skall finnas tillgänglig för Europaparlamentet innan det antar sitt yttrande om den nya Tacis- förordningen. 53 Kommissionens svar Kommissionen förbereder för närvarande en grundlig och uttömmande utvärdering av Tacis-programmet och hittills nådda resultat. Eftersom studien kräver besök i samtliga länder inom Oberoende staters samvälde (OSS) och med hänsyn till att det tar tid att välja ut en väl ansedd grupp för en oberoende utvärdering kommer rapporten att finnas tillgänglig först i mitten av 1997. Utvärderingen av Tacis sker i samarbete med helhetsutvärderingen av alla EU:s instrument och program för utveckling och enligt en därmed harmoniserad metod. Programmet för kontroll av Tacis har redan gett långtgående och omfattande resultat. Resultaten bereddes vid en helhetsöversyn i november 1995 och finns tillgängliga för parlamentet vid behov. Programmet för utvärdering av Tacis verksamhet och den övergripande utvärderingen av Tacis tar fart. Den första utvärderingen för ett enskilt land (Vitryssland) är klar och programmet bör nu enligt planerna utvecklas vidare, både per land och per program. (Europaparlamentet) 73. uttrycker sin oro inför det hot mot Tacis-programmet som bedrägerier utgör, särskilt de som begås av organiserad brottslighet; betonar vikten av att granska vitsorden för ansökande till Tacis-avtal och att övervaka användningen av de finansiella medlen under avtalets gång, begär även att kommissionen intar en fast ståndpunkt vad gäller anklagelser om bedrägerier med dess egna tjänstemän inblandade. Kommissionens svar GD IA i Bryssel väljer på förslag från myndigheterna i de nya oberoende staterna ut alla de projekt som får stöd från Tacis. Även anbuds- och upphandlingsförfarandet sköts centralt i Bryssel. GD lA:s enheter ansvarar för att upprätta slutlistor, förbereda anbudshandlingar, utvärdera anbud och tilldela kontrakt. Vad gäller betalningar till de avtalsslutande parterna bör det understrykas att Tacis huvudkontor kontrollerar alla fakturor och gör alla utbetalningar. Kommissionen delar i övrigt parlamentets oro avseende bedrägerier, som skadar Tacis ekonomi. Den har därför tagit initiativ till flera undersökningar på området. Kommissionen bekräftar också att den har för avsikt att uppmärksamt undersöka samtliga fall där dess tjänstemäns eller anställdas handlande ifrågasätts och är fast besluten att i förekommande fall vidta sådana lämpliga åtgärder som står till dess förfogande för att bestraffa felaktigt eller bedrägligt beteende. När Tacis enheter väljer ut avtalsslutande parter beaktas företagens ekonomiska situation. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (Europaparlamentet) 54 74. anmodar kommissionen att i tid inför förstabehandlingen av budgeten för 1997 rapportera till parlamentet om hela serien av åtgärder som vidtagits för att säkerställa en riktig finansiell och administrativ förvaltning av kommissionens externa delegationer, för det första, och av dess tillgångar (exklusive forskning), för det andra. Kommissionens svar a) Förvaltning av de externa delegationerna - Bestämmelser om anställningsvillkor för lokalt anställd personal 1 början av augusti 1996 hade 100 delegationer fått sina lokala bestämmelser. De som i Centraleuropa eller före detta fortfarande saknar dem är vissa delegationer Sovjetunionen (bl. a. Albanien, Tjeckien och Georgien) samt delegationer där särskilda problem uppstått antingen avseende verksamheten (Algeriet) eller av juridisk natur (bl. a. i Kina, Canada och Japan). Det återstår också att fastslå de lokala bestämmelserna för vissa kontor där ett mycket begränsat antal anställda arbetar (Belize, Tonga). - Särskilda bestämmelser för administrativ och teknisk personal vid vissa delegationer Kommissionen fortsätter sina undersökningar för att enligt revisionsrättens riktlinjer genomföra bestämmelser som är anpassade till lokal administrativ och teknisk personal som har sitt ursprung inom gemenskapen. Man kommer vid undersökningarna att ta av anmärkning, med begäran om en hänsyn personalförvaltningen, av den 11 mars 96 i samband med beslutet om ansvarsfrihet. rationalisering rådets till - Fastställande av löneklass vid den första inplaceringen och vid ändring av inplaceringen för lokalt anställd personal Med anledning av rättens anmärkningar (se kommissionens svar under punkt 13. 16) tillämpas nu förfarandet för kontroll av inplacering i löneklass. Syftet är att tvinga de lokala byråcheferna till noggrannare kontroll av tilldelade löneklasser. - Fortlöpande inventarieförteckningar över lös egendom • • • Samtliga delegationer inventarieförteckningar. balansräkningen. har nu tillställt huvudkontoret Informationen kontrolleras innan den förs datoriserade i in Huvudkontoret kan nu tack vare dataprogrammen skilja ut tillgångar vars värde underskrider det fastställda gränsvärdet på 350 ecu. Regelbundna påminnelser görs om förfarandena för att stryka inventarier ur förteckningarna, vilket kontrolleras på plats vid besök på delegationerna. Kommissionen bekräftar däremot att den inte kan efterkomma rättens anmärkning om inventariernas placering vid delegationerna. För att inventarieförteckningarna inte ständigt skall behöva uppdateras, översänds de till huvudkontoret sorterade per delegationsbyggnad (och inte per lokal). 55 - Tiänstebilar • • De nya bestämmelserna om tjänstefordon och bruk av eget fordon i tjänsten trädde i kraft den 15 juli 1996. Uppföljningen av chaufförernas övertid kontrolleras närmare. Användning av alternativa transportmedel uppmuntras (t. ex. att använda flygbussar för transport till och från flygplatser). - Administration av årlig semesterledighet • Åtgärder för att minska antalet semesterdagar som förs över från ett budgetår till ett annat gav följande uppmuntrande resultat: - överföring från år 1993 till 1994 : 240 berörda tjänstemän - överföring från år 1994 till 1995: 275 - överföring från år 1995 till 1996: 204 Ökningen har nu hejdats. I kombination med en mer krävande tidsplan och en mer närgången genomgång av skälen till överföringarna har åtgärderna gett kommissionen större administrativa möjligheter att handha semestrarna på bästa sätt. • Däremot försenades den datoriserade uppföljningen av semestrarna. Systemet håller för närvarande på att omarbetas. - Bostäder De flesta avtal med tjänstemän som bor i bostäder som kommissionen hyr ut eller äger har nu skrivits under. De återstående fallen beror på särskilda lokala omständigheter. - Oegentligheter Kommissionens uppföljning av detta ärende har vidarebefordrats direkt till föredraganden vid parlamentets bugetkontrollutskott. b) Förvaltning av tillgångar (utom forskningsområdet) I början av 1995 påbörjade kommissionen ett övergripande reformprogram för förvaltningen av egna tillgångar. Programmet inriktas dels på en komplett fysisk inventering av tillgångarna, dels på att upprätta nya förvaltningsbestämmelser och -förfaranden som framledes borde förbättra förvaltningen av tillgångarna. 1. Den fysiska inventeringen av tillgångarna avslutades i juni 1996 och omfattade all lös egendom vid institutionens huvudkontor i Bryssel och Luxemburg. Inventeringen omfattade 68 byggnader i Bryssel och 13 byggnader i Luxemburg, dvs 314 238 respektive 81 482 inventarier. Man använde då en ny identifieringsteknik med streckkodade etiketter för optisk läsning, som genom datoriserade inventarieförteckningar bör göra den framtida användningen snabbare och tillförlitligare. 56 Den statistiska felmarginal som konstaterades vid inventeringen understiger 1 %o, vilket får anses godtagbart. Det officiella systemet för förvaltning av lös egendom SYSBIEN uppdateras nu med utgångspunkt i inventeringsresultaten. Informationssammanställningen bör vara klar den 31 november 1996. Sammanställningen kommer att kompletteras med en rad begränsade ingripanden inom vissa sektorer och platser, till exempel avseende • • • transporttjänsten kontoren och byråerna inom unionen kommissionens kontor i Strasbourg Eftersom cirka 100 000 ärenden skall behandlas före den 31 december 1996 kommer inventarieställningen då att göra det möjligt att förse kontrollinstansen med tillförlitliga siffror som troget redovisar det befintliga beståndet. 2. Egendomsförvaltningen utgör den andra delen av programmet För att informationen från inventeringen även i fortsättningen skall vara tillförlitlig har kommissionen beslutat • • att upprätta en ny inventeringsförordning, att ändra principerna för och förvaltningen av egendomen Kommissionen antog den nya inventeringsförordningen den 21 december 1995. Tillämpningsföreskrifter för förordningen håller på att utarbetas, vilket bör göra det möjligt att decentralisera egendomsförvaltningen från och med den 1 januari 1997. Inventarieförteckningens tillförlitlighet kommer att kontrolleras genom regelbundna fysiska inventeringar enligt budgetförordningens föreskrifter om fysisk inventering vart tredje år. I praktiken delas den fysiska inventeringen upp genom att en eller flera delinventeringar görs varje månad. (Europaparlamentet) 76. begär att den mterinstitutionella kommittén för databehandling skall genomföra en jämförande studie över vilken information om unionens institutioner som är tillgänglig i EU-databaserna, i syfte att få bort sådant som innebär överlappning och/eller dubbelt arbete. Kommissionens svar Den mterinstitutionella kommittén för databehandling har tagit del av parlamentets begäran om en jämförande studie av gemenskapens databaser. Man håller för närvarande på att samla in information om berörda databaser. 57 ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV IAKTTAGELSERNA I EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION FOGAD TILL BESLUTET OM ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN (EKSG) 58 2. RESOLUTION OM REVISIONSRATTENS RAPPORT OM EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPENS RÄKENSKAPER PER DEN 31 DECEMBER 1994 OCH OM REVISIONSRÄTTENS RAPPORT OM DEN RAKENSKAPSMASSIGA OCH FINANSIELLA FÖRVALTNINGEN AV EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN KONCENTRATION AV POLITIKEN (Europaparlamentet) 1. bedömer att EKSG : s verksamheter kommer att fortsätta att positivt bidra till kol- och stålsektorernas intressen under perioden fram till det att Parisfördraget upphör att gälla; uppmanar emellertid kommissionen att, med tanke på de krympande resurser som finns tillgängliga för att finansiera denna verksamhet, att koncentrera sig på de interventionsformer som inte är tillgängliga inom ramen för Romfördraget, särskilt sociala åtgärder och stöd till återanpassning, och att snarast överföra andra verksamheter till EG. Kommissionens svar Kostnaderna för återanpassningsstödet har helt tillgodosetts i respektive budget för 1995, 1996 och 1997. Kommissionen föreslår dessutom i de preliminära förslaget för 1997 att anslagen till tilläggsprogrammet för kolsektorn under perioden 1994 till 1997 ökas från ursprungligen beräknade 110 miljoner ecu till 132 miljoner ecu, med tanke på att dessa åtgärder efterfrågats mer än väntat. Detta borde göra att alla stödansökningar kan tillgodoses, och visa att kommissionen följer de sociala åtgärderna i Parisfördraget. De enda sociala åtgärder som inte längre omfattas av EKSG-stöd är utbildning och verksamhet som egen företagare. Sådana åtgärder är fortfarande berättigade till stöd från Europeiska socialfonden (ESF). in- och utlåningsverksamhet vidtog kommissionen punktvisa Avseende EKSG:s anpassningsåtgärder, med tanke på att fördraget löper ut, redan genom det meddelande som publicerades i EGT nr C 175/5 av den 28 juni 94. Dessa åtgärder påverkade verkligen EKSG-lånens volym under 1995, som minskade till totalt 402,8 miljoner ecu (jämfört med 673,4 miljoner ecu i EKSG-lån under 1994). Det bör noteras att 64,6 % av EKSG-lånen under 1995 beviljades för räntesubventionerad finansiering av omställningsprogram som medförde att nya arbetstillfällen skapades, en verksamhet som EKSG inte kommer att fortsätta efter 1997. ÅRSBOKSLUTET FÖR 1994 (Europaparlamentet) 3. noterar att den del av EKSG:s utestående lån som utgörs av stora exponeringar gentemot enstaka låntagare har stigit över de gränser som förutsågs för kreditinstitut i rådets direktiv 92/121/EEG; bedömer, även om detta direktiv inte gäller för EKSG och situationen ännu inte är kritisk, att detta tyder på en potentiell risk för EKSG:s finansiella stabilitet, framför allt då stora lån inte täcks av förstklassiga garantier; uppmanar därför 59 kommissionen att noggrant övervaka dessa stora exponeringar så mycket som möjligt, att vidta nödvändiga specifika åtgärder och att i ljuset av denna situation se över målsättningen för hur förhållandet reserver - utestående lån skall vara. Kommissionens svar Kommissionen har förståelse för parlamentets rekommendationer, som grundar sig på revisionsrättens iakttagelser. Kommissionen bedömer att mer information behövs för att utvärdera hur dessa "stora exponeringar" bäst bör behandlas. Slutresultaten från en undersökning som utförts av internationella experter tillställdes kommissionen i april 1996, och de beaktades redan när EKSG:s årsbokslut för budgetåret 1995 upprättades. Med stöd av undersökningens rekommendationer beslutade kommissionen faktiskt att behandla frågan om riskkoncentration avseende vissa lån och avsatte en reserv för stora exponeringar. Reserven är avsedd för lån som inte täcks av en betydande garanti och där det utestående beloppet överstiger 25 % av EKSG:s egna medel. Reserven uppgår till 55 miljoner ecu och beräknades på större utestående belopp per den 31 december 1995, enligt den metod som rekommenderats av de internationella experterna. Hela avsättningen till den nya reserven gjordes med utgångspunkt i resultaträkningen för det budgetår som slutade 31 december 1995. Avsättningen till den nya reserven påverkade inte EKSG:s solvens. (Europaparlamentet) 5. fäster återigen uppmärksamheten på bristen på insyn i det sätt på vilket byggnader som förvärvats av EKSG senare överförts till EG i gengäld mot "hyresbetalningar"; anser att detta arrangemang, vilket faktiskt innebär att EKSG subventioneras på bekostnad av EG:s allmänna budget, bör presenteras mer uttryckligt i båda gemenskapernas räkenskaper, särskilt i EG:s. Kommissionens svar EG fick en gång i tiden nyttjanderätt till de olika fastigheter som EKSG fortfarande äger, mot att hyra erläggs eftersom EKSG ju investerat medel i fastigheterna. Enligt avtal återbetalades sedan hela EKSG:s återstående fordran avseende den rättsliga överlåtelsen av fastigheterna från EKSG till EG, vilket belastade EG:s allmänna budget för 1994 och 1995. Den 31 december 95 hade dock bara den rättsliga överlåtelsen av fastigheten i Haren avslutats. Vad gäller de övriga fastigheterna tar EKSG:s balansräkning per den 31. 12. 95 upp det belopp på totalt 7 288 355 ecu som EG betalat ut i förskott på skuldsidan, i avvaktan på att de juridiska överlåtelseformaliteterna avslutas. 60 SOCIALA ÅTGÄRDER OCH ÅTGÄRDER FÖR ÅTERANPASSNING (Europaparlamentet) 7. välkomnar revisionsrättens slutsats att EKSG:s återanpassningsstöd administreras väl av kommissionen och medlemsstaterna, men uppmanar kommissionen att öka ansträngningarna att säkerställa att de som administrerar stödet i medlemsstaterna är helt medvetna om vad EKSG- arbetstagare är berättigade till från driftsbudgeten och tillvägagångssätten för att erhålla dem. Kommissionens svar Varje år anordnar kommissionen ett möte i Bryssel med företrädare för de nationella offentliga förvaltningarna, som inbjuds att diskutera alla relevanta frågor kring planen för återanpassningsstöd, och man besöker också regelbundet medlemsstaterna. Planen är därför väl känd vid de olika offentliga förvaltningarna. Återanpassningsstöd har för övrigt funnits i många år och är mycket väl känt av arbetsmarknadens parter inom kol- och stålindustrin. Parlamentet kan därför vara förvissat om att de nationella offentliga förvaltningarna, om de mot förmodan inte skulle känna till planen, snabbt informeras av arbetsmarknadens parter när arbetstillfällen försvinner i industrin och behov av EKSG- stöd uppstår. UTLÅNINGSVERKSAMHET (Europaparlamentet) 8. medger att det inte alltid under ett givet år kan eller bör vara en jämn fördelning av EKSG-utlåning mellan medlemsstaterna, men uppmanar kommissionen att säkerställa att alla medlemsstater har lika tillgång till finansiering och att ingen misstanke om orättvisa kan uppstå. Kommissionens svar Huruvida projekt är stödberättigade eller inte avgörs med utgångspunkt i objektiva tekniska bestämmelser som tillämpas i alla medlemsstater. Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar för att, så långt som möjligt och med hänsyn till dessa objektiva bestämmelser, konkret säkerställa att alla medlemsstater har lika tillgång till EKSG-lånen. STÄNGNING AV GRUVOR I FÖRENADE KUNGARIKET (Europaparlamentet) 11. medger att EKSG inte med rättsliga medel kommer att kunna återvinna de räntebidrag som betalats för att finansiera produktionshöjande investeringar i två brittiska kolgruvor som stängdes kort därefter; anser dock att det är högst otillfredsställande att en medlemsstat som bedriver en politik som direkt orsakar att EKSG-medel slösas bort inte har någon skyldighet att 61 gottgöra detta slöseri; uppmanar kommissionen att påpeka detta för Förenade kungarikets regering. Kommissionens svar Europaparlamentet kommenterar de tre senaste lån som EKSG beviljat British Coal Corporation mellan 1989 och 1991. Kommissionen erinrar parlamentet om att dessa tre lån beviljades för att finansiera investeringar i femton olika kolgruvor, varav enbart två (Lea Hall och Frickley) stängdes. Man beslutade att bevilja 12 177 078 ecu i räntesubventioner av EKSG-lån för projekt på 15 olika platser, men den del som faktiskt utbetalades till British Coal Corporation för de tre lånen uppgick bara till 7 454 428 ecu. Kommissionen beslutade alltså att hålla inne 4 722 650 av det belopp som ursprungligen beviljats i räntesubventioner. Det bör noteras att det innehållna beloppet avser all verksamhet som lagts ned i samband med privatiseringsprocessen och omfattar räntesubventionernas andel i de planerade investeringarna i de två gruvor som sedan stängdes. I egenskap av statsägt bolag informerades British Coal Corporation officiellt om åtgärden. Med hänsyn till detta resultat och åtagandena enligt avtal med British Coal Corporation anser kommissionen att den vidtagit nödvändiga åtgärder för att skydda EKSG:s intressen. Kommissionen anser därför att frågan inte längre behöver tas upp med Förenade kungarikets regering. 62 ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV KOMMENTARERNA I EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION FOGAD TILL BESLUTET OM ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKA FONDEN FÖR FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR FÖR BUDGETÅRET 1994 63 3. EUROPAPARLAMENTETS BESLUT OM ATT BEVIUA STYRELSEN FÖR EUROPEISKA FONDEN FÖR FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR FÖR GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 1994 (I DUBLIN) ANSVARSFRIHET (Europaparlamentet) 2. rekommenderar återigen att en deltidsanställd styrekonom utses till fonden för att arbeta under kommissionens styrekonom, som ett sätt att minska den alltför frekventa användningen av förskottskonton; föreslår att denna reform skall införas genomgående som en del av den allmänna översynen av budgetförordningarna för samtliga av Europeiska gemenskapens externa byråer. Fondens svar Fonden stödjer i princip Europaparlamentets förslag. Det kan dock bli svårt att genomföra eftersom arbetet troligen skulle ta högst några timmar i veckan i genomsnitt. En annan lösning är att fondens styrelse utser en styrekonom. Detta kräver dock att kommissionen ändrar artikel 19 i fondens budgetförordning (rådets förordning (EEG) nr 1417/76 av den 1 juni 1976, senast ändrad genom rådets förordning (EEG) nr 1949/93 av den 30 juni 1993). Ännu ett alternativ är att ändra artikel 43 i fondens budgetförordning och införa uttryckliga bestämmelser om att förskottskontona skall användas så effektivt som möjligt i samband med styrekonomens regelbundna besök. I praktiken används förskottskontona enligt för genomförandebestämmelserna i artikel 54 endast är avsedda för löpande utgifter. provisoriska åtaganden, utgifter täcks som som av Modern bokförings- och revisionsteknik gör att organisationerna kan kontrolleras effektivt. Till exempel kan åtaganden och betalningar i realtid kontrolleras i förväg genom det nya gemensamma databokföringssystem för alla införs decentraliserade kontor eller organisationer som står i direkt förbindelse med kommissionens räkenskapskontroll, vilket gör att GD XX:s personal inte behöver förflytta sig. Dessa åtgärder kommer att minimera kostnaderna för att översända material och göra att förskottssystemets användning gradvis kan minskas. som snart (Europaparlamentet) 3. uppmanar fondens styrelse att respektera villkoren i dess budgetförordning avseende anslagsöverföringar. Fondens svar Problemet med överföringar beror på en motsägelse i fondens budgetförordning, som i artikel 15 föreskriver att fondens budget skall delas in i underavdelningar såsom rubriker, kapitel, artiklar och punkter, medan det i artikel 21 punkt 1 anges att budgeten bara skall delas in i kapitel och artiklar, och att överföringar kan göras från ett kapitel till ett annat. 64 Före 1994 uppstod inga problem på grund av denna motsägelse, eftersom budgeten endast indelades i kapitel. Från och med 1994 gjordes en ny indelning av budgeten med anledning av revisionsrättens rekommendation och de tidigare "kapitlen" blev "rubriker". Det finns inget egentligt skäl att inte tilllåta överföringar mellan rubriker i fondens förvaltning. budget och sådana överföringar behövs för en sund ekonomisk fondens Kommissionen överväger att vidta budgetförordning så att den blir konsekvent. lämpliga åtgärder för att ändra (Europaparlamentet) 4. anmodar fonden att se över sin policy att ha stora belopp i likvida medel och att i framtiden minska sitt stöd från kommissionen så att det bättre motsvara de faktiska behoven. Fondens svar Enligt revisionsrättens tidigare rekommendationer har fonden under senare år begärt anslag för att täcka åtaganden, snarare än för likviditetsbehov under budgetåret. Detta har gjort att likviditetssaldot vid årets slut varit högre än verksamheten krävt. Förfarandet kommer nu att ses över för att begäran om anslag skall grundas på det faktiska likviditetsbehovet. (Europaparlamentet) 5. som bedrivs av anser fortfarande att det är viktigt att undvika överlappningar mellan de verksamheter fonden, kommissionen och andra gemenskapsorgan med angränsande behörigheter; konstaterar att kommissionen är villig att till Europaparlamentet rapportera om hur unionens verksamheter på de berörda områdena integreras och organiseras och att, när så är lämpligt, lägga fram förslag som syftar till att säkerställa ökad komplementaritet och kostnadseffektivitet; anmodar den därför återigen att göra så. Fondens svar Den nämnda rapporten håller på att förberedas. Det bör understrykas att styrelsen upprättar fondens arbetsprogram i samförstånd med kommissionen. När man förbereder programmen undersöker kommissionen förslagen för att säkerställa komplementaritet och undvika dubbelarbete. (Europaparlamentet) 6. ser fram mot en definitiv lösning på de långvariga svårigheterna i samband med ägandet av den mark där fonden är belägen; anmodar fonden att informera Europaparlamentet så snart de rättsliga formaliteterna för förvärvandet av arrendet till marken har avslutats. Fondens svar Europaparlamentet kommer att informeras så snart de rättsliga formaliteterna i denna fråga har avslutats. 65 ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV KOMMENTARERNA I EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION FOGAD TILL BESLUTET OM NEKANDE AV ANSVARSFRIHET FÖR DET EUROPEISKA CENTRUMET FÖR UTVECKLING AV YRKESUTBILDNING (CEDEFOP) 66 4. EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION I SYFTE ATT INFORMERA STYRELSEN FÖR EUROPEISKT CENTRUM FÖR UTVECKLING AV YRKESUTBILDNING OM VARFÖR DEN FÖR NÄRVARANDE INTE KANBEVIUASANSVARSFRIHETBETRÄFFANDEGENOMFÖRANDET AV BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 1994 (Europaparlementet) beaktar att CEDEFOP utgör ett instrument för gemenskapspolitik och dess A. verksamhet måste bidra till ett ökat fullföljande av denna politik. beaktar att CEDEFOP har flyttats från Berlin till Thessaloniki utan att någon B. lösning på de personalproblem som detta ger upphov till presenterats. Kommissionens svar Enligt gällande bestämmelser slöt Cedefops ledning ett ramavtal med personalen om sociala åtgärder i samband med att Cedefop flyttades till Thessaloniki. Cedefops styrelse godkände den 27 januari 1995 avtalet som gjorde att flytten kunde accepteras ur social synpunkt. Frivilligsystemet för 17 personer vid centrumet (äldre än 55 år med tio års tjänstgöring, eller äldre än 50 år med 15 års tjänstgöring) ingick inte i ramavtalet, även om många hoppats det. Ett sådant förslag måste bedömas i ljuset av Europeiska unionens råds beslut av den 17 november 1995 att begränsa åtgärderna för personalnedskärningar till Europaparlamentet. Från och med den 1 mars 1995 lyder Cedefops personal under samma förordningar och bestämmelser tjänstemän och övrig personal (tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda i gemenskapen). som Europeiska gemenskapens Cedefops styrelse beviljade (med undantag för ledningen och nyanställda) personalen status som Europeiska gemenskapens tjänstemän, ordinarie efter ett allmänt uttagningsprov följt av en föreskriven provtjänstgöring. Personalen blev därmed gemenskapens tjänstemän. (Europaparlamentet) 1. konstaterar att Cedefops nuvarande personalsituation allvarligt äventyrar ett effektivt utförande av dess arbete och uppmärksammar att ingen tillfredsställande lösning är i sikte. Kommissionens svar Cedefops styrelse gav centrumets direktör i uppdrag att agera för att anställda vid centrumet, med giltigt skäl för att inte följa med när centrumet flyttar till Thessaloniki, får tjänstledigt för att stå till förfogande för nationella, internationella och gemenskapliga organisationer och enheter. Tjänstemän som inte kan lämna Berlin kan på så sätt stanna kvar under minst sex månader, motsvarande en månad per tjänstgjort år, eller del av tjänstgjort år, vid centrumet. De avlönas av Cedefop. Centrumet och kommissionen har gjort sitt yttersta för att hitta juridiskt och praktiskt gångbara lösningar på de bekymmer som Cedefops personal haft. Institutionerna har till 67 och med föregripit den ändring i tjänsteföreskrifterna som möjliggör rörlighet enligt artikel 29. 1 c. (Europaparlamentet) skjuter upp sitt beslut om beviljande av ansvarsfrihet till en tidpunkt när 3. parlamentet kan vara övertygat om att Cedefops förvaltningsstrategier, arbetsvillkor och verksamhet är sådana att de garanterar a) b) c) d) valuta för pengarna avseende budgetutgifter till stöd för Cedefop, effektivt utnyttjande av mänskliga och andra resurser, kvalitetsprodukter som motsvarar behoven hos Cedefops kunder, en tydlig och sammanhängande roll inom Europeiska gemenskapens politik för yrkesutbildning. Kommissionens svar Efter den fördjupade revisionen år 1993 är revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1994 kortare och mer positiv. Efter flytten till Thessaloniki (som prioriterades av den nya ledningen) återupptog Cedefop sin verksamhet i Grekland. I årsrapporten för 1995 redogörs för produktionen och tillhandahållna tjänster. Resultaten är uppenbart positiva och i vissa fall (t. ex. avseende översättningen av la Revue) har förseningarna tagits igen. Programmet för studiebesök med fler än 540 deltagare (inom programmet LEONARDO DA VINCI) genomfördes på ett effektivt sätt. Förutom sociala åtgärder (som behövdes på grund av flytten och belastade centrumets budget) har administrationsrådet vid varje möte som hållits sedan mars 1996 beslutat att förbättra centrumets lönsamhet, som redan har ökat trots att personalresurserna i Thessaloniki är begränsade. Besluten att förnya centrumet, prioriteringarna på medellång sikt och höjningen av arbetets kvalitet bör snart bära frukt. Cedefops uppdrag och roll har inte förändrats - centrumet ger tekniskt och vetenskapligt stöd för utveckling av yrkesutbildning inom Europeiska unionen. Yrkesutbildning spelar en alltmer betydande roll, vilket framgår av hur området utvecklats, bland annat genom Maastrichtfördraget, Leonardo-programmet inom industrin, vitböcker om tillväxt, LEONARDO DA VINCI, förändringar konkurrenskraft, sysselsättning och kunskapssamhället samt många andra beslut efter Europeiska rådets möte i Essen. Cedefop håller följaktligen på att utvecklas för att effektivt kunna möta nya utmaningar. 68 II. UPPFÖLJNING AV KOMMENTARERNA TILL RÅDETS REKOMMENDATION OM ATT BEVIUA ANSVARSFRIHET FÖR BUDGETÅRET 1994 69 KAPITEL 1 EGNA MEDEL (RÅDET) 1. GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN OCH EKONOMISK FÖRVALTNING Särskilt vad gäller att ställa fordringar till gemenskapsbudgetens förfogande uppmanar rådet kommissionen att fullfölja sina insatser för samordning med de nationella myndigheterna. Rådet delar revisionsrättens uppfattning att det är nödvändigt att förstärka användningen av kontrollprogram och riskanalyssystem enligt kommissionens riktlinjer. Kommissionens svar i en kommitté för De riktlinjer kommissionen utarbetat i form av en handledning för riskanalys vid tullkontroller antogs den 9 och 10 februari 1995 av representanter för medlemsstaterna som samlats i samarbete med medlemsstaterna, förfaranden inrättats för att ändra dessa riktlinjer för vissa områden inom tullkontroll som är särskilt känsliga. Dessutom har kommissionen använt sig av riskanalystmetoder vid urvalet av de teman som skall granskas inom ramen för det årliga programmet för kontroll av egna medel. tullpolitik. Nyligen har, (RÅDET) 2. ÖMESIDIGT BISTÅND TULLOMRÅDET I KAMPEN MOT BEDRÄGERIER PÅ Vad gäller "kontrollen av indrivningar", "omarbetningen av tullbestämmelserna" samt kommissionens övervakning av de nationella återvinningsinstrumenten förväntar sig rådet en intensifiering av samarbetet mellan de nationella myndigheterna och kommissionen, särskilt tack vare tillämpningen av den ändrade förordningen 1552/89 vad gäller bestämmelsernas ekonomiska konsekvenser delar rådet revisionsrättens och kommissionens uppfattning och önskar att kommissionen föreslår en revidering av lagtexterna. Kommissionens svar Kontrollen av medlemsstaternas åtgärder i fråga om indrivning av egna traditionella medel, särskilt dem som rör bedrägerier och oegentligheter -en kontroll som förespråkas i förordning 1552/89- har gått till så att en metod för uppföljning inrättats med ett urval av de fall som är svåra att driva in. De följs till slutlig revision ägt rum. Stickprov "A" görs bland redovisade bedrägerier rörande egna medel för en summa över 500 000 ecu och stickprov "B" görs bland meddelandena inom ramen för det ömsesidiga biståndet vid summor över 1 000 000 ecu. 70 Vad gäller stickprov "A" under 1994 (A/94) fanns det ett hundratal fall av denna typ vars ackumulerade belopp uppgick till 70% av det beloppsmässiga underlag som återstod att driva in. När de nationella myndigheterna tillfrågades om dessa fall gav de en lägesrapport om indrivningen. Kommissionen presenterade denna metod för selektiv uppföljning i sin första rapport angående stickprovet A94 till rådet och parlamentet den 6 september 955. och Etapp III i SEM-programmet (systemet för sund och effektiv ekonomisk förvaltning) till att skapa optimala förutsättningar för att ett nära samarbete mellan syftar medlemsstaterna nationella återvinningsinstrumenten skall säkras både kvalitativt och kvantitativt. I samband med detta antog rådet den 8 juli 1996 förordning nr 1355/96 (EGT nr L 175, 13. 7. 96) som ändrar förordning nr 1552/89. Denna förordning, där det bland annat föreskrivs att informationen från kommissionen om fall av bedrägeri och oegentligheter skall förstärkas, trädde i kraft den 14 juli 1996. kommissionen övervakning om av de Som kommissionen förutskickade i sitt svar på revisionsrättens anmärkningar kommer den att i samarbete med medlemsstaterna undersöka frågan om den konkreta tillämpningen av sanktioner mot medlemsstaterna om marknadsaktörerna inte skulle respektera tullbestämmelserna. 1 så fall kommer kommissionen att lägga fram nödvändiga lagförslag. Inom ramarna för etapp III i SEM undersöker kommissionen för närvarande tillsammans med medlemsstaterna eventuella möjligheter att öka dessas ekonomiska ansvar genom att föreskriva vissa ekonomiska sanktioner om tillämpliga ekonomiska regler inte följs. (RÅDET) 3. GEMENSKAPENS TRANSITERINGSFÖRFARANDE Rådet noterar också revisionsrättens anmärkningar angående tillämpningen av transiteringsförfarandet i medlemsstaterna, och det anser att dessa anmärkningar återspeglar ett angeläget behov av att förstärka systemet och välkomnar kommissionens meddelande noterar också kommissionens och medlemsstaternas svar vad gäller de förfaranden som har inletts i de fall som nämns i revisionsrättens Rådets rapport, och uppmanar kommissionen att i sina kommande lagförslag ta hänsyn till dessa iakttagelser liksom till resultatet av arbetet i ad hoc- a» betsgruppen. Kommissionens svar Kommissionens meddelande om bedrägeribekämpning vid transitering, antaget den 21 februari 1996 och officiellt framlagt för rådet den 8 maj 1996, innehåller en lista över ett visst antal åtgärder som kommissionen bedömer är nödvändiga för att bättre bekämpa bedrägeri och för att öka indrivningen av gemenskapens och medlemsstaternas fordringar. En del av de åtgärder som presenteras började gälla i början av april 1996. Förslag har lagts fram om ytterligare åtgärder, men det har framkommit från medlemsstaternas sida att det finns vissa svårigheter med att anta förslagen. KOM(95) 398. 71 Förslaget till bestämmelse som skulle sätta den samlade säkerheten till 100% av samtliga tullar och avgifter fick inte tullkodexkommitténs transiteringssektions samtycke. Den 15 juli lade kommissionen ändå fram ett förslag om denna åtgärd för rådet, i enlighet med tullkodexens artikel 249. 3. Inte heller kunde man anta förslagen till åtgärder för säkerheten liknande dem som antagits på gemenskapsnivå eftersom de inte godkändes av EG-EFTA- arbetsgruppen. Förslag till åtgärder som krävs för att samordna de båda transiteringsförfarandena kommer att läggas fram i det blandade utskottet vid det möte som planeras äga rum i början av december 1996. Övriga åtgärder som föreslås i meddelandet undersöks just nu av arbetsgruppen för transitering, som bildats inom kommissionen och som har till uppdrag att analysera alla transiteringsbestämmelser. Så snart arbetsgruppens delrapport antagits av kommissionen kommer rapporten att sändas för utlåtande till de andra institutionerna. Dessa kommer att kunna bidra med sina kommentarer och eventuella förslag inför utarbetandet av slutrapporten som skall antas av kommissionen i februari 1997 och där de åtgärder kommissionen föreslår för att reformera transiteringen kommer att presenteras. Revisionsrättens anmärkningar angående det externa transiteringsförfarandet kommer att följas upp på lämpligt sätt av kommissionen, med hänsyn tagen både till ekonomi och förordningar. (RÅDET) 4. MERVÄRDESSKATT PÅ HANDEL INOM GEMENSKAPEN Rådet ansluter sig till revisionsrättens och kommissionens synpunkter och liksom revisionsrätten uppmanar det kommissionen att uppmärksamt övervaka utvecklingen av intäkterna från mervärdesskatten för att upptäcka problem som kan uppstå i samband med övergången från det nuvarande till det slutgiltiga systemet. Kommissionens svar Kommissionen har tagit ett initiativ i syfte att förbättra överföringen av information från medlemsstaterna om deras intäkter från mervärdesskatten och accisen och på så vis göra det lättare för rådet att följa utvecklingen av medlemsstaternas intäkter. Då de vice generaldirektörerna med ansvar för indirekta skatter sammanträdde den 12 december 1995 krävde kommissionen av medlemsstaterna att ett system för automatisk överföring av sådan information inrättas. För att uppnå detta har kommissionen för avsikt att starta bilaterala diskussioner med medlemsstaterna och att noggrant undersöka tillgänglig information. (RÅDET) 5. BRUTTONATIONALINKOMST Rådet noterar revisionsrättens slutsatser och uppmanar kommissionen att fullfölja insatserna på statistikområdet för att säkerställa att medlemsstaternas BNI är fullständiga och jämförbara, eftersom denna intäkt får en allt större relativ betydelse i finansieringen av gemenskapens budget. Rådet betonar dessutom att det 72 är nödvändigt att förbättra systemet för beräkning av egna BNI-intäkter och att kommissionen använder detta system. Kommissionens svar Rapporten KOM(96) 124 om den faktiska graden av harmonisering av de nationella bruttonationalinkomsterna antogs av kommissionen onsdagen den 27 mars 1996 och lades fram i rådet och i parlamentet den 28 mars 1996. Det framgår av denna rapport att många framsteg gjorts. De största luckorna i medlemsstaternas beräkningar av sina BNI har antingen redan åtgärdats eller kommer att åtgärdas inom kort. Medlemsstaternas beräkningar av BNI är alltså betydligt mer kompletta, pålitliga och jämförbara än de var tidigare. Det finns ändå mycket att göra för att åtgärda kvarvarande problem. Det huvudsakliga problemet är att göra BNI-beräkningarna fullständiga. Övriga problem kan delas in i två grupper. • • Det finns en del problem som är genomgående för samtliga medlemsstater, till exempel övergången från bruttonationalprodukt (BNP) till bruttonationalinkomst (BNI) och hanteringen av fastighets- och uthyrningsverksamhet och finansiella institut. Andra problem är specifika för de olika länderna, till exempel problemen med att följa ESA (European system of accounts) och problemen med tillämpningen av reglerna för indelning i ekonomiska territorier. En stor del av dessa problem borde kunna vara åtgärdade i oktober 1997 och arbetet i sin helhet bör under alla omständigheter vara avslutat i oktober 1998, då också problemet med BNI:s fullständighet kan vara åtgärdat. KAPITEL 2 EUROPEISKA UTVECKLINGS- OCH GARANTIFONDEN FÖR JORDBRUKET, GARANTISEKTIONEN (EUGFJ-GARANTI) Gemensamma organisationen av marknad för frukt och grönsaker (RÅDET) Rådet instämmer helt i att det är angeläget att förstärka förvaltnings- och kontrollsystemets samt producentorganisationernas funktionssätt så att de effektivt kan fylla sin funktion att styra marknaden inom denna sektor. Rådet understryker den vikt det fäster vid kontrollen och minskningen av de strukturella överskotten i de viktigaste producentmedlemsstaterna och önskar att tillämpningen av den nya förordningen skall inledas så snart som möjligt. 73 anmodar kommissionen gemensamma Rådet interventionssystem' när reformen är fullständigt marknadsorganisationernas genomförd och efterlyser att de produkter som återtas från marknaden skall användas på ett bättre sätt. att utvärdera de Rådet anser att tillämpningen av förordning nr 729/70 om garantisektionen i EUGFJ, senast ändrad genom förordning nr 1287/95, bör göra det möjligt att vid behov indriva felaktigt utbetalda belopp. Kommissionens svar de för ramen Inom gemensamma marknadsorganisationen för frukt och grönsaker kommer kommissionens tjänstemän att undersöka inom yrkesorganisationerna. kontrollsystemet förvaltnings- kontrollerna planerade fungerar, inom även den och hur När dessa undersökningar ägt rum kommer marknadsorganisationens interventionssystem att utvärderas. Utvärderingen kommer att ge anledning till en revision av räkenskaperna vilken gör det möjligt att driva in betalningar som gjorts på grund av att bestämmelserna tillämpats felaktigt. Den nya gemensamma marknadsorganisationen för frukt och grönsaker som godkändes i juli 1996 av rådet har till avsikt att inrätta en grupp med kontrollanter särskilt för denna marknadsorganisation. KAPITEL 3 DEN GEMENSAMMA FISKERI- OCH HAVSPOLITIKEN (RÅDET) Rådet anser att kommissionen skall fullfölja sina initiativ för att förbättra förvaltningen av detta stöd, särskilt genom att effektivisera sina kontroller i medlemsstaterna och att därefter avlägga rapport inom ramen för uppföljningen av tillsammans med de berörda för övrigt rekommendationen. Den bör medlemsstaterna undersöka vilka förändringar som bör göras i dessa bestämmelser, särskilt vad gäller de kontroller som skall göras i de industrier för tonfiskkonserver som är belägna i en annan medlemsstat än den i vilken kompensationsbidraget har utbetalats till producenterna. Kommissionens svar Såsom det har sagts under debatterna "är kommissionen (. ) i likhet med rådet angelägen om dels att se till att kontrollen av att tonfisken har sitt ursprung i gemenskapen blir effektivare, för vilket syfte ett nytt kontrollformulär skall införas efter en nyligen antagen ändring, och dels att tillsammans med berörda medlemsstater undersöka de förbättringar som måste till både i tillämpningen och i kontrollen av denna bestämmelse". 74 Det nya kontrollformuläret har införts genom kommissionens förordning nr 482/96 av den 19 mars 96 (EGT nr L 70, 20. 3. 96 s. 4). Dessutom har kommissionen planerat en serie kontroller på plats i de medlemsstater som berörs av utbetalningen av bidragen (Spanien i april och juni 1996, Portugal i maj 1996 och Frankrike i oktober 1996). Vid dessa tillfållen kommer gällande lagstiftningar att analyseras. Med hänsyn till resultaten av kontrollerna kommer kommissionen att om så krävs föreslå förbättringar av administration och förordningar. Vid platsbesöken kommer man att diskutera kontrollerna för tonfiskkonserver som är belägna i en annan medlemsstat än den i vilken bidraget har utbetalats. Platsbesöken har planerats landnings- och bearbetningsorterna (Galicien, Azorerna och Bretagne) täcks in. Kontakter etableras för att eventuellt organisera ett besök även i Italien. så att de viktigaste i de industrier KAPITEL 4 DET REGIONALA OMRÅDET (RÅDET) 1. BUDGET- OCH FINANSSITUATION Revisionsrätten konstaterar särskilt att genomförandet av strukturfondernas slutliga totalbudget vad gäUer betalningsbemyndiganden verkar ske i ganska långsam takt. Dessutom har anhopningen av åtaganden och betalningar i slutet av budgetåret ökat ytterligare jämfört med de föregående åren. Rådet understryker att det på detta område finns ett återkommande problem, som snarast måste angripas, och anser att de nya fondbestämmelserna erbjuder en lämplig ram för bättre planering av utgifterna. Detta bör bidra till att den nuvarande koncentrationen i slutet av budgetåret av en mycket ansenlig del av utbetalningarna minskar markant. Kommissionens svar Tidpunkten för kommissionens ekonomiska transaktioner beror huvudsakligen på hur arbetet fortskrider i medlemsstaterna och när de redovisar sina utgifter. Enligt artikel 19. 3 i förordning (EEG) nr 4253/88 bör medlemsstaterna inkomma med begäran om betalning så väl utspritt som möjligt under året. Kommissionen kan inte direkt påverka när medlemsstaterna gör detta, vilket vanligen sker enligt nationell praxis för förvaltning och budgetår. Problemet med att ekonomiska åtaganden anhopas vid budgetårets slut behandlas inom ramen för SEM 2000 etapp III. 75 Det bör också noteras att situationen förbättrades under 1995, trots att vissa gemenskapsprogram antogs sent och de ekonomiska planerna för flera befintliga program ändrades under senare delen av året. (RÅDET) 2. GRANSKNING AV REFORMEN Rådet betonar vikten av ökat samarbete mellan de behöriga nationella myndigheterna och berörda avdelningar inom kommissionen. Oklarhet i fråga om vilka uppgifter och vilket ansvar som åligger inhemska aktörer respektive sådana som verkar inom gemenskapen bör till varje pris undvikas. Kommissionens svar På ett allmänt plan är ansvarsfördelningen klar: medlemsstaterna ansvarar för att projekt genomförs på ett sådant sätt att gemenskapslagstiftningen respekteras och ekonomiska misstag och oegentligheter undviks i mesta möjliga mån. I fördraget (artikel 205) ges gemenskapen det yttersta ansvaret för att budgeten följs. Kommissionen är medveten om att det när det gäller den praktiska tillämpningen finns vissa områden där oklarhet råder. Vid ett informellt möte i Venedig i maj 1996 var ministrarna med ansvar för regionalpolitik överens om att frågan måste behandlas på ett så effektivt och enkelt sätt som möjligt och att principen om subsidiaritet och arbetsfördelning mellan kommissionen och medlemsstaterna måste respekteras. (RÅDET) 4. OFFENTLIG UPPHANDLING Revisionsrätten påpekar att alla de direktiv som gäller insyn och öppenhet i fråga om offentlig upphandling inte på ett tillfredsställande sätt har omsatts i nationella lagar inom varje medlemsstat, och att den praktiska tillämpningen fortfarande är begränsad, särskilt på regional och lokal nivå. Inte förrän mycket sent påbörjade kommissionen en granskning av hur systemet för kontroll av efterlevnaden a reglerna för offentlig upphandling fungerar. Rådet uppmanar kommissionen att iaktta all vaksamhet som krävs för att säkerställa nödvändig information från samtliga berörda agerande och att strängt kontrollera att gemenskapsdirektiven tillämpas vid genomförandet av varje pågående program. Kommissionens svar Det huvudsakliga ansvaret för att gemenskapslagstiftningen tillämpas vid offentlig upphandling faller på medlemsstaterna. I programplaneringsdokumenten om utdelning av stöd från strukturfonderna för år 1994-99 fastställs följande för att öka kontrollen av att reglerna på området följs. 76 1. 2. Enligt artikel 25. 6 i förordning (EEG) nr 4253/88 skall de tillkännagivanden som skickas in för publicering i Europeiska gemenskapernas officiella tidning ange vilka projekt som fått stöd från gemenskapen eller för vilka sådant stöd sökts. Ansökan om stöd till sådana större projekt som avses i artikel 16. 2 i förordning (EEG) nr 4253/88 måste innehålla en fullständig lista på redan erhållna kontrakt och motsvarande skriftliga rapporter då dessa krävs enligt bestämmelserna för offentlig upphandling. En aktualiserad version av denna information skall sändas till kommissionen med en anmodan om betalning av restbeloppet för de kontrakt som slutits i mellantiden. Vid andra viktiga projekt (särskilt dem som ingår i åtgärdsprogram och som utgör en del av strukturer vars totala värde överstiger tröskelvärdena för större projekt) skall den skriftliga rapporten för varje erhållet kontrakt tillställas kontrollkommittén och sändas till kommissionen om den så begär, när detta föreskrivs av bestämmelserna för offentlig upphandling. (RÅDET) 5. MIUÖ Revisionsrätten anser att den långsamma och ofullständiga överföringen av gemenskapsdirektiv till nationell lag på miljöområdet och den bristfälliga tillämpningen av direktiven är mycket skadlig. Revisionsrätten betonar vikten av att för program där miljökonsekvenserna utreds Regionalfonden medverkar vid finansieringen. förhandsutvärderingen i Rådet upprepar sin begäran till kommissionen och medlemsstaterna att de klarare och förstärkta reglerna på området skall tillämpas och att efterlevnaden skall övervakas strängt och kontinuerligt under hela genomförandet av insatser som finansieras av Strukturfonderna. Kommissionens svar Huvudansvaret för att gemenskapens miljölagstiftning tillämpas vid verksamheter som medfinansieras av strukturfonderna faller på medlemsstaterna. Kommissionen kommer att öka sina ansträngningar i kontrollkommittéerna för att utarbeta och använda kriterier för att bedöma och välja ut projekt som är förenliga med en hållbar utveckling. Eftersom strukturfonderna styrs av nationell lagstiftning kan kommissionen emellertid inte kräva att vissa speciella miljöindikatorer eller urvalskriterier används. Vad gäller bekämpningen av överträdelser av reglerna på miljöområdet kommer kommissionen att försöka spela en mer aktiv roll, vilket inbegriper att den, om så behövs, kommer att begära återbetalning till gemenskapens fonder i enlighet med artikel 24 i förordning nr 4253/88. Det är väsentligt att kommissionen snarast förses med all nödvändig information av såväl regionala och statliga myndigheter som av de icke enskilda organisationerna. Om de statliga och regionala myndigheterna aktivt deltar i kontrollkommittéerna i de program som på något vis är känsliga ur miljösynpunkt kommer detta också att bidra till att strukturfondernas ingripanden sker i respekt med miljölagstiftningen. 77 (RÅDET) 6. GLOBALT STÖD SOM INSTRUMENT FÖR LOKAL UTVECKLING Rådet anser att kommissionen bör öka sina ansträngningar för att klargöra vilken roll de förmedlande organen har och hur de fungerar vad gäller förvaltningen av övergripande stöd som beviljats av strukturfonderna. Kommissionen bör dessutom förstärka kontrollen och uppföljningen. Användningen av detta instrument kan bara anses tillfredsställande om en strikt ekonomisk kontroll av insatserna påvisar ett bättre förhållande mellan kostnader och intäkter samt en minskad risk för oegentligheter jämfört med vad som konstaterats av revisionsrätten. Kommissionens svar För övrigt anser kommissionen att klara riktlinjer för de förmedlande instansernas roll och arbetssätt ges i artikel 6. 1 i förordning 4254/88. Kommissionen betonar att det är medlemsstaterna som utser de förmedlande instanserna, i samråd med kommissionen, naturligtvis. Det är alltså medlemsstaterna, särskilt eftersom de har subsidiärt ekonomiskt ansvar för förvaltningen av gemenskapsstödet, som i första hand svarar för att man på bästa sätt tillämpar de riktlinjer som anges närmare i den vägledning om globalt stöd som kommissionen utarbetat. Kontrollen och uppföljningen av det globala stödet är lika stränga som för alla andra stödformer. Kommissionen noterar att revisionsrätten inte konstaterat några grövre oegentligheter på området. (RÅDET) 7. GEMENSKAPENS GRÄNSÖVERSKRIDANDE SAMARBETE (INTERREG) INITIATIV TILL INTERREGIONALT OCH Revisionsrätten noterar att detta initiativ till stora delar har genomförts med hjälp av åtgärdsprogram som inte alltid motsvarar initiativets gränsöverskridande karaktär. De svårigheter som hänger samman med dess förvaltning lägger hinder i vägen för en sammanfattande bedömning av vilken verkan de finansierade programmen haft och försvårar granskningen av i vilken utsträckning de kompletterat andra insatser. Kommissionen medger att förvaltningen är komplicerad och att problem förelegat. Den har vidtagit nödvändiga åtgärder för att utvidga tillämpningsområdet och klargöra i begreppet för de berörda medlemsstaterna vad som gränsöverskridande karaktär när det gäller dessa insatser. ligger Rådet uppmanar kommissionen att gå vidare i sina ansträngningar att förbättra effektiviteten hos detta initiativ. Kommissionens svar förhandlingar om åtgärdsprogrammen Vid de föregick kommissionens beslut om godkännande gjorde kommissionen stora ansträngningar för skulle vara rörande gränsöverskridande att åtgärder och beslut INTERREG IIA som samarbete 78 tillfredsställande. Särskilt stödde kommissionen sig då på de goda erfarenheter som redan gjorts i vissa gränsregioner och den underströk hur viktigt det är politiskt att ha ett gemensamt synsätt i gränsöverskridande frågor. Dessutom beviljade kommissionen, i enlighet med artikel 7 i ERl il- förordningen, ekonomiskt stöd till "sammanslutningen av europeiska gränsregioner" för att den skulle kunna ge tekniskt stöd till och lansera det gränsöverskridande samarbetet i gemenskapsinitiativet INTERREG II i dess helhet. Syftet med detta är att underlätta gemenskapsinitiativets genomförande genom att utbyte av erfarenheter mellan de olika gränsregionerna liksom att sprida och uppmuntra användandet av fungerande arbetssätt. (RÅDET) 8. UPPFÖLJNING, KONTROLL OCH UTVÄRDERING Revisionsrätten hävdar samtidigt som den erkänner de insatser som gjorts särskilt i fråga om att klargöra de relevanta texterna, att det är nödvändigt att förbättra och intensifiera utvärderingen av varje led, i synnerhet vad gäller det förberedande stadiet och delrapporterna om genomförandet. Rådet betonar den grundläggande betydelsen av en utvärdering a priori för att säkerställa en effektiv användning av strukturfonderna och uppmanar kommissionen att till fullo beakta revisionsrättens iakttagelser när programmet skall genomföras. Kommissionens svar Inom ramen för strukturfonderna har kommissionen genomfört en mängd utvärderingar med tre huvudsakliga prioriteringar. 1. 2. 3. En bättre styrning av arbetsgången vid utvärderingar för att dessa skall hålla en hög och jämn kvalitet. Fyra handledningar, som ger instruktioner om arbetsgången vid utvärderingar, har först framställts och sedan spridits till berörda instanser inom och utom förvaltningen (till olika experter och konsultbyråer). Man håller på att utarbeta en referensram som skall användas vid utvärderingar på förhand och i efterhand, med standardiserade indikatorer och en möjlighet att bättre uppskatta påverkan pä sysselsättningen. Att sprida och uppmuntra genomförandet av utvärderingar. I detta syfte anordnade kommissionen en konferens om utvärdering inom strukturpolitiken i november 1995. Den samlade 250 deltagare frän nationell och regional förvaltning som direkt eller indirekt berörs av utvärdering inom strukturpolitiken. En konferens inriktad på mer tekniska frågor hölls i december 1996. På verksamhetsplanet har kommissionen genomfört en utvärdering av den ekonomiska och sociala sammanhållningen i dess helhet, och i denna utgör strukturpolitiken stöttepelaren. Detta till offentliggörandet av den första rapporten om sammanhållning som kommissionen lagt fram i enlighet med fördragets artikel 130b ledde Kommissionen vidtar denna åtgärd i samarbete med de nationella och regionala myndigheterna i syfte att få fram en etapprapport med utvärdering av den 79 Kommissionen har, i samarbete med de nationella och regionala myndigheterna, inrättat en ram för etapputvärderingar för den verksamhet som pågår under perioden 1994-99. Med hänsyn tagen till de beslut som måste fattas angående planeringen av mål 2 har kommissionen tagit initiativ till en utvärdering i efterhand av de åtgärder som samfinansierats enligt mål 2 för perioden 1989-93. Kommissionen betonar att den lägger stor vikt vid frågan om utvärdering men vill visa på de problem som är förknippade med denna procedur, med hänsyn till begränsningarna vad gäller kvalitet och omfattning av de fakta som härrör från regionerna och länderna. KAPITEL 5 DET SOCIALA OMRÅDET, STIMULANS AV FÖRETAG (SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG), UTBILDNING (RÅDET) 1. FÖRVALTNING AV EUROPEISKA SOCIALFONDEN (ESF) Rådet är medvetet om att socialfonden överbelastas, och om att detta håller på att bli ett återkommande problem. Rådet uppmanar kommissionen att tillämpa de gällande finansbestämmelserna strikt för att säkerställa att budgeten genomförs i enlighet med planeringen och tillgången till anslag. När det gäller gemenskapsinitiativ anser rådet att de olika åliggandena och uppgifterna som gäller förvaltning och kontroll inom kommissionen bör separeras verksamhetsmässigt, samtidigt som en heltäckande och effektiv samordning säkerställs på samtliga nivåer. De interns* åtgärderna för förbättrad förvaltning av fonden bör vara enhetliga och vidtas enligt en fastställd tidsplan. Kommissionens svar Kommissionen erkänner vikten av att garantera att förvaltning och kontroll hålls åtskilda inom i olika avdelningar. Inom ramen för SEM 2000-programmet har GD V omorganiserats den 17 juli 1996. I och med denna ändring skapades ett direktorat lör resursförvaltning, där man har samlat torde och av mänskliga och finansiella resurser, revision, kontroll och utvärdering. Denna nya organisation • i kraft sedan den 1 september 1996. Den nya enheten för revision och kontroll som är skild fr : i ekonomienheten kommer hädanefter att utföra all horisontell kontroll av all verksamhet inom GD V, även sådan som inte berör Europeiska social fonden. 80 (RÅDET) 2. SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG Rådet anser att det är nödvändigt att en definition som ligger nära verkligheten tillämpas enhetligt med hjälp av exakta kriterier. Insatserna till förmån för små och medelstora företag bör omorganiseras så att företagens verkliga behov beaktas. Det bör bli lättare för företagen att få tillgång till de befintliga instrumenten. Ansträngningar bör göras för att medlen för och resultaten av gemenskapsinsatserna på området bättre skall kunna bedömas. Kommissionens svar Kommissionen delar rådets uppfattning att det är viktigt med en tydlig definition av "små och medelstora företag" vilket har lett till att kommissionen antagit en rekommendation till medlemsstaterna (EGT nr L 107, 30. 4. 96). Enligt denna skall samtliga program och gemenskapsåtgärder hädanefter åberopa sig på samma regler för att definiera "små och medelstora företag", "små företag" och "mikro-företag". Rekommendationen innehåller exakta definitioner som bygger på antal anställda, omsättning och graden av självständighet, vilket gör det möjligt att rikta stödåtgärder till de företag som, på grund av sin storlek, verkligen behöver särskilt stöd. Tack vare denna rekommendation ökar konsekvensen och öppenheten i de program och stödåtgärder som riktar sig till denna typ av företag, genom att göra programmen mer lättillgängliga och följaktligen effektivare. Kommissionen kan bara hålla med rådet om att det vore önskvärt med en omorganisation av insatserna till förmån för små och medelstora företag inom Europeiska socialfonden. Samtidigt vill den påminna om den avgörande roll medlemsstaterna själva spelar när det gäller avgöranden om dessa insatser. I gengäld är kommissionen mycket lyhörd för behovet att göra det lättare för de små och medelstora företagen att få tillgång till de befintliga instrumenten. I samband med att det generaldirektorat som har ansvar för politiken som berör dessa företag nyligen omorganiserades skapade kommissionen därför en enhet, inom ett nytt direktorat, ansvarig för bland annat dessa frågor. I den ovannämnda rekommendationen uppmanas medlemsstaterna och kommissionens tjänstemän att vidta nödvändiga åtgärder för att de i den statistik de upprättar skall kunna använda sig av enhetliga storleksklasser, enligt de gränsväfden som fastställts för att definiera "små och medelstora företag", "små företag" respektive "mikroföretag". Samtliga generaldirektorat har gjorts uppmärksamma på hur viktigt det är att de anpassar de databaser som ligger till grund för statistik, eftersom detta skulle göra det lättare att samordna alla de åtgärder och program som berör de små och medelstora företagen och att utvärdera de framsteg som gjorts i kommissionens nästa rapport om samordning av åtgärderna till förmån för små och medelstora företag och för hantverksnäringen. (RÅDET) 3. DIALOG MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER Rådet anser att åtgärderna för att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter bör inriktas på ett mer ändamålsenligt sätt och betonar att det är nödvändigt med 81 en strängare kontroll av konstruktiva initiativ för vilka gemenskapsfinansiering beviljas. Kommissionens svar För att göra dessa åtgärder mer ändamålsenliga har kommissionen fört in förhållandet kostnad/effektivitet och "mervärde för Europa" bland de kriterier som används vid bedömningen av bidragsansökningar som faller under de budgetrubriker som berör dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Vad gäller kontrollen har kommissionen utfört flera kontrolluppdrag på plats hos stödmottagarna och den har för avsikt att utvidga denna verksamhet. KAPITEL 6 DE FINANSIELLA INSTRUMENTEN FÖR MIUÖN: "LIFE" OCH DESS FÖREGÅNGARE (RÅDET) Rådet noterar att den första etappen av programmet kännetecknades av bristande grundlighet när vissa projekt utvaldes och förvaltades. Finansieringen försenades något och även revisionen var otillräcklig. Rådet anser att kommissionen bör tillämpa strängare och mer selektiva kriterier samt betona kontrollen och uppföljningen av projekt som genomförs. Rådet är medvetet om kommissionens insatser för nödvändiga förbättringar inom det nya Life Il-programmet, och det understryker dessutom behovet av att de berörda myndigheterna på samtliga administrativa nivåer i medlemsstaterna informeras om resultaten. Kommissionens svar Kommissionen betonar att man grundligt sett över och förbättrat projekturvalet för det finansiella instrumentet för miljön (LIFE) i samband med att LÏFE II sattes igång. En broschyr med information om urval och urvalskriterier sprids varje år i stor upplaga. En förvaltningskommitté som består av medlemsstaternas företrädare undersöker alla projekt. Kommittén yttrar sig efter omröstning, innan kommissionen fattar beslut. Genom den nya förordningen stärks den tekniska och ekonomiska uppföljningen av pågående projekt inom LIFE Il-programmet ytterligare. Numera skall programmen utvärderas i efterhand av en kontrollgrupp, som är fullt verksam sedan början av budgetåret 1996. När förordningen i november 1995 sågs över, fick rådet och parlamentet en första utvärdering av programmet LIFE 1. Slututvärderingen av projekten inom LIFE I görs när de har avslutats (i slutet av 1998) och resultaten kommer att delges institutionerna, medlemsstaterna och berörda parter. 82 KAPITEL 8 FINANSIELLA INSTRUMENT OCH BANKVERKSAMHET (RÅDET) 1. LÅN INOM RAMEN FÖR DET NYA GEMENSKAPSINSTRUMENTET (NGI) OCH RÄNTESUBVENTIONER TILL JORDBÄVNINGSDRABBADE REGIONER I ITALIEN Revisionsrätten har genomfört en mer detaljerad undersökning av två operationer ("Industrizoner" och "Skolor") och anser att syftet med dessa två operationer, särskilt skapandet av sysselsättningstillfällen, inte uppnåtts fullt ut. Rådet, som begränsar sig till aspekter som rör ansvarsfrihet för budgeten uppmanar kommissionen att i framtiden samordna sina insatser bättre med de lokala myndigheterna. Kommissionens svar framhålls som det i kommissionens antalet Så sysselsättningstillfällen inte ett villkor för lånet utan ett mål. Det kunde inte uppnås helt och hållet av åtskilliga anledningar, bland annat konjunkturutvecklingen. Inte desto mindre håller kommissionen med rådet om vikten av att i framtiden bättre samordna sina insatser med de lokala myndigheterna. preliminära svar var (RÅDET) 2. EUROPEISKA INVESTERINGSFONDEN (EIF) Revisionsrätten anser att den skall granska EIF:s räkenskaper. Kommissionen kommer att ta initiativ för att ett tillfredsställande resultat skall uppnås för samtliga berörda institutioner. Rådet noterar dessa preciseringar och förväntar sig en snabb lösning på problemet. Kommissionens svar Diskussionerna mellan berörda för revisionsrättens kontroll av gemenskapens deltagande i Europeiska investeringsfonden har ännu inte slutförts. Kommissionen lämnar ingen möda ospard för att så snabbt som möjligt komma fram till en överenskommelse. institutioner och organ angående formerna 83 KAPITEL 9 FORSKNING: programmet "Mänskliga resurser och rörlighet" (RÅDET) Revisionsrätten noterar att det har förekommit betydande förseningar när det gäller att genomföra vissa delar av programmet. Samordningen mellan de olika generaldirektorat (GD) som ansvarar för genomförandet av olika delar av programmet har inte varit tillräcklig för att säkerställa att de allmänt sett mest förtjänstfulla projekten erhållit stöd. Revisionsrätten noterar också att ett betydande antal stipendiater erhållit stöd enligt programmet under förutsättningar som inte garanterar större rörlighet. Det har visat sig att industriella forskningslaboratorier inte deltar i tillräckligt stor utsträckning. Dessutom har det inte kunnat påvisas att programmet bidrar till att främja den eftersträvade sammanhållningen. Rådet delar den oro som revisionsrätten ger uttryck för. Rådet noterar likväl att kommissionen har använt sig av erfarenheterna för att få till stånd verkliga förbättringar. Rådet betonar behovet av att säkerställa en enhetlig och heltäckande förvaltning av programmet med kommissionens egna resurser och en optimal samordning mellan de berörda avdelningarna. Kommissionens svar Kommissionen erinrar om att den inom ramen för sin årsrapport 1994 punkt för punkt svarat på de anmärkningar från revisionsrätten som rådet för fram. I alla fall har kommissionen, så som rådet framhåller, dragit nytta av erfarenheterna från det särskilda programmet "Mänskliga resurser och rörlighet" genom att göra stora förbättringar på det område som täcks av programmet. Dessa förbättringar geporr»fördes på ett mycket effektivt sätt samtidigt som det särskilda programmet "Utbildning och rörlighet för forskare" (som följde på programmet "Mänskliga resurser och rörlighet") antogs och genomfördes. Bland de åtgärder som vidtogs inom ramen för detta program kan man rämna följande: Striktare regler för tillämpning av rörlighetskriteriet. De faktorer som skall underlätta mottagandet av stipendiaten i laboratoriet har tagits i beaktande, liksom i programmet "Mänskliga resurser och rörlighet". Det regelbundna informationsutbytet med andra avdelningar inom kommissionen som har med utbildning att göra har blivit mycket intensivare, särskilt som reglerna för samtliga stipendier för forskningsutbildning tillämpas på samma sätt av alla de generaldirektorat som delar ut sådana stipendier. Industrins deltagande vid genomförandet av programmet har utökats (fler forskare från industrin har deltagit i de olika grupper som utvärderat projekten, urvaïet av 84 projekt har gjorts med tanke på industrin, en arbetsgrupp har bildats för att studera industrins deltagande i programmet). Tillämpningen av principen om sammanhållning har förbättrats. Förutom att de åtgärder som planerats och framgångsrikt genomförts i samband med programmet "Mänskliga resurser och rörlighet" har gjorts kraftfullare, har också en arbetsgrupp bildats för att granska de minst favoriserade regionernas deltagande i programmet. En första rapport och rekommendationer från gruppen lades fram i programkommittén den 23 februari 1996. KAPITEL 10 ÅTGÄRDER TILL FÖRMÅN FÖR LÄNDERNA I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA, DE NYA OBEROENDE STATERNA I F. D. SOVJETUNIONEN SAMT MONGOLIET (RÅDET) Revisionsrätten har inriktat sin revision det budgetmässiga genomförandet av programmen Phare och Tacis. Rådet håller med om revisionsrättens iakttagelser och uppmanar kommissionen att även i fortsättningen eftersträva förbättrad effektivitet hos de två programmen i fråga i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet, men är medvetet om att kommissionen måste bedriva sin verksamhet i ett synnerligen besvärligt område. Rådet önskar understryka bl. a. följande punkter: Förfarandet med anbudsinfordran skall tillämpas strikt i samband med tilldelning av kontrakt inom ramen för de två programmen. Systematisk övervakning och utvärdering skall krävas innan beslut om förnyelse av ett program fattas. Samordningen mellan parterna skall förbättras i varje operation. Det skall säkerställas att konkreta åtgärder följer efter genomförda undersökningar, särskilt inom ramen för Tacis. Rådet förväntar sig slutligen att kommissionen föreslår förbättringar när det gäller genomförandet av de två programmen och rapporterar om personaladministrationen i delegationerna utanför gemenskapen. 85 Kommissionens svar a) 1. • • Tacis Kommissionen tillämpar strikt det anbudsförfarande som fastställts i Tacis och budgetförordningen. Reglerna lyder som följer: Underhållsavtal: Direktupphandling upp till 150 000 ecu. Direktupphandling efter underhandsförfrågningar för kontrakt mellan 150 000 ecu och 300 000 ecu. Selektiv upphandling över 300 000 ecu (200 000 ecu när den nya Tacis- förordningen träder i kraft). Leveransavtal: Direktupphandling efter underhandsförfrågningar upp till 50 000 ecu. Öppen upphandling över 50 000 ecu. Kommissionen förbereder för närvarande igångsättandet av en grundlig och uttömmande utvärdering av Tacis-programmet och de resultat som uppnåtts hittills. Denna utvärdering skall ligga till grund för framtida beslut om en fortsättning av programmet. Samordningen mellan alla de parter som är i programmets genomförande har stadigt förbättrats. För närvarande sker en aktiv samordning mellan Tacis och medlemsstaterna, EBRD, internationella finansinstitut och andra givare i informella fora av olika sammansättning. inblandade När programmet nyligen hade börjat tillämpas förelåg ett reellt behov av att analysera situationen i Tacis-länderna. Nu kan Tacis byggas vidare med hjälp av den erfarenhet som förvärvats under programmets första period och det är möjligt att koncentrera sig mera på programmets verkliga mål: att förse deltagarländerna med tekniskt bistånd och till dem överföra europeiskt know-how. Bara i vissn typer av fall får Tacis fortfarande förfrågningar om att finansiera förberedande undersökningar (före investeringar), till exempel inom ramen för samarbetet med EBRD enligt Bangkok-avtalet. I detta speciella fall skall det noteras att 74 % av de studier som finansierades av Tacis för år 1995 var knutna till ett investeringsprojekt. 86 b) Phare För att begränsa antalet kontrakt och det administrativa arbetet för både partnerlandet och kommissionen har kommissionen upprättat 13 sektoriella ramavtal, vilka i princip kommer att användas vid värden som understiger 300 000 ecu. inte kan användas kan man välja att genomföra Om ramavtalen direktupphandling, i normalfall efter underhandsförfrågningar, för kontrakt upp till 50 000 ecu. i vissa fall Alla övriga anbud skall vara förenliga med artikel 118 och går därför först ut pä Internet, och därefter följer en officiell förhandskvalificering. Förteckningen upprättas sedan på grundval av denna. En ny handbok för övervakning och utveckling har tagits fram för Phare-programmet. Däri föreskrivs uttryckligen en årlig översyn av varje sektorsprogram, som skall ligga till grund för beslut om fortsatta bidrag till respektive sektor. Phares förvaltningskommitté kommer att innan den yttrar sig om kommissionens finansieringsförslag. ta dessa översyner i beaktande c) Personaladministrationen i delegationerna utanför gemenskapen Den efterfrågade rapporten återfinns nedan, i avsnittet med iakttagelser angående utgifter för personal och administration i europeiska gemenskapemas institutioner och organ. KAPITEL 11 SAMARBETE MED UTVECKLINGSLÄNDER OCH TREDJE LAND (MED UNDANTAG AV LÄNDERNA I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA) (RÅDET) Revisionsrätten ägnar huvuddelen av detta kapitel åt resultatet av sin kontroll av lagenlighet, regelmässighet och sund ekonomisk förvaltning av de utgifter som rör stödprogrammen för strukturell anpassning (Paas), till Medelhavsländerna. Rädet 87 anmodar kommissionen att följa revisionsrättens rekommendation som uppmanar kommissionen att undersöka samtliga länders budget för att förvissa sig om att den aktuella budgetstrategin är förenlig med det anpassningsprogram som används, uppmanar kommissionen att överväga en mer rationell fördelning av sina personalresurser för att förbättra villkoren för genomförande och organisation av uppföljningen av stödprogrammen. Kommissionens svar Omdelegeringen av ansvar enligt SEM 2000 gör att direktoraten kan rationalisera ansvarsområdena. De tekniska enheterna (och de nya enheterna för ekonomiskt samarbete, som övertagit en del av enhetens tidigare uppgifter) arbetar inte längre administrativt med upphandling och avtalsförhandling, vilket göi att de under hela projektomgången kan gå i bräschen för projekt inom sina respektive områden (faktiskt en sådan uppgiftsfördelning som förordades i den nyligen genomförda internrevisionen). De geografiska enheterna kan i sin tur nu utföra sina politiska och samordnande uppgifter gentemot våra partnerskapsländer mer effektivt. Det bör också betonas att en ny ekonomtjänst vardera inrättats vid enheten för Mashreg och enheten för Maghreb. Man har också beslutat att koppla in DG II på problemet. Slutligen har man också beslutat om stärkt samordning med Internationella valutafonden och Världsbanken. Den budgetansvariga myndigheten har på kommissionens begäran beslutat att högst 3 % av disponibla anslag skall beviljas medelhavsländerna för 1996 för att förbereda, följa upp och utvärdera gemenskapsfinansierade projekt och program i dessa länder. KAPITEL 13 KOMMISSIONEN (PERSONALUTGIFTER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER FÖR EUROPEISKA KOMMISSIONENS DELEGATIONER) FINANSIELL OCH ADMINISTRATIV FÖRVALTNING AV TILLGÅNGARNA (MED UNDANTAG AV FORSKNING) (RÅDET) Revisionsrätten påpekar skillnader i tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och de okala föreskrifterna i delegationerna, särskilt vid lokal anställning och i fråga om den särskilda ordning som gäller för den administrativa och tekniska persoralen. När det gäller lokal decentraliserad förvaltning har revisionsrätten konstaterat vissa svagheter eller brister, i budgetförordningen om decentralisering. Revisionsrätten anser även att det är nödvändigt över att delegationernas lösa egendom. särskilt beträffande de nya bestämmelserna justera de permanenta inventarieförteckningarna Rådet noterar att kommissionen är i färd med att följa revisionsrättens rekommendationer och uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar i denna riktning. Rådet betonar vikten av en strikt tillämpning av reglerna i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och gällande ordning för lokalt anställda i kommissionens delegationer. Rådet efterfrågade en rationalisering av personaladministrationen. Kommissionens svar a) Förvaltning av de externa delegationerna Bestämmelser om anställningsvillkor för lokalt anställd personal I början av augusti 1996 hade 100 delegationer fått sina lokala bestämmelser. De som fortfarande saknar dem är vissa delegationer i Centraleuropa eller före detta Sovjetunionen (bl. a. Albanien, Tjeckien och Georgien) samt delegationer där särskilda problem uppstått antingen avseende verksamheten (Algeriet) eller av juridisk natur (bl. a. i Kina, Canada och Japan). Det återstår också att fastslå de lokala bestämmelserna för vissa kontor där ett mycket begränsat antal anställda arbetar (Belize, Tonga). Särskilda bestämmelser för administrativ och teknisk personal vid vissa delegationer Kommissionen fortsätter sina undersökningar för att enligt revisionsrättens riktlinjer genomföra bestämmelser som är anpassade till lokal administrativ och teknisk personal som har sitt ursprung inom gemenskapen. Man kommer vid undersökningarna att ta hänsyn av anmärkning, med begäran om en personalförvaltningen, av den 11 mars 96 i samband med beslutet om ansvarsfrihet. rationalisering rådets till Fastställande av löneklass vid den första inplaceringen och vid ändring av inplaceringen för lokalt anställd personal Med anledning av rättens anmärkningar (se kommissionens svar under punkt 13. 16) tillämpas nu förfarandet för kontroll av inplacering i lönegrad. Syftet är att tvinga de lokala byråcheferna till noggrannare kontroll av tilldelade löneklasser. Fortlöpande inventarieförteckningar över lös egendom • • • delegationer Samtliga inventarieförteckningar. balansräkningen. har nu tillställt huvudkontoret Informationen kontrolleras innan den förs datoriserade i in Huvudkontoret kan nu tack vare dataprogrammen skilja ut tillgångar vars värde underskrider det fastställda gränsvärdet på 350 ecu. Regelbundna påminnelser görs om förfarandena för att stryka inventarier ur förteckningarna, vilket kontrolleras på plats vid besök på delegationerna. Kommissionen bekräftar däremot att den inte kan följa rättens anmärkning om inte inventariernas placering vid delegationerna. För att inventarieförteckningarna 89 ständigt skall behöva uppdateras, översänds de till huvudkontoret sorterade per delegationsbyggnad (och inte per lokal). Tjänstebilar • • De nya bestämmelserna om tjänstefordon och bruk av eget fordon i tjänsten trädde i kraft den 15 juli 1996. Uppföljningen av chaufförernas övertid kontrolleras närmare. Användning av alternativa transportmedel uppmuntras (t. ex. att använda flygbussar för transport till och från flygplatser). - Administration av årlig semesterledighet • Åtgärder för att minska antalet semesterdagar som förs över från ett budgetår till ett annat gav följande uppmuntrande resultat: - överföring från år 1993 till 1994 : 240 berörda tjänstemän - överföring från år 1994 till 1995: 275 - överföring från år 1995 till 1996: 204 Ökningen har nu hejdats. I kombination med en mer krävande tidsplan och en mer närgången genomgång av skälen till överföringarna har åtgärderna gett kommissionen större administrativa möjligheter att handha semestrarna på bästa sätt. • Däremot försenades den datoriserade uppföljningen av semestrarna. Systemet håller för närvarande på att omarbetas. - Bostäder De flesta avtal med tjänstemän som bor i bostäder som kommissionen hyr ut eller äger har nu skrivits under. De återstående fallen beror på särskilda lokala omständigheter. b) Förvaltning av tillgångar (utom forskningsområdet) för I början av 1995 påbörjade kommissionen ett övergripande reformprogram förvaltningen av sina tillgångar. Programmet inriktas dels på en komplett fysisk inventering av tillgångarna, dels på att upprätta nya förvaltningsbestämmelser och -förfaranden som framledes borde förbättra förvaltningen av tillgångarna. A. Den fysiska inventeringen av tillgångarna avslutades i juni 1996 och omfattade all lös egendom vid institutionens huvudkontor i Bryssel och Luxemburg. Inventeringen omfattade 68 byggnader i Bryssel och 13 byggnader i Luxemburg, dvs. 314 238 respektive 81 482 inventarier. Man använde då en ny identifieringsteknik med streckkodade etiketter för optisk läsning, som genom datoriserade inventarieförteckningar bör göra den framtida användningen snabbare och tillförlitligare. 90 Den statistiska felmarginal som konstaterades vid inventeringen understiger 1 %o, vilket får anses godtagbart. Det officiella systemet för förvaltning av lös egendom SYSBIEN uppdateras nu w,<\ utgångspunkt i inventeringsresultaten. Informationssammanställningen bör vara klar den 31. 11. 1996. Sammanställningen kommer att kompletteras med en rad begränsade ingripanden inom vissa sektorer och platser, till exempel avseende: • • • transporttjänsten kontoren i unionen kommissionens kontor i Strasbourg Eftersom cirka 100 000 ärenden skall behandlas före den 31. 12. 1996 kommer inventarieställningen då att göra det möjligt att förse kontrollinstansen med tillförlitliga siffror som troget redovisar det befintliga beståndet. B. Egendomsförvaltningen utgör den andra delen av programmet För att informationen från inventeringen även i fortsättningen skall vara tillförlitlig har kommissionen beslutat följande: • • att upprätta en ny inventeringsförordning, att ändra principerna för och förvaltningen av egendomen Kommissionen antog den nya inventeringsförordningen den 21 december 1995. Tillämpningsföreskrifter för förordningen håller på att utarbetas, vilket bör göra det möjligt att decentralisera egendomsförvaltningen från och med den 1 januari 1997. Inventarieförteckningens tillförlitlighet kommer att kontrolleras genom regelbundna fysiska inventeringar enligt finansförordningens föreskrifter om fysisk inventering vart tredje år. I praktiken delas den fysiska inventeringen upp genom att en eller flera delinventeringar görs varje månad. SÄRSKILDA RAPPORTER AV BETYDELSE Specialrapport nr 3/94 om genomförandet av interventionsåtgärder enligt den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (RÅDET) Rådet påpekade att det önskade att kommissionen utvärderar den gemensamma marknadsorganisationens interventionsordning efter det att reformen till fullo har börjat tillämpas. Rådet uppmanade även kommissionen att granska vilka åtgärder som återstår att vidta i fråga om förvaltning av lagren och att lägga fram lämpliga förslag. Kommissionens svar Under perioden mars 1993 till mars 1996 skedde inte någon intervention från myndigheternas sida inom sektorn för nötkött. Perioden kunde utnyttjas till att förbättra bestämmelserna för hur i enlighet med revisionsrättens anmärkningar i specialrapport nr 3/94. interventionsordningen skall användas, till människan. Det är ännu för Sedan dess har nya stödköp blivit nödvändiga på grund av den kris sektorn för nötkött genomgår efter publiceringen av information om risken att bovin spongiform encefalopati (BSE) kan spridas tidigt att utvärdera hur lagerhållning) sedan interventionsordningen fungerar (köpe- och försäljningsvillkor, köpen återupptogs i april 1996. Det är värt att notera att vid detta datum (den 31 mars 1996) så uppgick det osålda ton (slaktviktsekvivalent), huvudsakligen beläget i Förenade kungariket (se lagerställningen i bifogade tabell). till mer än ungefär 8 000 lagret inte 92 NÖTKÖTT UPPGIFTER INOM RAMEN FÖR ARTIKEL 27 I FÖRORDNING (EEG) NR 859/89 INTERVENTIONSKÖP- OCH FÖRSÄLJNING STÄLLNING I SLUTET AV MARS 1996 BILAGA OSALT LAGER PER DEN 31. 12. 1995 KOP FR. 0. M. DEN 1. 1. 1996 FÖRSÄLJNING FR. 0. M. DEN 1. 1. 1996 OSALT LAGER PER DEN 31. 03. 1996 K Ö TT M ED BEN - 3 - - - - - - - - 3 3 K Ö TT U T AN BEN - 68 - - - - 36 345 - - 5. 072 5. 521 8. 119 BELGIEN DANMARK * TYSKLAND GREKLAND SPANIEN FRANKRIKE IRLAND ITALIEN LUXEMBURG NEDERLÄNDERNA F Ö R E N A DE KUNGARIKET SUMMA S L A K T V I K T S EKVIVALENT * Korrigerad SUMMA SUMMA VARAV FOR URBENING K Ö TT MED BEN K Ö TT UTAN BEN - 71 - - - - 36 345 - - 5. 072 5. 524 8. 122 - - - - - - - - - - " - - - - - - - - - - - - 93 - 10 - - - - 30 - - - 65 105 154 - - - - - - - - - - " - " 154 K Ö TT M ED BEN - 3 - - - - - - - - ^ 3 3 K Ö TT U T AN BEN - 58 - - - 6 - 345 - - 5. 007 5. 416 7. 965 SUMMA - 61 - - - 6 - 345 - - 5. 007 5. 419 7. 968 Specialrapport nr 4/94 om mujön i städer (RÅDET) Revis? »nsräit»1 \ knmi&lwtii %at\&ih :ïi åf&ktferaa på detta område ber ingå I planen för stadsplanering pa iängn- u5f t, ?Ai förslagen är bristfälliga i fråga oui vilket arbete som skal! uffoY*A« «vb u' ta'iiradet meDlat; avdelningarna bör förbättras för sit w*Mwik:i "<i tiJifor V'CK splittring» Revisionsrätten rekcmi. rwni";. ai såväl gemenskapsnivå &cw m ^ UJVÎ >< h att koimnissiouen skall se till att varje åtgärd genomföre noggr^ii! OQU n^n wlklu. ' >f ett sttgäadevna samordnas effektivt på • Rådet, uppmanar kommisb^nt^ iJJ ta h-a syn till tror denna rapport kommer att följas upp. Kommissionens svar Kommissionen håller med om att stadsplanering blir en allt viktigare komponent i Qtt antal program och gemenskapsinitiativ. Därför bildades i början av år 1995 en enhetsövergripande arbetsgrupp för frågor som rör städer. Den samlas regelbundet och arbetar för att förbättra, samordningen av gemenskapens åtgärder. \ <^' *T t i,im» Ml vAempel den klausul som. Vad g dier saihordiuugt it ) °> lv. , t n\ jnogats i den atunoi,rrf «* l«»i"*t wWig mi ny» uibam pilotprojekt, publicerad i LGT nr C 319, 30 11 95, s *J "I n>0, pui k vi gi!n alla åtgaider som ingår i den IU-1 m At* ù\. foit&L'gna projekten är en iokab myndighetens JI \<ii^mu¥u nödvändig komponci. i JI )i»iqxrxi tiiiiovals, soci' ta-nomisk strategi som ^odkanns av del lokala paît »u^kipJ orh un siki<- på aft ios särskilt definierade urbana pioblera eller torefup* tr^/nio? p*obUm på eP haboai* sätt". Specialrapport rar 3/95 om genomförandet m organisationen av marknaden för får- och getkött interve< "tionsåtgärder eidigii: (RÅDET) att rekommenderar statistikens kvalitet och särskilt Revisionsrätten översändningstid förbättras, vît sy&îvjret fö>: prisnotering blir nier tillförlitligt, att kontrollen av bidragen förmäl Vs. «tf medlemsstaterna förstärker kontrollen av den privata lagerhålmuiftcn,, att konunisJonen undersöker alternativ till nuvarande bestämmelser, *j"skilt î sj/ffr* fil i sioYre utsrräckning inrikta dem på stöd till producenter i '. vi^y^r&tS' t ^ b i ^i <ccn samtidigt se över begreppet missgynnat område för fct» **£ vink i föFjdc:* detta kan få för bidragen samt att kommissionen granskar aifpWj^'ei? ,!?sl <^">L. tf!«i sywtcnet med uppfödning till tunga slaktkroppar,, 94 Rådets behöriga organ har granskat revisionsrättens rapport och rådet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till slutsatserna i rapporten från denna grupp. Kommissionens svar Kommissionen tar fasta på rekommendationerna till medlemsstaterna om förbättring av statistikens kvalitet och översändningstid och om förstärkning av kontrollen av den privata lagerhållningen. Kommissionen har däremot inte för avsikt att föreslå rådet att avskaffa systemet med uppfödning till tunga slaktkroppar. Systemet är resultatet av en besvärlig kompromiss i rådet. Däremot kommer kommissionen att före nästa odlingsår att förbättra styrningen av det, genom att åtgärder som skall ge effektivare kontroller. Vad gäller rekommendationen om att i större utsträckning stödja producenter i missgynnade regioner ansluter sig kommissionen till den majoritet av medlemsländer som inte deltog i dessa rekommendationer. Specialrapport nr 4/95 om förvaltning av EUGFJ - utvecklingssektionen utgifter i Portugal under perioden 1988-1993 (RÅDET) Rådet noterar att de behöriga portugisiska myndigheterna avser att i samarbete med kommissionen förbättra interna förfaranden för förvaltnmg, kontroll och uppföljning av de program som finansieras inom detta område. 95 Kommissionens svar 1. 2. 3. Rapporten är ett resultat av en särskild revision som genomfördes av revisionsrätten under perioden juni-november 1994 efter en begäran som framlades av Europaparlamentets ordförande i februari samma år. I rapporten togs svagheterna i förvaltnings- och kontrollsystemet upp, liksom de enskilda fall som revisionsrätten bedömt som oregelmässiga. Kommissionen har utnyttjat sin rätt att gå i svaromål, och bestridit vissa av revisionsrättens påståenden. I andra fall har kommissionen förbundit sig att identifiera de aktuella fallen, reda ut dem med medlemsstaterna i fråga och om så krävs vidta åtgärder för att rätta till situationen. För att fullgöra dessa åtaganden har kommissionen inlett en skriftväxling med de portugisiska myndigheterna, och ett möte har hållits i Lissabon med de organ som ansvarar för förvaltningen av EUGFJ:s utgifter. 4. Slutsatserna därav är följande: 4. 1 I frågan om uppdelning av förvaltnings- och kontrollfunktionerna mellan olika organ har en lösning skapats genom ministeriets beslut ("Despacho") nr 32/96 och 33/96 av den 3 april 1996, samt "Portaria 130/96" av den 24 april 1996, eftersom varje organs behörighetsområde därigenom klart definieras. Kommissionen kommer noggrant att följa upp hur dessa bestämmelser genomförs och vilken verkan de får. 4. 2 Enligt revisionsrätten har man vid projekturvalet i en rad fall tagit otillräcklig hänsyn till möjligheterna att i praktiken saluföra produkten i fråga. Även om Portugal ställer ungefär samma krav som övriga medlemsländer, har man även fått gå ännu ett steg genom att införa striktare parametrar samt genomföra marknads- eller avsättningsundersöknigar för de större projekten jordbruks- och för bearbetning och saluföring av inom områdena skogsbruksprodukter. De svårigheter som revisionsrätten påpekar berodde delvis på oförutsedda förändringar på den portugisiska marknaden till följd av landets EU-anslutning och det faktum att marknaden snabbt öppnades i samband med utvecklingen av den gemensamma marknaden. Dessa effekter är värda att noggrant beakta vid framtida utvidgningar av unionen. 4. 3 I frågan om hur de urvalskriterier som avser produktionskapacitet enligt förordning (EEG) nr 866/90 följs har de portugisiska myndigheterna kunnat visa, att i varje fall där ett slakteri medfinansierats har en motsvarande neddragning av slaktkapaciteten gjorts. De projekt som tas upp av revisionsrätten hade i alla händelser godkänts enligt förordning (EEG) nr 96 355/77 innan förordning (EEG) nr 866/90 och de urvalskriterier som fastställdes genom kommissionens beslut nr 90/342/EEG av den 7 juni 1990 trädde i kraft. 4. 4 Punkt 3. 2. 7 i rapporten gäller de alltför stora förseningar vid betalningarna från mellanhänder till mottagare som konstaterats i vissa fall. Revisionsrättens påpekanden är riktiga i de tre aktuella fallen, men dessa fall är att betrakta som exceptionella. När det gäller det nämnda kooperativet måste man tillåta den tid som krävs för att ansökan skall hinna sammanställas på riktigt sätt och att ansökan om förskott skall hinna kontrolleras ur formell juridisk synvinkel. I det andra fallet beror förseningen på budgetmässiga problem i den autonoma regionen Madeira. Vad beträffar centrumet för yrkesutbildning berodde förseningen inte på tillämpningen av metoderna för översyn av priser, utan på tekniska hinder på byggnadssidan som införts av kommunen. 4. 5. Angående punkt 3. 3. 3 i rapporten Revisionsrätten hävdar att inom ramen för det särskilda programmet för jordbruksutveckling i Portugal (PEDAP) finansierade medlemsstaten det sjätte året 85 % av utgifterna inom de sanitära skyddsenheterna (Agrupamentos de Defesa Sanitaria). Med tanke på att stödmottagarna från och med det sjätte året skall stå för 20 % av finansieringen verkar denna kritik berättigad. Det aktuella fallet, som är ett resultat av en justering av referensåret i syfte att bringa ett antal projekt i fas med kalenderåret, uppfyller emellertid ändå bestämmelserna, eftersom de överskjutande offentliga utgifterna drogs av från beloppet i de slutliga ansökningarna om utbetalning. Beloppen i fråga reglerades helt och hållet genom medlemsstatens budget. 4. 6 Angående punkt 3. 3. 4 i rapporten Vad vidare angår de sanitära skyddsenheterna har revisionsrätten dragit slutsatsen att återbetalningsberättigad moms, till följd den osäkerhet som rått vad gäller momsvillkoren för stödmottagaren, i vissa fall tagits upp som bidragsberättigad utgift. Efter en utförlig kontroll som begärts av kommissionen, har de portugisiska myndigheterna kunnat slå fast att det i alla de fall där momsbelopp betraktats som bidragsberättigade rört sig om belopp som faktiskt inte kunnat återbetalas till stödmottagaren. 4. 7 Angående punkt 8. 2. 2 och 8. 2. 3 i rapporten Vad gäller de särskilda bidragen till unga jordbrukare poängteras att de enheter som ansvarade för att kontrollera att jordbruk faktiskt var de ansökandes viktigaste inkomstkälla inte disponerat över tillräckligt tillförlitlig information. Det samma gäller kravet på tillräcklig utbildning och erfarenhet. 97 Det är riktigt att denna situation är bekymmersam, men de portugisiska myndigheterna har visat en stark vilja att förbättra systemet genom att införa hårdare krav, anta en ny lagstiftningsram och, i synnerhet, genomföra tätare efterhandskontroller, för gemenskapsstöd. inom den andra ramen såsom redan skett 4. 8 Angående punkt 8. 2. 4 i rapporten Revisionsrätten har konstaterat att Portugal genom nationella krediter har finansierat fler än två projekt per stödmottagare och sexårsperiod. Enligt den nationella lagsiftningen är det tillåtet för en stödmottagare att föreslå fler än två projekt under denna referensperiod under förutsättning att det rör sig om olika anläggningar. Vad gäller areal som redovisas för kompensationsbidrag kan kontrollen förbättras genom att det integrerade kontrollsystem som inrättas genom rådets förordning (EEG) nr 3887/92 genomförs. 4. 9 Angående punkt 8. 2. 6 i rapporten Eftersom stödmottagarna i fråga om fyra olika projekt inte respekterat villkoren för gemenskapsstöd, gjordes bedömningen att stödet i fråga skulle betalas tillbaka. I ett av dessa fall valde medlemsstaten att göra om gemenskapsstödet till nationellt stöd istället för att betala tillbaka medlen, eftersom villkoren för nationellt stöd var uppfyllda. Innan de övriga fallen kan regleras krävs ytterligare förklaringar från de portugisiska myndigheternas sida. 4. 10 Angående punkt 9. 2. 8-9. 2. 10 i rapporten Vad gäller det operativa programmet till stöd för jordbrukare som drabbats av svåra väderförhållanden har revisionsrätten funnit att stöd har betalats ut till vissa projekt som inte avsett de områden som programmet omfattar. Utöver invändningarna vad gäller utgifternas berättigande som sådana, har konstaterats att medlemsstaten föreslagit ett program där landets norra region inte ingick, varefter ministeriet, efter det att programmet godkändes, beslutade om att utvidga området på så sätt att punktinsatser kunde genomföras på andra ställen. Kommissionen anser att de utgifter som gått till dessa projekt irfe är berättigade, och man kommer att dra av motsvarande belopp i samband med att programmet slutbetalas. 4. 11 Angående punkt 9. 2. 11 i rapporten 98 Inom ramen för det operativa programmet för landsbygdsutveckling i Mira har två stora projekt som tillsammans tagit emot ca 60 % av stödet gått i konkurs. Det organ som förmedlat stödet har inlett ett rättsligt förfarande för att återvinna de belopp som betalats ut och kommer att hålla kommissionen informerad om utvecklingen. 4. 12 Angående punkt 9,2. 12-9. 2. 16 i rapporten Det operativa programmet till förmån för skogsbruket: Instituto Florestal har i egenskap av stödmottagare för ett offentligt planteringsprojekt upptäckt ett försök till bedrägeri, som företogs av en privat ekonomisk aktör och där en av institutets egna anställda var inblandad. Aktören ifråga försökte komma åt bidraget i sin helhet utan att slutföra arbetet. Institutet kommer att på egen hand reglera ärendet, och återbetala de förmedlar bidraget. felaktigt utbetalda beloppen till det organ som Kommissionen kommer att se till att denna återbetalning också återspeglas i saldot för EUGFJ:s utgifter till programmet. Kontrollinsatserna i denna sektor har skärpts, både vad gäller kontroller som utförs av det förmedlande organet och av underordnade kontrollinstanser. 99 ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV KOMMENTARERNA TILL RÅDETS REKOMMENDATION AV DEN 11 MARS 1996 OM ATT BEVILJA ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKA FONDEN FÖR FÖRBÄTTRING AV LEVNADS- OCH ARBETSVILLKOR FÖR BUDGETÅRET 1994 100 (RÅDET) Revisionsrätten invänder, i sina tidigare rapporter, mot att det fortfarande måste kontrolleras att fonden inför förfarande som är förenliga med budgetförordningen, särskilt vad gäller det nästan systematiska användandet av förskottsbetalningar innan styrekonomen har godkänt dem, överföringar mellan olika avdelningar i budgeten, uppdelningen och utanordnare, anslagsöverföringens ökande betydelse, särskilt vad gäller avdelning 3, varigenom annulitetsprincipen inte efterlevs, samt att dessa överföringar inte utnyttjas till fullo året efter. av befattningarna räkenskapsförare som Rådet har noterat revisionsrättens invändningar samt fondens svar och påpekar att denna redan har vidtagit vissa av rätten önskade åtgärder. Rådet rekommenderar att fonden under 1996 även rättar sig efter rättens övriga invändningar. Det konstaterar för övrigt att de överföringar som har konstaterats av rätten inte är undantagna från gällande bestämmelser. Fondens svar Åtskiljande av funktionerna räkenskapsförare och utanordnare Det kommer att bli möjligt att separera de båda tjänsterna som räkenskapsförare och utanordnare sedan ett nytt datoriserat bokföringssystem införts. Det beräknas tas i drift under år 1997. Överföringar Det påpekas att överföringar görs i samstämmighet med artikel 6. 1 d i fondens budgetförordning. Betalningar från förskottskonton Se fondens svar på parlamentets kommentarer. Den rättsliga grunden för överföringar Se fondens svar på parlamentets kommentarer. 101 ÅTGÄRDER MED ANLEDNING AV KOMMENTARERNA TILL RÅDETS REKOMMENDATION AV DEN 11 MARS 1996 OM ATT BEVIUA ANSVARSFRIHET FÖR EUROPEISKT CENTRUM FÖR UTVECKLING AV YRKESUTBILDNING FÖR BUDGETÅRET 1994 102 (RÅDET) Centrumet understryker att det tack vare en strängare förvaltning har lyckats minska den del av sina disponibla anslag som förfaller i slutet av budgetåret eller förs över till följande budgetår och utnyttjandegraden under året av de slutliga anslagen för 1994 har förbättrats. Kommissionen har under diskussionerna sagt sig "vara beredd att stödja centrumet i dess strävanden att efterkomma rättens invändningar". Rådet erinrar om kommissionens åtaganden i frågan och uppmanar den och centrumet att göra allt för att så snart som möjligt säkerställa bästa möjliga förutsättningar för att det senare skall kunna utföra sina uppgifter, samt en effektiv budget- och finansförvaltning. Det anser att de överföringar mellan avdelningar som rätten har konstaterat inte är undantagna från de finansiella bestämmelserna för centrumet. Centrumets svar Kommissionsledamoten Edith Cresson har deltagit i ett seminarium tillsammans med styrelsen, i mars 1996. Hon framhöll då de riktlinjer Cedefop bör följa i sitt arbete. Sedan i mars 1996 har det vid varje styrelsemöte fattats beslut som skall öka Cedefops avkastning. Denna har redan ökat, trots det begränsade antalet anställda i Thessaloniki. Särskilt de beslut som rör förnyelsen av centrumet, prioriteringar på medellång sikt och höjd kvalitet på tjänsterna borde snart börja bära frukt. 103 ISSN 1024-4506 KOM(97) 48 slutlig DOKUMENT SV 01 Katalognummer : CB-CO-97-046-SV-C ISBN 92-78-15637-X Byrån tor Europeiska gemenskapernas officiella publikationer l. -2l>85 Luxemburg °H"