title: Decizia Comisiei din 10 februarie 1997 de definire a unei metodologii pentru tranziția între Sistemul European de Conturi naționale și regionale în Comunitate (SEC 95) și Sistemul European de Conturi economice integrate (SEC, a doua ediție)Text cu relevanță pentru SEE.

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European accounting system
gross domestic product
gross national product
own resources

formats: html pdf print xhtml

text: 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 3 31997D0178 L 75/44 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 15. 3. 1997 DECIZIA COMISIEI din 10 februarie 1997 de definire a unei metodologii pentru tranziția între Sistemul European de Conturi naționale ș(cid:13)i regionale în Comunitate (SEC 95) ș(cid:13)i Sistemul European de Conturi economice integrate (SEC, a doua ediție) (Text cu relevanță pentru SEE) (97/178/CE, Euratom) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, ș(cid:13)i PNB în conformitate cu SEC, a doua ediție, pe baza datelor PIB ș(cid:13)i PNB în conformitate cu SEC 95; având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, având în vedere articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul European de Conturi naționale ș(cid:13)i regionale în Comunitate (1)ș(cid:13)i articolul 6 din Directiva 89/130/CEE, Euratom a Consiliului din 13 februarie 1989 privind armonizarea calculării produsului național brut la prețurile pieței (2), întrucât Comisia prevede ridicarea rezervelor cu privire la produsul național brut (PNB) ale statelor membre înainte de 31 decembrie 1998; întrucât, dacă după adoptarea prezentei decizii se constată ș(cid:13)i alte diferențe între SEC, a doua ediție, ș(cid:13)i SEC 95, care au un impact pri- vind PIB sau PNB, Comisia va lua măsuri, în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 2223/96, de modificare a anexei la prezenta decizie; articolul 19 din Regulamentul (CEE, Euratom) întrucât nr. 1552/89 al Consiliului din 29 mai 1989 de punere în aplicare a Deciziei 88/376/CEE, Euratom privind sistemul resurselor proprii ale Comunităților (3) prevede obligația Comisiei, împre- ună cu statul membru interesat, de a verifica în fiecare an cifrele agregate care îi sunt comunicate pentru nevoile de resurse proprii, în special în cazurile notificate de Comitetul PNB; întrucât există diferențe între datele obținute prin aplicarea SEC 95 ș(cid:13)i cele obținute prin aplicarea SEC, a doua ediție; întrucât este necesar ca măsurile prevăzute în prezenta decizie să se pună în aplicare ținând seama de principiul eficienței costuri- lor, asigurându-se în acelaș(cid:13)i timp o calitate bună a estimărilor de PIB ș(cid:13)i PNB; întrucât, pentru aplicarea articolului 8 alineatele (1) ș(cid:13)i (2) din Regulamentul (CE) nr. 2223/96 privind SEC 95 este necesar să se identifice până în luna decembrie 1996 diferențele de definiții între SEC 95 ș(cid:13)i SEC, a doua ediție ș(cid:13)i să se evalueze impactul aces- tora, în vederea obținerii de date pentru produsul intern brut (PIB) întrucât măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului constituit în temeiul articolului 6 din Direc- tiva 89/130/CEE, Euratom, (1) (2) JO L 310, 30. 11. 1996, p. 1. JO L 49, 21. 2. 1989, p. 26. (3) JO L 155, 7. 6. 1989, p. 1. 4 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 3 Articolul 1 Diferențele de definiții între SEC, a doua ediție, ș(cid:13)i SEC 95, care au fost constatate ș(cid:13)i care au făcut obiectul unui acord în cadrul Comitetului PNB înainte de 31 decembrie 1996 ș(cid:13)i care exercită un impact asupra PIB ș(cid:13)i PNB, sunt prezentate în anexă. Statele membre trebuie să evalueze ș(cid:13)i să cuantifice impactul fiecărei diferențe, prin aplicarea principiului stabilit la articolul 2. Acestea trebuie să furnizeze Comisiei informațiile ș(cid:13)i explicațiile necesare cu privire la fiecare dintre aceste diferențe în conformitate cu articolul 5 din Directiva 89/130/CEE, Euratom. Articolul 2 Datele PNB bazate pe SEC, a doua ediție, ș(cid:13)i furnizate conform Directivei 89/130/CEE, Euratom, ș(cid:13)i datele PIB comunicate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului din 22 noiembrie 1993 privind aplicarea Protocolului referitor la procedura deficitului excesiv anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (1) sunt derivate din datele obținute pe baza SEC 95 ș(cid:13)i transmise de statele membre în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2223/96 prin ajustarea acestor din urmă date astfel încât să se țină seama de impactul diferențelor de definiții între SEC, a doua ediție, ș(cid:13)i SEC 95 menționate la articolul 1. Acest principiu poate fi rezumat în următoarele ecuații: (a) date PIB potrivit SEC, a doua ediție (1) Dispozițiile prevăzute la articolele 1 ș(cid:13)i 2 din prezenta decizie se aplică: (a) datelor PNB pentru anul 1998 ș(cid:13)i următorii ani, care sunt fur- nizate conform Directivei 89/130/CE, Euratom, în timp ce Decizia 94/728/CE, Euratom a Consiliului din 31 octombrie 1994 privind sistemul resurselor proprii ale Comunităților Europene (2) rămâne în vigoare; (b) datelor PIB pentru anul 1998 care sunt furnizate în cadrul Regulamentului (CE) nr. 3605/93. Aceste dispoziții se pot aplica, de asemenea: (c) datelor PNB ș(cid:13)i PIB pentru anii 1995-1997, pe care statele membre le pot furniza pe baza SEC 95 în cadrul directivei ș(cid:13)i regulamentului menționate la alineatul (1) literele (a) ș(cid:13)i (b). (2) În cazul în care se furnizează datele prevăzute la alineatul (1) litera (c), statele membre trebuie să comunice, la cererea Comisiei, valorile rezultând din diferențele de definiții între SEC, a doua edi- ție, ș(cid:13)i SEC 95. Articolul 4 În cazul în care Decizia 94/728/CE, Euratom va rămâne în vigoare după 31 decembrie 1999, Comisia va examina prezenta decizie ș(cid:13)i va lua, dacă este necesar, măsurile corespunzătoare. = date PIB potrivit SEC 95 Articolul 5 - suma valorilor cuantificate a diferențelor de definiții între SEC 95 ș(cid:13)i SEC, a doua ediție, menționate la articolul 1; Prezenta decizie se adresează statelor membre. (b) date PNB potrivit SEC, a doua ediție = date PNB potrivit SEC 95 - suma valorilor cuantificate a diferențelor de definiții între SEC 95 ș(cid:13)i SEC, a doua ediție, menționate la articolul 1. Adoptată la Bruxelles, 10 februarie 1997. Pentru Comisie Yves-Thibault DE SILGUY Membru al Comisiei (1) JO L 332, 31. 12. 1993, p. 7. (2) JO L 293, 12. 11. 1994, p. 9. 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 5 ANEXĂ MODIFICĂRI INTRODUSE PRIN SEC 95 ÎN RAPORT CU SEC 79, CARE AFECTEAZĂ ESTIMĂRILE PIB SAU PNB Listă de modificări În această anexă sunt prezentate următoarele modificări metodologice care au un impact cu privire la PIB sau PNB: 1. Criteriul reș(cid:13)edinței 2. Servicii de intermediere financiară măsurate indirect (SIFMI) 3. Asigurări 4. Beneficii din investiții directe 5. Venituri din dobânzi 6. Creș(cid:13)tere naturală a plantelor cultivate 7. 8. 9. Programe de calculator ș(cid:13)i baze mari de date Echipamente ș(cid:13)i vehicule militare, cu excepția armelor Lucrări în desfăș(cid:13)urare cu privire la servicii 10. Cheltuieli cu explorări de zăcăminte minerale 11. Consum de capital fix pentru drumuri, poduri etc. 12. Permise ș(cid:13)i redevențe 13. Evaluarea producției pentru utilizare finală proprie ș(cid:13)i a producției din activități benevole 14. Prag valoric pentru bunuri de capital 15. Criterii comerciale/necomerciale 16. Subvenții 17. Opere literare, artistice ș(cid:13)i recreative originale 18. Servicii asociate cu autorizația de utilizare de opere literare, artistice ș(cid:13)i recreative originale 19. Garaje 20. Taxe de înmatriculare a vehiculelor, plătite de gospodării 21. Salarii ș(cid:13)i plăți în natură 22. Licențe pentru utilizarea de active incorporale neproduse 23. Taxe de timbru Terminologie Se impune o remarcă preliminară în materie de terminologie. Se observă că o serie de concepte din SEC 79 enumerate în chestionarul PNB nu mai apar în SEC 95. Se pot cita ca exemple: producția la prețurile pieței (P10), valoarea adăugată brută la prețurile pieței (N1p) ș(cid:13)i consumul final pe teritoriul economic (P3B). Cu toate acestea, faptul că anumite concepte din SEC 79 au fost înlocuite cu altele mai pertinente în SEC 95 evident nu înseamnă că vechile concepte nu mai pot fi luate în calcul în contextul SEC 95. Cifrele agregate SEC 79 pot fi, desigur, calculate pe baza conturilor naționale detaliate stabilite potrivit SEC 95, cu condiția ca fiecare dintre schimbările metodologice să fie considerată separat. Deș(cid:13)i valoarea adăugată brută la prețurile pieței nu este un concept de sine stătător în SEC 95, este evident util să se ia în considerare ș(cid:13)i să se calculeze valoarea adăugată brută la prețurile pieței, având în vedere că toate componentele care alcătuiesc această valoare agregată se estimează în conformitate cu reglementările SEC 95. 6 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 Tabel recapitulativ Impactul fiecărei modificări metodologice de mai sus este rezumat în tabelul 1. Tabelul 1 prezintă efectul trecerii de la SEC 79 la SEC 95. Coloanele din tabel corespund modificărilor metodologice ș(cid:13)i sunt identificate prin numărul atribuit lor în lista de modificări de mai sus. În acest tabel, semnul „+” indică un impact pozitiv cu privire la articolul în chestiune, „-” indică un impact negativ, iar „x” – faptul că s-ar putea înregistra un impact, dar efectul său nu poate fi stabilit a priori. Cerințe de raportare Prezentul document priveș(cid:13)te modul de punere în aplicare a diferențelor de definiții, uneori de natură foarte complexă, între SEC 79 ș(cid:13)i SEC 95 ș(cid:13)i, prin urmare, analizele prezentate sunt foarte detaliate. Acest nivel de detaliere nu trebuie considerat drept o cerință în materie de raportare. 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 7 + + + + + + + + - + + + + + x x x x + + x x x + - + + + + + + + + + + + + + + + + x x x + + x x x x + + x + + x - - - - - + + + x + + + + + + + x x + x x x x + - - x - - x - - - - - - - - x x x x x x x x x x + - x x x - + + + - + + + - - x + + - - - + + + + - + x x x - + + x x x + x - + x x x + 6 x x x 5 4 3 2 + + x + x x + + + + + + x x x + + + + + + + x - + + + x + + x x x + + - - + + x + + x x x + x x + - x - + - + + x + + x x x x + + x + + x x x + 3 2 2 2 1 2 0 2 9 1 8 1 7 1 6 1 5 1 4 1 3 1 2 1 1 1 0 1 9 8 7 l a u t p e c n o c l i u u r ă m u n a e r a b m i h c S 1 l e b a T 5 9 C E S a l 9 7 C E S a l e d a e r e c e r T 1 x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x C E S d o C 0 1 P 0 2 P p 1 N 1 2 R 9 2 R 9 3 R p A 3 P 2 3 P 3 3 P p B 3 P p B 3 P p B 3 P B 3 P 1 4 P 2 4 P 0 5 P 0 6 P 0 6 P - 0 5 P 0 1 R 2 N 0 2 R 0 3 R 1 N A V T v i s u l c x e , i l u u r o t ă c u d o r p e l i r u ț e r p a l ( i i c i v r e s i s, E I Ț C U D O R P E R A D R O B A i r u n u b e d e i ț c u d o r P ) ă t a r u t c a f ) 9 7 C E S ( B N P R A N O I T S E H C ) ă l i b i t c u d e d A V T v i s u l c x e , i l u u r o t ă r ă p m u c e l i r u ț e r p a l ( r a i d e m r e t n i m u s n o C I L E I U T L E H C E R A D R O B A c i m o n o c e l u i r o t i r e t e p e t n e d i z e r e n r o l i i r ă d o p s o g i i m u l l u t s e r n d i e t n e d i z e r r o l i i r ă d o p s o g c i m o n o c e l u i r o t i r e t e p r o l i i r ă d o p s o g l a l a l a l a n i f m u s n o C l a n i f m u s n o C l a n i f m u s n o C r o l i i r ă d o p s o g l a l a n i f l a n o i ț a n m u s n o C t i f o r p n o n e t a v i r p r o l i i ț u t i t s n i e c i l b u p r o l i i ț a r t s i n m d a i l a l a v i t c e l o c m u s n o C v i t c e l o c m u s n o C c i m o n o c e l u i r o t i r e t e p l a n i f m u s n o C ) A V T v i s u l c x e ( i e ț e i p e l i r u ț e r p a l ă t u r b ă t a g u ă d a a e r a o l a V ) A V T v i s u l c x e ( i r u t r o p m i e d e t a g e l e x a T t r o p m i e d i i ț n e v b u S e s u d o r p e p A V T I R U T I N E V E R A D R O B A e t n e d i z e r i ț ă t i n u e d ă t i t ă l p r o l i ț a j a g n a a i ț a r e n u m e R e i m o n o c e n î e r a t a o p x e l e d t u r b t n e d e c x E i r u t r o p m i i s, e i ț c u d o r p e d e t a g e l e x a T t r o p m i i s, e i ț c u d o r p e d i i ț n e v b u S r o l i r u t r o p m i i s, r o l i r u t r o p x e l u d o S l i i c i v r e s i i c i v r e s i s, i s, i r u n u b e d i r u t r o p x E i r u n u b e d i r u t r o p m I x i f l a t i p a c e d ă t u r b e r a m r o F r o l i r u c o t s e l a i r ă c i f i d o M 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 5 1 6 1 7 1 8 1 9 1 0 2 1 2 2 2 i i m u l l u t s e r n d i e t i m i r p e l a i r o n e r p e r t n a i i m u l l u t s e r e r p s e t i t ă l p e l a i r o n e r p e r t n a i s, i s, i ț ă t e i r p o r p n d i i r u t i n e V i ț ă t e i r p o r p n d i i r u t i n e V i i m u l l u t s e r n d i ă t i m i r p r o l i ț a j a g n a a i ț a r e n u m e R i i m u l l u t s e r e r t ă c ă t i t ă l p r o l i ț a j a g n a a i ț a r e n u m e R 4 2 5 2 6 2 7 2 I E Ț E I P E L I R U Ț E R P A L T U R B L A N O I Ț A N L U S U D O R P 8 2 I E Ț E I P E L I R U Ț E R P A L T U R B N R E T N I L U S U D O R P 3 2 ă s r u s e r a r t a p a e t s, e v i r p e c n î ă l i b a b o r p m i ă ț n a v e l e r u c t c a p m I ) ? ( i r o i r p a t u c s o n u c e n l u n m e s , e c u d o r p e t a o p e s l u t c a p m I ) x ( ) 0 u c l a g e u a s e r a m i a m ( v i t i z o p n m e s ) 0 u c l a g e u a s c i m i a m ( v i t a g e n n m e s u c u c t c a p m I ) + ( t c a p m I ) - ( : ă t o N 8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 1. Criteriul de reș(cid:13)edință Cuvinte-cheie Studenți Instalare de echipamente Construcții în restul lumii Descrierea modificării SEC 79 207, 210c 207 207 SEC 95 2. 10 2. 09 nota de subsol 1 2. 09 nota de subsol 1, 2. 15a SEC 95 oferă criterii explicite de reș(cid:13)edință pentru studenți, instalarea de echipamente ș(cid:13)i activități de construcție în restul lumii (ROW). În fiecare caz, criteriile sunt diferite de cele din cadrul SEC 79. SEC 95 specifică faptul că studenții sunt întotdeauna considerați rezidenți ai țării lor de origine, indiferent de durata ș(cid:13)ederii lor în străinătate. SEC 79 oferă criterii de reș(cid:13)edință la fel de explicite, dar diferite (regula unui an). Există deci o modificare clară a regulilor între SEC 79 ș(cid:13)i SEC 95. Pentru instalarea de echipamente ș(cid:13)i activități de construcție care constituie formare brută de capital fix în restul lumii, SEC 95 oferă ș(cid:13)i directive specifice ș(cid:13)i explicite în materie de reș(cid:13)edință. În cazul instalării de echipamente, producția este înregistrată în țara de origine, nu în țara unde se face instalarea. În cazul activităților de construcție în restul lumii care constituie formare brută de capital fix, producția este înregistrată pe teritoriul unde se realizează construcția. SEC 79 nu oferă orientare specifică cu privire la aceste două cazuri din urmă. Astfel, criteriul de reș(cid:13)edință care urmează să fie aplicat pentru aceste activități în cadrul SEC 79 este criteriul general prevăzut la alineatul (207) (adică se invocă regula unui an pentru a se decide reș(cid:13)edința). Prin urmare criteriul SEC 79 ș(cid:13)i SEC 95 care trebuie aplicat în fiecare dintre cele două cazuri este diferit. Conform SEC 95, serviciile de instalare nu mai sunt considerate drept producție a teritoriului pe care are loc instalarea, chiar dacă durata acestei activități depăș(cid:13)eș(cid:13)te un an. De asemenea, conform SEC 95, activitățile de construcție care constituie formare brută de capital fix sunt considerate drept producție a teritoriului pe care se realizează construcția, chiar dacă durata acestei activități este mai mică de un an. De remarcat, că în pofida acestor modificări, impactul practic asupra PNB va fi probabil mic sau chiar zero în cazul multor proiecte individuale (vezi explicația de mai jos cu privire la repatrierea beneficiilor obținute de unități rezidente teoretice). Consecințele modificării Noul tratament rezervat studenților care îș(cid:13)i fac studiile în străinătate are relevanță numai în ce priveș(cid:13)te trecerea de la PIB la PNB. Veniturile primare primite sau plătite de aceș(cid:13)ti studenți sunt contabilizate ca venituri primare primite/plătite de țara gazdă conform SEC 79, care devine însă țara de origine conform SEC 95. În practică, însă, sumele respective sunt probabil nesemnificative. Prin urmare, atenția trebuie să se concentreze numai cu privire la celelalte două articole. În abordarea producției, orice instalare de echipamente în străinătate care îndeplineș(cid:13)te regula unui an, conform SEC 79, se contabilizează ca producție din restul lumii în SEC 79, dar ca producție internă în SEC 95. În schimb, activitățile de construcție din restul lumii, care constituie formare brută de capital fix, efectuate de producători rezidenți, care nu satisfac regula unui an din SEC 79, sunt înregistrate ca producție a economiei interne în temeiul SEC 79, dar ca producție din restul lumii în noile reglementările SEC 95. În tabelul 1 sunt evidențiate consecințele acestui nou tratament cu privire la producție, consum intermediar ș(cid:13)i valoare adăugată brută. Având în vedere faptul că operațiile respective privesc atât instalarea de echipamente cât ș(cid:13)i activitățile de construcție efectuate de unități instituționale rezidente din străinătate ș(cid:13)i de unități instituționale nerezidente de pe teritoriul intern, semnul impactului net nu poate fi determinat a priori. În abordarea cheltuielilor, noul tratament al studenților are implicații în ce priveș(cid:13)te consumul gospodăriilor; aceste schimbări sunt contracarate de schimbările în ce priveș(cid:13)te importurile sau exporturile. Noul tratament rezervat serviciilor de instalare ș(cid:13)i activităților de construcție în restul lumii are implicații pentru exporturile ș(cid:13)i importurile de servicii. Din nou, semnul impactului net depinde de situația fiecărei țări. În abordarea veniturilor, există probabilitatea ca noul tratament privind serviciile de instalareș(cid:13)i construcțiile în străinătate să aibă un impact semnificativ în ce priveș(cid:13)te remunerația angajaților, ca ș(cid:13)i cu privire la excedentul de exploatare. Deoarece operațiile respective sunt direcționate atât spre, cât ș(cid:13)i dinspre restul lumii, semnul impactului net depinde de situația specifică. 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 9 În sfârș(cid:13)it, în ce priveș(cid:13)te trecerea de la PIB la PNB, efectele noului tratament rezervat serviciilor de instalare ș(cid:13)i activităților de construcție în străinătate cu privire la remunerația angajaților ș(cid:13)i veniturilor din proprietăți constituie reflectarea celor menționate în cadrul abordării veniturilor. Trebuie să se precizeze că decizia de a crea sau de a nu crea o unitate rezidentă teoretică pentru activități de construcție în restul lumii efectuate de unități de producție rezidente nu are nici un efect asupra nivelului venitului național brut (VNB) în temeiul normelor SEC 95, cu excepția unei posibile compensări de capital fix ce decurge din utilizarea de maș(cid:13)ini ș(cid:13)i echipamente pe ș(cid:13)antierul de construcții din străinătate, dar acest lucru nu se întâmplă neapărat când se aplică normele SEC 79. Această situație se datorează tratamentului diferit acordat în cele două sisteme beneficiilor reinvestite din investițiile directe străine. Întrucât, însă, orice beneficii reinvestite de către companii care nu au un interes economic pe teritoriul economic al țării unde se află ș(cid:13)antierul de construcție trebuie, prin definiție, să fie repatriate în termen de un an, problema beneficiilor reinvestite se rezumă la o alegere: dacă să se înregistreze excedentul (net) de exploatare generat de activitatea de construcție în străinătate în anul t-1 sau în anul t. În ce priveș(cid:13)te consumul de capital fix, care constituie o componentă a excedentului brut de exploatare, aceasta este înregistrată în țara unde se consideră că îș(cid:13)i are reș(cid:13)edința producătorul ș(cid:13)i influențează deci, PIB/PNB al acelei țări. În practică, este puțin probabil ca un consum de capital fix să poată fi calculat pentru proiecte individuale de construcție, astfel încât întregul consum de capital fix va fi înregistrat în țara proprietarului maș(cid:13)inilor ș(cid:13)i echipamentelor. Deci, întrebarea este dacă crearea sau nu a unei unități de reș(cid:13)edință teoretice cu privire la activitățile de construcție în restul lumii este susceptibilă sau nu de a exercita un efect practic asupra calculării PNB. În cel mai rău caz, problema va afecta numai momentul înregistrării, adică distribuirea unui PNB determinat între doi ani consecutivi, desigur cu condiția ca toate operațiile să fie corect înregistrate în conturi. Exemplu numeric Să presupunem că un proiect de construcție din țara B este efectuat de o întreprindere din țara A, a cărui realizare durează mai puțin de un an, are o valoare de 1 000 ș(cid:13)i necesită un consum intermediar de 200 ș(cid:13)i o remunerație a angajaților în valoare de 400. Numai muncitori rezidenți în țara A lucrează peș (cid:13)antierul de construcții ș(cid:13)i toate materialele sunt achiziționate din țara B. Conform reglementărilor SEC 95, ș(cid:13)antierul de construcții este considerat ca unitate rezidentă fictivă a țării B, în timp ce reglementările SEC 79 nu prevăd crearea unei astfel de unități teoretice. Întregul excedent de exploatare este repatriat de întreprinderea din țara A în cursul perioadei contabile respective. Următoarele tabele arată efectele acestui proiect asupra conturilor țării A. Cele din țara B sunt simetrice în raport cu cele din țara A. Observați că neutralitatea la nivelul PNB depinde de excedentul de exploatare care este repatriat în cadrul aceleiaș(cid:13)i perioade contabile. Prelucrarea contabilă în Conturile Simplificate ale Națiunii: modificări în raport cu o înregistrare făcută conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 P60 - 1 000 - 200 P20 P50 - 200 - 1 000 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 - 200 P10 - 1 000 R10 - 400 N1 - 800 N2 R10 (rezident) R10 (nerezident) N1 - 800 N2 - 400 N3 + 0 R40 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N4 + 0 N3 + 0 N5 + 0 N4 + 0 N5 + 0 - 400 - 400 + 400 + 400 10 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 2. Servicii de intermediere financiară măsurate indirect (SIFMI) Cuvinte-cheie SIFMI Descrierea modificării SEC 79 325 (c) SEC 95 anexa I SEC 95 nu tranș(cid:13)ează chestiunea dacă SIFMI să fie alocate utilizatorilor sau nu. O decizie în acest sens va fi adoptată de Consiliu înainte de sfârș(cid:13)itul anului 1997. În SEC 79, o unitate specială este considerată prin convenție că aceasta consumă totalitatea SIFMI. Atât SEC 79 cât ș(cid:13)i SEC 95 abordează în mod explicit problema SIFMI. O modificare clară de tratament contabil s-ar produce prin alocarea SIFMI (dacă această decizie este confirmată), producându-se un impact asupra PNB. Consecințele modificării În cazul în care se hotărăș(cid:13)te să nu se aloce SIFMI utilizatorilor în cadrul SEC 95, nu se va produce nici o modificare care să afecteze chestionarul PNB. În cazul în care, dimpotrivă, hotărârea este de a se aloca SIFMI utilizatorilor, vor exista repercusiuni serioase asupra tuturor conturilor din sistem. În abordarea producției, consumul intermediar se va reduce cu valoarea SIFMI produse pe plan intern, care nu vor fi alocate utilizărilor finale, ș(cid:13)i vor spori cu valoarea SIFMI importate care fac parte din consumul intermediar. Fiind vorba de două efecte opuse, semnul impactului asupra consumului intermediar ș(cid:13)i a valorii adăugate brute nu poate fi determinat a priori. În cazuri extreme, efectul importurilor ar putea prevala. În practică, însă, efectul generat de importuri este probabil neglijabil în raport cu cel cauzat de producția internă, conducând la o scădere a consumului intermediar ș(cid:13)i la o sporire a valorii adăugate brute. În abordarea cheltuielilor, toate articolele referitoare la consumul final vor fi supuse unui impact pozitiv. În ce priveș(cid:13)te consumul colectiv, creș(cid:13)terea are la bază sporirea consumului intermediar al producătorilor necomerciali ai administrațiilor publice ș(cid:13)i ai instituțiilor private nonprofit care deservesc populația (gospodăriile), ceea ce conduce la o sporire a producției evaluate drept suma costurilor ș(cid:13)i în continuare a consumului colectiv. De asemenea, vor fi afectate importurile ș(cid:13)i exporturile de bunuri ș(cid:13)i servicii ș(cid:13)i soldul lor, întrucât dobânzile la împrumuturi ș(cid:13)i depozite internaționale comportă un element de servicii de intermediere financiară măsurate indirect. Atât exporturile cât ș(cid:13)i importurile vor creș(cid:13)te, dar efectul asupra soldului acestora nu este cunoscut a priori. Din acest motiv, efectul asupra PIB nu poate fi determinat a priori, dar într-un context european este practic sigur că acesta va fi pozitiv. În abordarea veniturilor, singurul articol afectat este excedentul brut de exploatare. La fel, din cauza importului de SIFMI, semnul impactului net nu poate fi determinat a priori, dar va fi pozitiv, cu excepția unor cazuri extreme puțin probabil a se înregistra în cadrul Uniunii Europene. În ce priveș(cid:13)te trecerea de la PIB la PNB, veniturile din proprietăți primite din restul lumii se reduc cu valoarea corespunzătoare împrumuturilor acordate nerezidenților, care acum sunt tratate drept exporturi de servicii (SIFMI). La fel, veniturile din proprietăți vărsate spre restul lumii cresc cu valoarea depozitelor deținute de nerezidenți care acum sunt tratate drept exporturi de servicii. Un raționament analog se aplică importurilor de SIFMI. În mod logic, este evident că fluxurile de plăți din ș(cid:13)i spre restul lumii rămân neschimbate. Deoarece se înregistrează efecte opuse în legătură cu împrumuturile ș(cid:13)i depozitele, semnul impactului net asupra veniturilor din proprietăți vărsate spre/primite din restul lumii nu poate fi determinat a priori. Este important, însă, să se observe că impactul alocării de SIFMI asupra soldului veniturilor din proprietăți primite din restul lumii ș(cid:13)i vărsate spre restul lumii compensează exact pe cel al soldului importurilor ș(cid:13)i exporturilor. Pe ansamblu, impactul asupra PIB nu poate fi determinat a priori, dar va fi aproape întotdeauna pozitiv în practică. Impactul asupra PNB va fi, dimpotrivă, în mod necondiționat pozitiv, deoarece efectul asupra PIB decurgând din soldul exporturilor ș(cid:13)i importurilor de SIFMI este compensat de efectul asupra soldului veniturilor din proprietăți vărsate spre sau primite din restul lumii. Exemplu numeric Să presupunem că avem o producție de SIFMI egală cu 1 000, din care 500 pentru consumul intermediar al producătorilor comerciali, 50 pentru consumul intermediar al producătorilor necomerciali ș(cid:13)i 550 pentru consumul final al gospodăriilor. Exporturile valorează 400 ș(cid:13)i importurile 500. Coerența fluxurilor brute de exporturi ș(cid:13)i importuri de SIFMI ș(cid:13)i de venituri din proprietăți, aș(cid:13)a cum se presupune în acest exemplu, poate părea nerealistă, dar cel puțin fluxurile nete ar trebui să fie coerente. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11 Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 P60 + 1 050 + 500 P20 P3B P50 + 550 + 600 + 400 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 + 550 + 500 P10 + 1 050 N2 + 500 N1 + 500 R40 N3 - 500 N2 + 600 R40 + 500 - 400 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N3 + 600 N4 + 0 N5 + 0 N5 + 0 SEC 79 315 (k) SEC 95 3. 63, anexa III P3A N4 + 600 + 0 3. Asigurări Cuvinte-cheie Asigurări Descrierea modificării SEC 95 defineș(cid:13)te producția serviciilor de asigurări după cum urmează: prime efective încasate, plus suplimente de prime, mai puțin despăgubirile datorate, mai puțin creș(cid:13)terile (plus diminuările) de provizii tehnice pentru riscuri în curs ș(cid:13)i provizioane tehnice pentru asigurări cu participarea la beneficii. SEC 95 nu face nici o mențiune cu privire la „plăți suplimentare sub formă de beneficii distribuite”. Acestea ar trebui considerate drept indemnizație, dacă nu sunt restituite asiguratului sub formă de suplimente de prime ș(cid:13)i contribuții care se adaugă primelor efective ș(cid:13)i contribuțiilor datorate. Toate câș(cid:13)tigurile ș(cid:13)i pierderile nominale rezultate din deținerea proprietății sunt excluse din calculul variației rezervelor tehnice de asigurare. „… ele nu trebuie tratate drept venituri din plasamentul rezervelor tehnice de asigurare ș(cid:13)i nu trebuie considerate drept variații ale rezervelor statistice ș(cid:13)i ale rezervelor pentru participarea asiguraților la beneficii”. Acelaș(cid:13)i lucru este valabil ș(cid:13)i pentru câș(cid:13)tigurile nedistribuite din deținerea proprietății. Alineatul 4. 68 reglementează distribuirea totalității veniturilor proprietății într-o parte ce provine din plasarea rezervelor tehnice de asigurare ș(cid:13)i o parte ce provine din plasarea fondurilor proprii, în cazul în care nu sunt disponibile informații detaliate privind fondurile care au generat venituri din proprietăți. Atunci când este posibil să se facă distincția între sursele de plasament, nu este necesar să se facă o estimare a veniturilor din proprietăți rezultate din plasamentul fondurilor proprii. În acest caz, această distribuire nu mai este necesară. SEC 79 defineș(cid:13)te aceeaș(cid:13)i producție, folosind o terminologie oarecum diferită, după cum urmează: valoarea cu care primele brute câș(cid:13)tigate depăș(cid:13)eș(cid:13)te suma următoarelor elemente: indemnizațiile datorate, plus plățile suplimentare efectuate asiguratului sub formă de beneficii distribuite, plus variația rezervelor statistice pentru riscuri în curs ș(cid:13)i variația rezervelor pentru participarea asiguraților la beneficii, mai puțin dobânzile imputate revenind deținătorilor polițelor de asigurare, mai puțin câș(cid:13)tigurile de capital realizate care sunt de fapt distribuite. — Dobânzile imputate corespund veniturilor imputate creditate deținătorilor polițelor de asigurare aș(cid:13)a cum sunt înregistrate în conturile societăților de asigurare. În scopul asigurării unei înregistrări coerente, dobânzile imputate ș(cid:13)i câș(cid:13)tigurile de capital (sau din deținerea proprietății) realizate trebuie incluse numai dacă generează o variație a rezervelor de asigurare statistice pentru riscuri importante ș(cid:13)i a rezervelor pentru participarea asiguraților la beneficiile care apar în conturile societăților de asigurare. Câș(cid:13)tigurile nerealizate obținute din deținerea proprietății trebuie excluse din evaluarea producției serviciilor de asigurare. SEC 79 impune includerea dobânzilor imputate care revin deținătorilor polițelor de asigurare (adică acea parte din totalul dobânzilor capitalizate care este destinată deținătorilor polițelor de asigurare), în timp ce SEC 95 impune includerea valorii totale a suplimentelor de prime (adică ansamblul veniturilor din proprietăți). Astfel, producția serviciilor de asigurare creș(cid:13)te cu valoarea diferenței între suplimentele de prime ș(cid:13)i dobânzile imputate care sunt creditate deținătorilor polițelor de asigurare. 12 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 Consecințele modificării Lărgirea gamei veniturilor obținute din plasamentul rezervelor tehnice de asigurare de care trebuie să se țină seama la calculul valorii serviciului furnizat atât deținătorilor de polițe de asigurare pe viață, cât ș(cid:13)i a celor deținând polițe de asigurare de alt tip, sporeș(cid:13)te producția întreprinderilor de asigurare ș(cid:13)i valoarea serviciilor consumate de deținătorii de polițe. În următoarea analiză se pleacă de la presupunerea că asigurările pentru daune nu implică rezerve tehnice ș(cid:13)i rezerve pentru participarea asiguraților la beneficii. În temeiul acestei presupuneri, valoarea serviciilor de asigurare daune este egală cu valoarea primelor brute, mai puțin despăgubirile. Dacă, în cazuri excepționale, asigurările pentru daune generează rezerve tehnice etc. , schimbările sunt de o natură mai complexă. În abordarea producției, trecerea la definițiile din SEC 95 are ca efect sporirea producției ș(cid:13)i a consumului intermediar. Semnul impactului asupra valorii adăugate va fi clar pozitiv într-o economie închisă, iar într-o economie deschisă importurile de servicii de asigurare pot, în principiu, să inverseze semnul impactului asupra valorii adăugate totale din economie. Prin urmare, semnul este nedeterminat a priori, dar în practică este aproape sigur că va fi pozitiv, având în vedere efectul predominant al asigurărilor naționale. În abordarea cheltuielilor, toate articolele cu privire la consumul final vor fi supuse unui impact pozitiv, deoarece consumul final al gospodăriilor ș(cid:13)i consumul intermediar din cadrul producției de servicii necomerciale cresc cu valoarea suplimentelor de prime. Atât exporturile cât ș(cid:13)i importurile de servicii de asigurare cresc cu valoarea suplimentelor de prime, impactul net asupra soldului exporturilor ș(cid:13)i importurilor rămânând nedeterminat. În abordarea veniturilor, excedentul brut de exploatare este modificat. Fără să se țină seama de operațiile de asigurare cu restul lumii, impactul este sigur pozitiv. După cum s-a observat mai sus, când se iau în calcul operațiile externe, semnul impactului nu poate fi determinat a priori. În ce priveș(cid:13)te trecerea de la PIB la PNB, suplimentele de prime legate de exporturile ș(cid:13)i importurile de asigurare apar în principiu ca venituri din proprietăți vărsate spre/transferate din restul lumii. Aceasta nu face decât să reflecte faptul că, în SEC 95, asigurații primesc mai întâi beneficiile de pe urma capitalului lor sub formă de suplimente de prime, ca apoi să restituie aceste suplimente de prime asiguratorilor drept plată pentru serviciile de asigurare. Astfel, orice efect asupra PIB ca urmare a impactului suplimentelor de prime asupra soldului exporturilor ș(cid:13)i importurilor este neutralizat de efectul asupra veniturilor din proprietăți în procesul de trecere de la PIB la PNB, semnul impactului asupra PNB fiind, fără nici o îndoială, pozitiv. Exemplu numeric Să presupunem existența unor suplimente de prime de asigurare pentru daune, în valoare de 1 000, din care 550 pentru producători comerciali, 50 pentru producători necomerciali ș(cid:13)i 400 pentru consumatori. Nu există suplimente de prime în legătură cu exporturile ș(cid:13)i importurile de servicii de asigurare. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 1 050 P20 P3B + 600 + 450 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 + 600 + 450 P10 + 1 050 N2 + 450 N1 + 450 N2 + 450 N3 + 450 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 + 450 + 0 N3 + 450 N4 + 0 N5 + 0 N5 + 0 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13 4. Beneficii reinvestite din investiții directe în străinătate Cuvinte-cheie Beneficii reinvestite Descrierea modificării SEC 79 427. 2 SEC 95 4. 64 SEC 95 specifică faptul că beneficiile reinvestite din investițiile directe trebuie să fie înregistrate la capitolul venituri din proprietăți. Pe de altă parte, când descrie domeniul veniturilor din proprietăți ș(cid:13)i al veniturilor antreprenoriale, SEC 79 nu include în acestea beneficiile reinvestite din investițiile directe. Există deci o diferență clară între cele două metodologii. Consecințele modificării Această modificare metodologică nu afectează PIB, dar are un impact asupra PNB prin fluxurile de venituri din proprietăți ș(cid:13)i venituri antreprenoriale spre ș(cid:13)i din restul lumii. La trecerea de la PIB la PNB, se produce un impact pozitiv asupra veniturilor din proprietăți ș(cid:13)i veniturilor antreprenoriale spre ș(cid:13)i din restul lumii. Semnul soldului ș(cid:13)i deci impactul net asupra PNB nu pot fi determinate a priori. Exemplu numeric Să presupunem că economia națională a reinvestit beneficii din investiții directe în străinătate în timpul perioadei contabile în valoare de 1 000 ș(cid:13)i că restul lumii a reinvestit beneficii în valoare de 800 în economia națională. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse R40 N3 + 800 R40 + 200 + 1 000 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N4 + 200 N3 + 200 N5 + 200 N4 + 200 N5 + 200 5. Dobânzi Cuvinte-cheie Perioada de înregistrare Descrierea modificării SEC 79 708 SEC 95 4. 50 SEC 79 specifică faptul că dobânzile trebuie contabilizate la scadență. Pe de altă parte, SEC 95 stipulează înregistrarea dobânzilor pe măsură ce acestea sunt realizate. Prin urmare diferența se referă la dobânda care a fost realizată, dar care nu este încă scadentă pentru plată. Deci, cele două metodologii diferă clar în privința cerințelor pe care le impun. Consecințele modificării Această schimbare metodologică nu afectează PIB, decât prin efectul SIFMI, dacă se hotărăș(cid:13)te să se aloce SIFMI. Însă ea afectează PNB în mod direct, prin influențarea veniturilor din proprietăți ș(cid:13)i a celor antreprenoriale din ș(cid:13)i spre restul lumii. 14 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 În trecerea de la PIB la PNB se va produce un impact asupra veniturilor din proprietăți din ș(cid:13)i spre restul lumii, al cărui semn poate fi pozitiv sau negativ, în funcție de situația fiecărei țări. Semnul impactului net asupra PNB nu poate fi determinat a priori. 6. Creș(cid:13)tere naturală de plante cultivate Cuvinte-cheie Perioada de înregistrare Descrierea modificării SEC 79 349, 352 SEC 95 3. 58 SEC 79 specifică în mod explicit că producția de plante cultivate se înregistrează la data recoltării plantelor (sau tăierii pomilor). Pe de altă parte, SEC 95 stipulează clar că producția se înregistrează pe măsură ce plantele cresc. Se înregistrează în primă instanță ca modificări ale lucrărilor în desfăș(cid:13)urare, iar apoi, la recoltare, ca stocuri de produse finite. Consecințele modificării La nivelul conturilor naționale trimestriale, noul principiu de înregistrare va avea implicații considerabile în ce priveș(cid:13)te înregistrarea producției agricole în conturile neajustate sezonier. În conturile anuale, aceste efecte vor fi mult mai mici ș(cid:13)i vor afecta în principal cazurile în care volumul de plante sau animale nu este stabil, ci creș(cid:13)te sau descreș(cid:13)te de la un an la altul. În abordarea producției, noul principiu de înregistrare implică o modificare a producției ș(cid:13)i a valorii adăugate, al cărei semn nu este determinat a priori. În abordarea cheltuielilor, singurul articol afectat este modificarea stocurilor, nici în acest caz semnul impactului neputând fi determinat în avans. În abordarea veniturilor, în replică la modificarea valorii adăugate se produce o variație a excedentului brut de exploatare, al cărei semn nu poate fi determinat în avans. Evident că se va produce un impact asupra PIB, al cărui semn nu este dat a priori. Trecerea de la PIB la PNB nu este afectată de noul mod de înregistrare a producției, influența asupra PNB fiind identică cu cea asupra PIB. Exemplu numeric Să presupunem că în perioada contabilă respectivă, creș(cid:13)terea naturală a pădurilor cultivate este egală cu 1 000, în timp ce valoarea lemnului tăiat ș(cid:13)i vândut este de 700. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 300 P42 + 300 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N1 + 300 P10 + 300 N2 + 300 N1 + 300 N3 + 300 N2 + 300 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N4 + 300 N3 + 300 P42 N5 + 300 + 0 N4 + 300 N5 + 0 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 15 7. Programe de calculator ș(cid:13)i baze mari de date Cuvinte-cheie Programe de calculator 322 (b), 337 3. 105 (b), 3. 110 (b), 3. 114 (b) SEC 79 SEC 95 Descrierea modificării SEC 95 prevede ca programele de calculator ș(cid:13)i datele mari de baze cumpărate pentru a fi folosite în producție să fie contabilizate drept active fixe necorporale în cadrul formării brute de capital fix, ca ș(cid:13)i producția acestor active pentru cont propriu. SEC 79 nu oferă nici o orientare explicită cu privire la înregistrarea cheltuielilor efectuate în legătură cu programele de calculator ș(cid:13)i bazele mari de date. La bază trebuie să stea indicațiile generale cu privire la domeniul reglementat de formarea de capital fix ș(cid:13)i de consumul intermediar. Mai precis, paragrafele menționate mai sus stipulează următoarele: consumul intermediar include următoarele elemente: serviciile achiziționate în timpul perioadei avute în vedere, cu excepția… (excepțiile menționate privesc transferul de proprietate asupra bunurilor de capital etc. , precum ș(cid:13)i serviciile de transport ș(cid:13)i distribuție); formarea brută de capital fix include valoarea serviciilor încorporate în bunurile de capital fix. Cerințele impuse de SEC 79 cu privire la programele de calculator trebuie prin urmare să facă obiectul unei interpretări. Interpretarea uzuală este aceea că SEC 79 tratează cheltuielile legate de programele de calculator cumpărate în cadrul unei achiziționări importante de echipamente de sisteme de calcul drept formare brută de capital fix, dar programele de calculator achiziționate sau elaborate în mod independent sunt tratate drept consum intermediar. Este o interpretare identică cu cea din SCN 93 cu privire la schimbarea intervenită între SCN 93 ș(cid:13)i SCN 68 [a se vedea SCN 93, anexa I, alineatul (67)]. Consecințele modificării În abordarea producției, producția obținută de producătorii comerciali creș(cid:13)te odată cu valoarea producției de programe de calculator ș(cid:13)i baze mari de date pentru cont propriu. Consumul intermediar este diminuat cu valoarea serviciilor achiziționate care sunt reclasificate în formare brută de capital fix. Valoarea adăugată a producătorilor comerciali creș(cid:13)te în consecință. Producția obținută de producătorii necomerciali este supusă acțiunii a două efecte opuse: o diminuare ca rezultat al faptului că serviciile achiziționate sunt reclasificate de la consum intermediar la formare brută de capital fix, ș(cid:13)i o creș(cid:13)tere datorată consumului suplimentar de capital fix (atât cumpărat cât ș(cid:13)i pentru cont propriu). Semnul impactului total asupra producției nu poate fi determinat a priori. Valoarea adăugată creș(cid:13)te ca rezultat al sporirii consumului de capital fix. În abordarea cheltuielilor, consumul colectiv al administrațiilor publice ș(cid:13)i al instituțiilor private nonprofit care deservesc populația este supus acțiunii a două efecte. Pe de o parte, consumul se modifică drept urmare a variației suferite de producția necomercială. Pe de altă parte, se diminuează datorită sporirii formării de capital fix pentru cont propriu. Formarea brută de capital fix creș(cid:13)te cu valoarea achiziționărilor de programe de calculator reclasificate, plus programele de calculator autoproduse. În abordarea veniturilor, excedentul brut de exploatare se modifică în aceeaș(cid:13)i măsură ca ș(cid:13)i valoarea adăugată. Exemplu numeric Să luăm ca ipoteză achiziționări de programe de calculator de către producători comerciali în valoare de 1 000 ce sunt reclasificate de la consum intermediar la formare brută de capital fix. Să presupunem în continuare că producția de programe de calculator ș(cid:13)i de baze mari de date pentru cont propriu obținută de către producătorii comerciali este evaluată la 150. Pentru producătorii necomerciali, achiziționările de programe de calculator în valoare de 100 sunt reclasificate de la consum intermediar la formare brută de capital fix. În plus, producția pentru cont propriu de programe de calculator ș(cid:13)i baze mari de date de către producătorii necomerciali este evaluată la 10. În sfârș(cid:13)it, consumul de capital fix legat de programele de calculator ș(cid:13)i bazele mari de date folosite de producătorii necomerciali se stabileș(cid:13)te la 50. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Modificarea de consum final priveș(cid:13)te consumul colectiv al administrațiilor publice ș(cid:13)i al instituțiilor private nonprofit care deservesc populația (- 60 = - 100 - 10 + 50). 16 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 100 P20 P3B P41 - 1 100 - 60 + 1 260 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 - 1 100 + 1 200 P10 + 100 N1 + 1 200 N2 + 1 200 N2 + 1 200 N3 + 1 200 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 - 60 + 1 260 N3 + 1 200 P41 N5 + 1 260 + 0 N4 + 1 260 N5 + 0 8. Bunuri de consum militare Cuvinte-cheie Consum intermediar Formare brută de capital fix Descrierea modificării SEC 79 323 (f) 340 (c) SEC 95 3. 70 (e) 3. 107 SEC 79 prevede includerea următoarelor elemente în consumul intermediar ș(cid:13)i nu în formarea brută de capital fix: achiziționările de bunuri durabile de către autoritățile militare; imobilele pentru uz militar (cu excepția locuințelor pentru militari), instalațiile militare ș(cid:13)i alte echipamente militare. SEC 95, pe de altă parte, prevede că formarea brută de capital fix include structurile ș(cid:13)i echipamentele folosite de către militari (similare celor folosite de producătorii civili), cum ar fi aeroporturile, instalațiile portuare, drumurile ș(cid:13)i spitalele. Formarea brută de capital fix exclude armele de război ș(cid:13)i sistemele lor de suport. Acestea din urmă continuă să fie incluse în consumul intermediar. Astfel, formarea brută de capital fix, aș(cid:13)a cum este calculată de SEC 95, creș(cid:13)te cu valoarea cheltuielilor pentru bunuri durabile militare, altele decât armele ș(cid:13)i sistemele lor de suport. Domeniul reglementat de formarea brută de capital fix fiind mai larg, domeniul reglementat de consumul de capital fix creș(cid:13)te în consecință. Consecințele modificării Reclasificarea bunurilor durabile militare, altele decât sistemele de arme, de la consumul intermediar pentru producția de servicii necomerciale a administrațiilor publice la formarea brută de capital fix, conduce ș(cid:13)i la o creș(cid:13)tere a consumului de capital fix care intervine în evaluarea producției de servicii necomerciale drept sumă a costurilor suportate. În abordarea producției, producția scade din cauza diminuării consumului intermediar, dar sporeș(cid:13)te ca efect al creș(cid:13)terii consumului de capital fix. Semnul impactului nu poate fi, prin urmare, determinat a priori. Consumul intermediar scade în mod clar, din cauza reclasificării anumitor achiziționări de bunuri durabile în cadrul formării brute de capital fix. Valoarea adăugată creș(cid:13)te ca urmare a sporirii consumului de capital fix. În abordarea cheltuielilor, va fi afectat consumul colectiv al administrațiilor publice, dar semnul impactului nu poate fi determinat în avans, din cauza existenței a două efecte de sens opus. Formarea brută de capital fix va creș(cid:13)te, fără nici o îndoială, ca urmare a noului tratament aplicat bunurilor durabile de natură militară. În abordarea veniturilor, creș(cid:13)terea consumului de capital fix atrage după sine o sporire a excedentului brut de exploatare. După cum reiese din abordările producției ș(cid:13)i ale veniturilor, efectul net asupra PIB este clar pozitiv. Nu este nici o consecință pentru trecerea de la PIB la PNB, iar efectul asupra PNB îl egalează pe cel asupra PIB. 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17 Exemplu numeric Să presupunem că în perioada contabilă determinată, achiziționările de bunuri durabile de natură militară în valoare de 1 000 sunt reclasificate de la consum intermediar la formare brută de capital fix. În plus, ca urmare a reclasificării bunurilor durabile de natură militară în aceeaș(cid:13)i perioadă ca ș(cid:13)i în perioadele anterioare, consumul de capital fix creș(cid:13)te cu 100. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 100 P20 P3B P41 - 1 000 + 100 + 1 000 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 - 1 000 + 1 100 P10 + 100 N1 + 1 100 N2 + 1 100 N2 + 1 100 N3 + 1 100 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3B N4 + 100 + 1 000 N3 + 1 100 P41 N5 + 1 000 + 0 N4 + 1 000 N5 + 0 9. Stocuri de servicii Cuvinte-cheie Momentul înregistrării Variații ale stocurilor Descrierea modificării SEC 79 707 350 SEC 95 3. 120 3. 119 (b) SEC 95 impune ca producția de servicii să fie contabilizată în momentul în care se produce aceasta. Deci, conform SEC 95, producția de servicii va da naș(cid:13)tere la miș(cid:13)cări ale stocurilor sub formă de lucrări în curs. Utilizarea serviciilor continuă să fie înregistrată în momentul în care serviciul „finalizat” este furnizat utilizatorului. SEC 79, din contră, înregistrează producția de servicii în momentul livrării produsului final utilizatorilor, excluzând în mod explicit existența stocurilor de servicii. Schimbarea momentului înregistrării între cele două sisteme afectează numai conturile unităților instituționale care produc serviciile. Conturile unităților instituționale care utilizează serviciile rămân neafectate de această modificare. Consecințele modificării În abordarea producției, producția ș(cid:13)i valoarea adăugată vor fi influențate de modificare, semnul impactului nefiind determinat a priori. Nu se produce nici un efect asupra consumului intermediar. În abordarea cheltuielilor, singura componentă afectată este variația stocurilor, semnul impactului depinzând de circumstanțe. În abordarea veniturilor, variația valorii adăugate se reflectă în modificarea excedentului brut de exploatare, al cărui semn nu poate fi stabilit a priori. Semnul efectului asupra PIB nu este, prin urmare, determinat a priori. Neexistând o influență directă asupra trecerii de la PIB la PNB, impactul asupra PNB este echivalent cu cel asupra PIB. 18 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 Exemplu numeric Să presupunem că lucrări de proiectare (servicii furnizate de ingineri consultanți) în valoare de 1 000 durează timp de ș(cid:13)ase luni, trei luni în anul t-1, iar celelalte trei luni în anul t. Proiectele sunt livrate antreprenorului (întreprinderea care utilizează serviciile) la sfârș(cid:13)itul lunii martie a anului t. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Anul t-1. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 500 P42 + 500 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N1 + 500 P10 + 500 N2 + 500 N1 + 500 N3 + 500 N2 + 500 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N4 + 500 N3 + 500 P42 N5 + 500 + 0 N4 + 500 N5 + 0 Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Anul t. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 - 500 P42 - 500 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N1 - 500 P10 - 500 N2 - 500 N1 - 500 N3 - 500 N2 - 500 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N4 - 500 N3 - 500 P42 N5 - 500 + 0 N4 - 500 N5 + 0 10. Cheltuieli legate de explorări de zăcăminte de minereuri Cuvinte-cheie Consum intermediar SEC 79 323 (i), 324 (i) Formare brută de capital fix 343 (a) SEC 95 3. 71 (a) 3. 105 (b) 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 19 Descrierea modificării SEC 79 impune includerea în consumul intermediar a tuturor cheltuielilor legate de forajul de puțuri pentru extracția de petrol, gaze etc. efectuate înaintea adoptării unei decizii de exploatare a depozitului. Cheltuielile efectuate după adoptarea deciziei de exploatare a depozitului sunt contabilizate ca formare brută de capital fix. SEC 95 prevede includerea în formarea brută de capital fix a cheltuielilor pentru explorarea zăcămintelor de minereuri, cuprinzând costurile efective ale forajelor de explorare, ale cartărilor aerofotografice ș(cid:13)i ale altor studii, costul transportului etc. Astfel, SEC 95 sporeș(cid:13)te formarea brută de capital fix cu valoarea cheltuielilor de explorare efectuate înainte de adoptarea deciziei de exploatare a depozitului. Consecințele modificării În abordarea producției, consumul intermediar scade, iar valoarea adăugată creș(cid:13)te cu valoarea cheltuielilor de explorare reclasificate. În plus, producția brută ș(cid:13)i valoarea adăugată cresc cu valoarea producției de explorări de zăcăminte de minereuri pentru cont propriu. În abordarea cheltuielilor, singurul efect este o creș(cid:13)tere a formării brute de capital fix, egală cu cheltuielile reclasificate plus producția pentru cont propriu. În abordarea veniturilor, creș(cid:13)terea valorii adăugate se reflectă într-o creș(cid:13)tere echivalentă de excedent brut de exploatare. După cum reiese din cele trei abordări, impactul asupra PIB este clar pozitiv. Neexistând o influență directă asupra trecerii de la PIB la PNB, impactul asupra PNB este echivalent cu cel asupra PIB. Exemplu numeric Să presupunem că lucrări de explorare de zăcăminte minerale achiziționate, în valoare de 1 000, sunt reclasificate de la consum intermediar la formare brută de capital fix. Să presupunem în continuare că există o producție pentru cont propriu de lucrări de explorare de zăcăminte minerale, în valoare de 500. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 500 P20 P41 - 1 000 + 1 500 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 - 1 000 + 1 500 P10 + 500 N2 + 1 500 N1 + 1 500 N3 + 1 500 N2 + 1 500 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N4 + 1 500 N3 + 1 500 P41 N5 + 1 500 + 0 N4 + 1 500 N5 + 0 11. Consum de capital fix cu privire la drumuri, poduri etc. Cuvinte-cheie Consum de capital fix SEC 79 403 SEC 95 6. 03 20 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 Descrierea modificării Conform SEC 79, consumul de capital fix trebuie calculat pentru toate bunurile de capital fix reproductibile, cu excepția bunurilor de capital pentru uz colectiv cu durată de viață nedeterminată (drumuri, poduri etc. ). Conform SEC 95, consumul de capital fix trebuie calculat pentru toate activele fixe (cu excepția animalelor). Este, prin urmare, evident faptul că domeniul reglementat de consumul variabil de capital fix este mai larg în SEC 95, incluzând drumurile, podurile etc. Consecințele modificării În abordarea producției, producția ș(cid:13)i valoarea adăugată brută cresc odată cu sporirea consumului de capital fix, unul dintre costurile de care se ține seama la evaluarea producției de servicii necomerciale. În abordarea cheltuielilor, consumul colectiv al administrațiilor publice creș(cid:13)te cu valoarea consumului suplimentar de capital fix. În abordarea veniturilor, excedentul brut de exploatare creș(cid:13)te cu o valoare care corespunde consumului suplimentar de capital fix. În absența oricărui impact asupra trecerii de la PIB la PNB, influența asupra PNB este echivalentă cu cea asupra PIB, care, la rândul său, este egală cu creș(cid:13)terea consumului de capital fix, fiind, prin urmare, clar pozitivă. În ipoteza de mai sus, drumurile, podurile etc. aparțin producătorilor necomerciali ai administrațiilor publice. În măsura în care proprietarii acestor active destinate uzului colectiv ar putea fi producători comerciali, nu se va produce nici un impact asupra PIB/PNB. Exemplu numeric Să presupunem că un consum de capital egal cu 1 000 este calculat pentru drumuri, poduri, baraje etc. făcând parte din stocul de capital al ramurilor necomerciale ale administrațiilor publice. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 1 000 P3B + 1 000 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N1 + 1 000 P10 + 1 000 N2 + 1 000 N1 + 1 000 N3 + 1 000 N2 + 1 000 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 + 1 000 + 0 N3 + 1 000 N5 + 0 N4 + 0 N5 + 0 12. Licențe ș(cid:13)i taxe Cuvinte-cheie Taxe Servicii SEC 79 417. 3, 496 SEC 95 4. 23 (e), 4. 80 (d) 3. 71 (e), 3. 76 (h), 4. 79 (d) 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 21 Descrierea modificării Trebuie făcută o distincție între licențele comerciale, care constituie un consum intermediar al producătorilor comerciali ș(cid:13)i, eventual, al producătorilor necomerciali, pe de o parte, ș(cid:13)i permisele ș(cid:13)i licențele achiziționate de gospodării în calitate de consumatori, de exemplu sumele plătite pentru obținerea paș(cid:13)aportului sau a permisului de conducere auto sau abonamentul TV, pe de altă parte. În cazul unităților de producție, SEC 95 este mai restrictiv decât SEC 79 cu privire la tipurile de licențe ș(cid:13)i taxe care trebuie plătite administrațiilor publice, impunând înregistrarea acestora în cadrul altor impozite asupra producției. Atunci când administrația publică verifică siguranța sau caracterul adecvat al echipamentelor folosite, competența profesională a personalului sau calitatea ș(cid:13)i respectarea normelor de către bunurile ș(cid:13)i serviciile produse, ca o condiție pentru acordarea unei astfel de licențe, plata efectuată se consideră drept o achiziționare a unui serviciu (dacă sumele pretinse sunt disproporționate față de costul verificării efectuate de administrație). În cazul gospodăriilor, situația este similară, deoarece SEC 95 exclude din rândul impozitelor curente pe venit, proprietăți etc. plățile pentru o serie de licențe ș(cid:13)i autorizații. Acestea sunt, în schimb, considerate plăți efectuate pentru servicii prestate de administrațiile publice. Consecințele modificării Schimbarea clasificării anumitor taxe plătite administrațiilor publice probabil că va duce la o reclasificare a unei serii de unități de producție necomerciale, deținute de administrațiile publice, în categoria producătorilor comerciali. În cele ce urmează se descriu consecințele reclasificării veniturilor unei unități, care rămâne producător necomercial, din categoria impozitelor etc. în cea a plăților pentru servicii. Problema producătorilor comerciali care sunt reclasificați în producători necomerciali sau viceversa se tratează la punctul 2. 19. În abordarea producției, producția rămâne neschimbată, deoarece producția obținută de producătorul necomercial este evaluată drept suma costurilor. Consumul intermediar creș(cid:13)te cu valoarea taxelor etc. care sunt reclasificate de la „alte impozite legate de producție (R222)” la consumul intermediar, adică acea parte din taxele către administrațiile publice care este plătită de producători. Valoarea adăugată scade în mod corespunzător. În abordarea cheltuielilor, consumul final al gospodăriilor creș(cid:13)te cu valoarea taxelor plătite de populație în calitate de consumatori, care se reclasifică de la „impozite curente pe venit, proprietăți etc. ” la achiziționări de servicii. Consumul colectiv al administrațiilor publice se diminuează cu valoarea care corespunde creș(cid:13)terii vânzărilor. Pe de altă parte, consumul colectiv al instituțiilor private nonprofit care deservesc gospodăriile creș(cid:13)te, deoarece s-ar putea ca producătorii necomerciali să trebuiască să achite unele dintre taxele în chestiune, ceea ce duce la o sporire a consumului intermediar, dar acest lucru este compensat de diminuarea impozitelor pe producție. Exporturile ș(cid:13)i importurile cresc în măsura în care se achită taxe de către rezidenți administrațiilor publice străine sau de către nerezidenți administrațiilor publice naționale. În abordarea veniturilor, impozitele pe producție (R222) se diminuează cu o valoare egală cu cea cu care scade valoarea adăugată. În ansamblu, semnul impactului asupra PIB este clar negativ, având în vedere că o parte din taxe se îndreaptă spre consumul intermediar. În absența unor consecințe asupra trecerii de la PIB la PNB, impactul asupra PNB este echivalent cu cel asupra PIB. Exemplu numeric Să presupunem că taxe în valoare totală de 1 000 suntreclasificate de la impozite etc. la vânzări efectuate de producători necomerciali ai administrațiilor publice. Din această valoare, 500 reprezintă taxe plătite de populație în calitate de consumatori, reclasificate de la R69, iar celelalte 500 sunt taxe plătite de producători, reclasificate de la R222. Aceste taxe nu sunt aplicabile producătorilor necomerciali ai administrațiilor publice ș(cid:13)i nici instituțiilor private nonprofit care deservesc gospodăriile. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. 22 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P20 P3B + 500 - 500 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 + 500 - 500 R20 - 500 N2 + 0 N1 - 500 N3 -500 + 0 N2 R20 - 500 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 - 500 + 0 N3 - 500 N5 + 0 N4 + 0 N5 + 0 13. Evaluarea producției pentru utilizare finală proprie ș(cid:13)i a producției din activități benevole Cuvinte-cheie Linia de demarcație a producției Evaluarea producției SEC 79 306 315, 628 SEC 95 3. 08 3. 49, 3. 52 Descrierea modificării Două modificări trebuie discutate la această rubrică. Prima modificare metodologică constă în includerea, atunci când este posibil, a unui element de excedent net de exploatare în evaluarea producției pentru cont propriu. SEC 79 nu prevede contabilizarea unui astfel de excedent de exploatare. Cea de a doua modificare priveș(cid:13)te construcția de active fixe prin activități benevole. SEC 95 specifică faptul că estimarea valorii mâinii de lucru folosite (bazată pe o estimare a costului suportat prin angajarea de mână de lucru echivalentă plătită) ar trebui inclusă la estimarea valorii producției. SEC 79 nu impunea o astfel de cerință. Consecințele modificării În abordarea producției, producția ș(cid:13)i valoarea adăugată a producătorilor comerciali creș(cid:13)te cu valoarea sporului înregistrat de producția pentru cont propriu, care rezultă mai degrabă din evaluarea producției pentru cont propriu la prețurile de bază, decât ca sumă a costurilor. Producția ș(cid:13)i valoarea adăugată cresc, de asemenea, cu valoarea mâinii de lucru neplătite folosite la activitatea de construcție comunală, pe care SEC 79 nu a luat-o în considerare. În abordarea cheltuielilor, consumul final al gospodăriilor, precum ș(cid:13)i formarea brută de capital fix cresc (aceasta din urmă ca rezultat al ambelor modificări metodologice). Consumul final al administrațiilor publice ș(cid:13)i al instituțiilor private nonprofit care deservesc gospodăriile se va diminua în cazul formării de capital pentru cont propriu. În abordarea veniturilor, remunerația angajaților creș(cid:13)te în măsura în care producția pentru cont propriu prevede remunerația în natură a angajaților. În plus, excedentul brut de exploatare al producătorilor comerciali creș(cid:13)te corespunzător cu acea parte din producția pentru cont propriu folosită de populație în scopul consumului final al propriilor produse (cu excluderea remunerației în natură a angajaților) ș(cid:13)i cu formarea brută de capital fix. În ce priveș(cid:13)te producția din activități benevole, excedentul de exploatare (venitul mixt) creș(cid:13)te, de asemenea, cu valoarea mâinii de lucru neplătite folosite. Impactul asupra PIB este clar pozitiv. Trecerea de la PIB la PNB nu este afectată decât de remunerația în natură a angajaților din ș(cid:13)i spre restul lumii ș(cid:13)i probabil că pentru toate scopurile practice nu se va înregistra nici o modificare. Având în vedere un astfel de impact neglijabil, ș(cid:13)i efectul asupra PNB va fi pozitiv. 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 23 Exemplu numeric Mai întâi să presupunem că noile principii de evaluare în materie de producție pentru cont propriu implică o creș(cid:13)tere de 1 000 a producției în raport cu evaluarea în cadrul SEC 79, din care 100 reprezintă remunerația în natură a angajaților, 400 reprezintă consumul final al propriilor produse pentru cont propriu al familiilor, iar 500 formarea de capital pentru cont propriu a producătorilor comerciali. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 1 000 P3B P41 + 500 + 500 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P10 N1 + 1 000 R10 + 1 000 + 100 N1 N2 + 1 000 + 900 N2 N3 + 900 + 1 000 R10 + 100 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 + 500 + 500 N3 + 1 000 P41 N5 + 500 + 0 N4 + 500 N5 + 0 În al doilea rând, să presupunem că, aplicând noile principii de evaluare în materie de active fixe produse prin activități benevole, costul estimat al mâinii de lucru este 800. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 800 P41 + 800 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P10 N1 + 800 + 800 N1 N2 + 800 + 800 N2 N3 + 800 + 800 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N4 + 800 N3 + 800 P41 N5 + 800 + 0 N4 + 800 N5 + 0 14. Prag valoric pentru bunuri de capital Cuvinte-cheie Consum intermediar Formare brută de capital fix SEC 79 323 (d) 340 (a) SEC 95 3. 70 (e) 3. 108 (a) 24 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 Descrierea modificării În SEC 79 pragul de includere a bunurilor durabile de valoare mică în formarea brută de capital fix este stabilit la 100 ECU la prețurile din 1970, în timp ce pragul stabilit de SEC 95 este de 500 ECU la prețurile din 1995. În toate statele membre ale Uniunii Europene, noul prag implică o mutare ascendentă în termeni reali a pragului, ceea ce duce la o pondere crescută a achiziționărilor de bunuri mici de capital înregistrate drept consum intermediar. Consecințele modificării În abordarea producției se va înregistra o creș(cid:13)tere a consumului intermediar ș(cid:13)i o reducere corespunzătoare a valorii adăugate în ce priveș(cid:13)te producătorii comerciali. Deci valoarea adăugată în cazul producției de piață se diminuează. În privința producătorilor necomerciali, valoarea adăugată brută scade corespunzător consumului mai mic de capital fix, în replică la scăderea formării brute de capital fix. În abordarea cheltuielilor se va înregistra o diminuare a formării brute de capital fix. În plus, consumul colectiv al administrațiilor publice este supus acțiunii a două efecte cu semne opuse: pe de o parte, consumul intermediar al producătorilor necomerciali creș(cid:13)te cu aceeaș(cid:13)i valoare cu care scade consumul brut de capital fix, pe de altă parte, consumul de capital fix se diminuează. În abordarea veniturilor se va înregistra o scădere a excedentului brut de exploatare egală cu diminuarea valorii adăugate înregistrate de producătorii comerciali, plus reducerea consumului de capital fix al producătorilor necomerciali. După cum reiese din abordările din unghiul producției ș(cid:13)i al veniturilor, impactul asupra PIB este clar negativ. Deoarece trecerea de la PIB la PNB nu este afectată de ajustarea pragului, impactul asupra PNB este echivalent cu cel asupra PIB. Exemplu numeric Să presupunem că se reclasifică achiziționări de bunuri de capital de valoare mică de către producători comerciali, în valoare de 900, de la formarea brută de capital fix. Să considerăm, de asemenea, că se reclasifică ș(cid:13)i achiziționări făcute de producători necomerciali, în valoare de 100, iar aplicarea noului prag atrage după sine o reducere a consumului de capital fix cu 90 în cazul producătorilor necomerciali. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 10 P20 P3B P41 + 1 000 + 10 - 1 000 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 + 1 000 - 990 P10 + 10 N1 - 990 N2 - 990 N2 - 990 N3 - 990 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 + 10 - 1 000 N3 - 990 P41 N5 - 1 000 + 0 N4 - 1 000 N5 + 0 15. Criterii comerciale/necomerciale Cuvinte-cheie Producători comerciali Producție comercială Producători necomerciali Producție necomercială SEC 79 315 305, 308 317 312 SEC 95 3. 24 3. 17 3. 26 3. 23 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 25 Descrierea modificării Normele de clasificare a unităților producătoare în unități comerciale sau necomerciale au fost complet reformulate. SEC 79 conține o listă de servicii în care producția este întotdeauna considerată, prin convenție, a fi comercială, o altă listă de servicii în care producția este întotdeauna considerată a fi necomercială, precum ș(cid:13)i o a treia listă de servicii în care producția este considerată ca serviciu comercial în cazul în care resursele unității producătoare provin în principal din vânzarea producției sale. SEC 95 aplică un singur set de criterii tuturor activităților. De exemplu, alți producători necomerciali sunt definiți drept UAE locale sau unități instituționale a căror parte majoră din producție este cedată gratuit sau la prețuri nesemnificative din punct de vedere economic (adică vânzările acoperă mai puțin de 50 % din costurile producției). Consecința acestei modificări constă în faptul că o unitate de producție dată poate fi clasificată drept comercială conform SEC 79, dar necomercială conform SEC 95 sau vice versa. În al doilea rând, modul de evaluare a producției necomerciale este revizuit în SEC 95 (vezi punctul 20 de mai jos), în special în ce priveș(cid:13)te subvențiile. Modul în care este evaluată producția depinde dacă aceasta este comercială sau necomercială. Consecințele modificării Să luăm cazul unei unități producătoare care este reclasificată de la unitate cu producție comercială la una cu producție necomercială. Conform reglementărilor SEC 79, acest producător este considerat, prin convenție, comercial în virtutea ramurii de activitate în care funcționează, pe când, conform reglementărilor SEC 95, criteriul 50 % se aplică indiferent de activitatea sa. Orice reclasificare în direcția opusă duce la urmări echivalente, dar opuse. În abordarea producției, producția variază cu valoarea diferenței între veniturile obținute din vânzări (plus, eventual, variația stocurilor de produse finite ș(cid:13)i a lucrărilor în curs) ș(cid:13)i costurile producției. Consumul intermediar rămâne neschimbat. Valoarea adăugată nu mai este calculată drept diferența între producție ș(cid:13)i consumul intermediar, ci drept suma remunerației angajaților, a consumului de capital fix ș(cid:13)i a altor impozite, mai puțin subvențiile pentru producție. În cazul în care producătorul nu îndeplineș(cid:13)te criteriul de 50 % stabilit de SEC 95, impactul asupra valorii adăugate va fi pozitiv. În abordarea cheltuielilor, consumul colectiv creș(cid:13)te cu valoarea diferenței între costurile de producție ș(cid:13)i veniturile din vânzări. Toate celelalte componente rămân neschimbate. În abordarea veniturilor, variația excedentului brut de exploatare este echivalentă cu variația valorii adăugate, mai puțin variația celorlalte subvenții de producție (R312). În cazul reclasificării unui producător comercial în producător necomercial, efectul asupra PIB este clar pozitiv. Deoarece reclasificările se pot face în ambele sensuri, impactul total asupra PIB nu poate fi determinat a priori. Având în vedere că trecerea de la PIB la PNB nu este supusă modificării, impactul asupra PNB este echivalent cu cel asupra PIB. Exemplu numeric Să presupunem că un producător public de filme (pe care SEC 79 îl consideră prin convenție unitate comercială) are încasări din vânzări în valoare de 300, un consum intermediar de 200, plăteș(cid:13)te pentru remunerația angajaților 500, consumul de capital fix este 50 ș(cid:13)i achită impozite legate de producție în valoare de 50. Primeș(cid:13)te un transfer din partea administrațiilor publice pentru acoperirea deficitului său de 500 care, conform reglementărilor din cadrul SEC 79, este tratat drept o altă subvenție legată de producție. Nu mai există alte surse de venit ș(cid:13)i producția sa nu se exportă. Prin urmare, în cadrul trecerii la SEC 95, producătorul va fi reclasificat din producător comercial în producător necomercial. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare făcută conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 500 P3B + 500 26 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P10 N1 + 500 + 500 N1 N2 + 500 R312 + 0 R312 - 500 N2 - 500 N3 + 0 + 500 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N3 + 500 N4 + 0 N5 + 0 N5 + 0 P3A N4 + 500 + 0 16. Subvenții Cuvinte-cheie Subvenții Transferuri în natură Descrierea modificării SEC 79 421 475 SEC 95 4. 30, 4. 38 (j) 4. 105 (e) Cerințele SEC 95 diferă de cele ale SEC 79 (care încorporează dispozițiile din Decizia 93/465/CEE, Euratom a Comisiei (1) de clarificare a dispozițiilor SEC 79 în privința subvențiilor) în două privințe. În primul rând, SEC 95 exclude din cadrul subvențiilor plățile efectuate de administrațiile publice producătorilor comerciali pentru achitarea în întregime sau parțial a unor bunuri ș(cid:13)i servicii pe care aceș(cid:13)ti producători comerciali le furnizează direct ș(cid:13)i individual gospodăriilor în contextul protecției împotriva anumitor riscuri ș(cid:13)i nevoi sociale la care populația este îndreptățită prin lege. Decizia Comisiei menționată mai sus nu conținea nici o cerință de natură socială. În al doilea rând, SEC 95 prevede că ceilalți producători necomerciali nu pot primi alte subvenții de producție decât cu condiția ca aceste plăți să se facă în cadrul reglementărilor guvernamentale aplicabile atât producătorilor comerciali cât ș(cid:13)i celor necomerciali. Producătorii necomerciali nu puteau beneficia de subvenții în cadrul SEC 79. În acest caz, se produce un impact asupra evaluării producției producătorilor necomerciali. Consecințele modificării În primul rând, să luăm cazul unei plăți efectuate de o administrație publică producătorilor pentru furnizarea de servicii gospodăriilor, care nu îndeplineș(cid:13)te criteriile sociale prevăzute de SEC 95 ș(cid:13)i ar fi înregistrată drept ajutor social în natură, conform reglementărilor din SEC 79 (potrivit clarificărilor din Decizia Comisiei cu privire la subvenții), dar ca subvenție de produse conform SEC 95. În SEC 95 se prevede în mod explicit că acest tip de plăți trebuie să urmărească un obiectiv social ș(cid:13)i să constituie un drept al persoanelor care beneficiază de ele, pentru a nu fi tratate drept transferuri neachitate către producători, adică drept subvenții. Decizia Comisiei privind subvențiile ș(cid:13)i care aduce clarificări la SEC 79 nu face nici o mențiune la un obiectiv social, adică la faptul că aceste cheltuieli ar fi destinate să acopere anumite riscuri ș(cid:13)i nevoi sociale. În abordarea producției, producția ș(cid:13)i valoarea adăugată scad cu valoarea reclasificată. În abordarea cheltuielilor, consumul final al gospodăriilor se reduce cu aceeaș(cid:13)i valoare. În abordarea veniturilor, subvențiile de producție cresc cu valoarea reclasificată în subvenții de produse. Efectul asupra PIB ș(cid:13)i PNB este clar negativ ș(cid:13)i echivalent ca dimensiune cu transferurile efectuate de administrațiile publice, reclasificate în subvenții de produse. Exemplu numeric Să luăm ca exemplu o plată de 1 000 efectuată de o administrație publică unor producători comerciali, care se reclasifică de la ajutor social în natură la subvenție de produse. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare făcută conform reglementărilor SEC 79. (1) JO L 224, 3. 9. 1993, p. 27. 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 27 Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 - 1 000 P3B - 1 000 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P10 N1 - 1 000 - 1 000 N1 N2 - 1 000 R311 + 1 000 N2 + 0 R311 + 1 000 N3 + 0 - 1 000 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 - 1 000 + 0 N3 - 1 000 N4 + 0 N5 + 0 N5 + 0 În al doilea rând, să presupunem efectuarea de plăți în valoare de 1 000 de către administrații publice unor instituții nonprofit care deservesc gospodăriile ș(cid:13)i care sunt reclasificate de la transferuri curente la alte subvenții de producție. În abordarea producției, producția ș(cid:13)i valoarea adăugată scad cu valoarea astfel reclasificată. În abordarea cheltuielilor, consumul final al instituțiilor nonprofit care deservesc gospodăriile scade cu aceeaș(cid:13)i valoare. În abordarea veniturilor, subvențiile de producție cresc cu valoarea reclasificată în subvenții de produse. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare făcută conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 - 1 000 P3B - 1 000 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P10 N1 - 1 000 - 1 000 N1 N2 - 1 000 R31 + 0 R31 + 1 000 N2 + 1 000 R66 N3 + 0 - 1 000 R66 - 1 000 - 1 000 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 - 1 000 + 0 N3 - 1 000 N4 + 0 N5 + 0 N5 + 0 17. Opere literare, artistice ș(cid:13)i recreative originale Cuvinte-cheie Linia de demarcație a producției Formare brută de capital fix SEC 79 309 340, 398 SEC 95 3. 67 3. 105 (b) 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 Descrierea modificării În SEC 95, producția de opere literare, artistice ș(cid:13)i recreative originale face parte din formarea brută de capital fix. În SEC 75, această producție se încadrează în afara liniei de demarcație a producției. Modul de abordare a serviciilor conexe, adică plățile pentru autorizarea folosirii (reproducerii) acestor opere originale, se tratează la punctul următor. Consecințele modificării În abordarea producției, producția creș(cid:13)te cu valoarea operelor originale produse. Consumul intermediar creș(cid:13)te cu valoarea intrărilor în acest proces de producție, care înainte erau tratate drept consum final al gospodăriilor. Valoarea adăugată se modifică cu diferența între aceste două articole. Semnul nu poate fi determinat a priori, dar se presupune că va fi pozitiv în majoritatea cazurilor. În abordarea cheltuielilor, formarea brută de capital fix creș(cid:13)te cu valoarea operelor originale produse. Consumul final al gospodăriilor scade cu valoarea cheltuielilor reclasificate în consum intermediar. În abordarea veniturilor, variația excedentului brut de exploatare o reflectă pe cea a valorii adăugate. Chiar dacă semnul impactului asupra PIB ș(cid:13)i PNB nu poate fi determinat a priori, pare puțin probabil ca sporul de consum intermediar să-l depăș(cid:13)ească pe cel al producției. Se poate presupune un impact pozitiv asupra PIB ș(cid:13)i PNB. Exemplu numeric Să presupunem că, în cursul unei perioade contabile date, producția de opere originale este evaluată la 1 000. Producția necesită un consum intermediar de 200. Nu se plăteș(cid:13)te o remunerație angajaților. Să presupunem, de asemenea, că nu se exportă sau importă nici o operă literară, artistică sau recreativă originală. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 1 000 P20 P3B P41 + 200 - 200 + 1 000 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 + 200 + 800 P10 + 1 000 N1 + 800 N2 + 800 N2 + 800 N3 + 800 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 - 200 + 1 000 N3 + 800 P41 N5 + 1 000 + 0 N4 + 1 000 N5 + 0 18. Servicii asociate cu utilizarea de opere literare, artistice ș(cid:13)i recreative originale Cuvinte-cheie Linia de demarcație a producției Venituri din proprietăți SEC 79 309 (b) 436 (c) SEC 95 3. 67 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 29 Descrierea modificării În SEC 95, plățile efectuate în vederea obținerii autorizării de utilizare a operelor literare, artistice ș(cid:13)i recreative originale sunt contabilizate la vânzările ș(cid:13)i achiziționările de servicii. În SEC 79, aceste plăți erau considerate drept venituri din proprietăți. Consecințele modificării În general, drepturile de autor se vor plăti de către editori pentru dreptul de utilizare a operelor artistice etc. Utilizarea acestor servicii va apărea în mod esențial drept consum intermediar ș(cid:13)i exporturi ș(cid:13)i importuri. Acestea din urmă decurg din achiziționarea de către editori nerezidenți a dreptului de autor al artiș(cid:13)tilor naționali ș(cid:13)i viceversa. Pentru protejarea drepturilor lor de autor, artiș(cid:13)tii etc. vor avea nevoie ca uneori să recurgă la intermediari a căror funcție este de a stabili când ș(cid:13)i unde sunt publicate cărți, sunt difuzate înregistrări ș(cid:13)i sunt jucate piese. Aceste cheltuieli sunt reclasificate de la consumul final al familiilor la consum intermediar. Aceste servicii vor fi însă cumpărate de cele mai multe ori de către editori, nu de artiș(cid:13)tii înș(cid:13)iș(cid:13)i, în acest caz fiind înregistrate direct la consumul intermediar. În abordarea producției, producția creș(cid:13)te cu valoarea vânzărilor de servicii de autorizare, la care se adaugă eventualele servicii similare achiziționate de producători necomerciali. Consumul intermediar al editorilor naționali creș(cid:13)te cu o valoare echivalentă, mai puțin exporturile nete de drepturi de autor. În plus, artiș(cid:13)tii înș(cid:13)iș(cid:13)i pot efectua cheltuieli legate de consumul intermediar, sub forma plăților efectuate către intermediari (agenți). Valoarea adăugată variază cu diferența dintre aceste valori. Semnul acestei variații nu poate fi determinat a priori. În abordarea cheltuielilor, consumul final al gospodăriilor se diminuează cu eventualele plăți făcute agenților ș(cid:13)i care sunt reclasificate de la consum final al gospodăriilor la consum intermediar. În plus, plățile pentru drepturi de autor făcute spre ș(cid:13)i din restul lumii figurează acum drept importuri ș(cid:13)i exporturi. În măsura în care drepturile de autor sunt achiziționate de producători necomerciali, consumul colectiv va creș(cid:13)te în consecință. În abordarea veniturilor, variația excedentului brut de exploatare decurge din variația valorii adăugate. După cum reiese din toate aceste trei abordări, semnul impactului asupra PIB nu poate fi determinat a priori. În ce priveș(cid:13)te trecerea de la PIB la PNB, plățile pentru obținerea autorizării de utilizare a operelor originale sunt reclasificate de la venituri din proprietăți spre ș(cid:13)i din restul lumii la importuri ș(cid:13)i exporturi de servicii, impactul operațiilor cu restul lumii neinfluențând PNB. Ca ș(cid:13)i în cazul efectului asupra PIB, semnul impactului asupra PNB nu poate fi determinat a priori. Exemplu numeric Să presupunem efectuarea unor plăți de către editori naționali către artiș(cid:13)ti rezidenți în valoare totală de 1 000, artiș(cid:13)tii nu suportă cheltuieli de consum intermediar la vânzarea autorizației de folosire a operelor lor originale. Să presupunem, de asemenea, că importurile de astfel de servicii totalizează 100, iar exporturile 300. Toate operațiile de import ș(cid:13)i export au loc cu editorii ș(cid:13)i nu cu artiș(cid:13)tii înș(cid:13)iș(cid:13)i. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 P60 + 1 300 + 100 P20 P50 + 1 100 + 300 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 + 1 100 + 200 P10 + 1 300 N2 + 200 N1 + 200 R40 N3 - 100 N2 + 0 R40 + 200 - 300 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse N4 + 0 N3 + 0 N5 + 0 N4 + 0 N5 + 0 30 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 19. Garaje Cuvinte-cheie Chirii imputate Descrierea modificării SEC 79 315 (i) SEC 95 3. 64 Conform SEC 95, garajele folosite de proprietarul unei locuințe în scopul consumului final, chiar dacă sunt separate de locuințe, sunt incluse în producția de servicii legate de locuință. SEC 79 nu reglementează în mod explicit chestiunea garajelor. Decizia 95/309/CE, Euratom a Comisiei (1) privind principiile de evaluare a serviciilor legate de locuință clarifică reglementările SEC 79 în privința locuințelor. Ea stipulează că numai garajele care fac parte integrantă din locuințe trebuie să fie incluse la calculul chiriilor efective ș(cid:13)i imputate ale locuințelor. Se prevede, deci, un tratament diferit pentru garajele folosite în scopul consumului final care sunt separate de locuințe. Consecințele modificării Includerea chiriilor imputate pentru garaje deținute de proprietarii-ocupanții acestora în sfera producției afectează producția, valoarea adăugată, consumul final al familiilor ș(cid:13)i excedentul brut de exploatare. În abordarea producției, producția creș(cid:13)te inclusiv cu valoarea chiriilor imputate pentru garajele ocupate de proprietarii lor, în timp ce consumul intermediar creș(cid:13)te cu valoarea costurilor de reparație ș(cid:13)i întreținere aferente acestor garaje. Valoarea adăugată creș(cid:13)te cu diferența între aceste două valori. În abordarea cheltuielilor, consumul final al gospodăriilor creș(cid:13)te cu valoarea chiriilor imputate, mai puțin eventualele costuri de reparație ș(cid:13)i întreținere. În abordarea veniturilor, excedentul brut de exploatare creș(cid:13)te corespunzător cu variația valorii adăugate. Presupunând că întotdeauna chiriile imputate vor depăș(cid:13)i ca valoare costurile de reparație ș(cid:13)i întreținere, modificarea tratamentului în ce priveș(cid:13)te anumite garaje conduce la o creș(cid:13)tere a PIB. Lăsând la o parte efectele indirecte asupra veniturilor din proprietăți, asociate faptului că anumite garaje sunt ocupate de proprietari nerezidenți, impactul asupra PNB este echivalent cu cel asupra PIB. Exemplu numeric Să presupunem includerea de chirii imputate pentru garaje, în valoare de 1 000, în producția de servicii legate de locuință ș(cid:13)i un consum intermediar (cheltuieli de exploatare) în valoare de 50. Nici unul dintre garajele incluse nu este proprietatea unor nerezidenți; la fel, nu există rezidenți proprietari de garaje în străinătate. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 1 000 P20 P3B + 50 + 950 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 + 50 + 950 P10 + 1 000 N1 + 950 N2 + 950 N2 + 950 N3 + 950 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 + 950 + 0 N3 + 950 N4 + 0 N5 + 0 N5 + 0 (1) JO L 186, 5. 8. 1995, p. 59. 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 31 20. Taxe de înmatriculare a vehiculelor, plătite de gospodării Cuvinte-cheie Taxe Impozite pe produse Descrierea modificării SEC 79 414 417. 1 SEC 95 4. 14 4. 20 (d) SEC 79 nu oferă nici o indicație explicită privind înregistrarea taxelor de înmatriculare a vehiculelor, plătite de gospodării. Însă domeniul care cade sub incidența impozitelor legate de producție este limitat la cele percepute unităților producătoare. Interpretarea obiș(cid:13)nuită dată pentru SEC 79 este aceea că taxele de înmatriculare a vehiculelor plătite de gospodării ar trebui contabilizate, de regulă, la transferuri curente diverse. SEC 95 dispune că taxele de înmatriculare a vehiculelor sunt înregistrate la impozitele pe produse. De altfel, domeniul care cade sub incidența impozitelor pe produse, conform SEC 95, nu mai este limitat la impozitele percepute unităților producătoare. Taxele de înmatriculare a vehiculelor plătite de gospodării în calitate de consumatori sunt reclasificate (probabil) de la transferuri curente diverse (R69) la impozite pe produse (R221). Consecințele modificării În abordarea producției, producția ș(cid:13)i valoarea adăugată la prețurile producătorului (conceptul SEC 79) cresc cu valoarea reclasificată. Producția ș(cid:13)i valoarea adăugată la prețurile de bază (conceptul SEC 95) rămân neschimbate. În abordarea cheltuielilor, consumul final al gospodăriilor creș(cid:13)te cu valoarea taxelor de înmatriculare a vehiculelor care au fost reclasificate. În abordarea veniturilor, impozitele legate de producție ș(cid:13)i importuri cresc cu valoarea reclasificată. În ansamblu, impactul asupra PIB este clar pozitiv. În absența unei influențe asupra trecerii de la PIB la PNB, efectul asupra PNB este egal cu cel asupra PIB. Exemplu numeric Să presupunem că taxe de înmatriculare a vehiculelor, în valoare de 1 000, plătite de consumatori, sunt reclasificate la impozite pe produse. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 1 000 P3B + 1 000 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P10 N1 + 1 000 R221 + 1 000 N1 N2 + 1 000 + 1 000 + 0 N2 N3 + 0 + 1 000 R221 + 1 000 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 + 1 000 + 0 N3 + 1 000 N4 + 0 N5 + 0 N5 + 0 21. Remunerația în natură a angajaților Cuvinte-cheie Consum intermediar SEC 79 324 (a) Consum final al gospodăriilor 330 (e) 628 nota de subsol 1 Remunerația angajaților 408 (j), 409 (a) SEC 95 3. 71 (b) 3. 76 (b) 4. 05, 4. 06 32 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 Descrierea modificării SEC 95 introduce două modificări. SEC 95 include în remunerația în natură a angajaților punerea la dispoziția acestora ș(cid:13)i a familiilor lor de amenajări sportive ș(cid:13)i recreative, în timp ce SEC 79 excludea în mod explicit aceste valori din veniturile în natură, specificând că acestea trebuie, în schimb, să fie înregistrate la consumul intermediar al angajaților. În plus, există o diferență la evaluarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor din producție proprie furnizate angajaților de către angajatorii lor. În SEC 95, acestea sunt evaluate la prețurile de bază. În SEC 79, ele sunt evaluate la suma costurilor de producție (adică profitul producătorului, prin convenție, este egal cu zero). Consecințele modificării În abordarea producției, producția creș(cid:13)te în cazul produselor fabricate în unitate ș(cid:13)i furnizate angajaților (în contrast cu produsele achiziționate de la alți producători). Consumul intermediar scade, deoarece anumite cheltuieli (achiziționări de la alți producători) sunt reclasificate de la consum intermediar la consum final. Valoarea adăugată determină creș(cid:13)terea elementelor menționate. În abordarea cheltuielilor, consumul final al gospodăriilor creș(cid:13)te cu valoarea înregistrată de veniturile în natură. În abordarea veniturilor, remunerația angajaților creș(cid:13)te cu aceeaș(cid:13)i valoare cu care sporeș(cid:13)te consumul final al gospodăriilor. PIB creș(cid:13)te corespunzător sporirii remunerației în natură. Trecerea de la PIB la PNB va fi influențată de eventualele remunerații în natură ale angajaților efectuate spre ș(cid:13)i din restul lumii, impactul asupra PNB având a priori un semn nedeterminat, deș(cid:13)i în practică va fi cu certitudine pozitiv. Exemplu numeric Să presupunem că valoarea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor din producție proprie furnizate angajaților creș(cid:13)te cu 500. Să mai presupunem că produse în valoare de 500 sunt reclasificate de la consum intermediar la remunerația în natură a angajaților. Modificarea de concept nu afectează remunerația angajaților primită din ș(cid:13)i plătită spre restul lumii. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 500 P20 P3B - 500 + 1 000 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 - 500 + 1 000 P10 + 500 R10 N2 + 1 000 N1 + 0 + 1 000 N2 + 1 000 R10 + 0 + 1 000 N3 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 + 1 000 + 0 N3 + 1 000 N4 + 0 N5 + 0 N5 + 0 22. Licențe pentru utilizarea de active necorporale neproduse Cuvinte-cheie Active necorporale neproduse Redevențe SEC 79 309 (b) 436 (c) SEC 95 7. 43 3. 70 (f) 01/vol. 2 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 33 Descrierea modificării În SEC 95, achiziționările ș(cid:13)i vânzările de licențe pentru utilizarea de active necorporale neproduse (brevete, mărci înregistrate, drepturi de autor etc. ) sunt înregistrate la producție ș(cid:13)i respectiv consum. În SEC 79, aceste plăți sunt considerate ca făcând parte din veniturile din proprietăți. Consecințele modificării În abordarea producției, producția creș(cid:13)te cu valoarea plăților efectuate către producătorii comerciali rezidenți pentru obținerea de licențe. Consumul intermediar sporeș(cid:13)te cu valoarea plăților efectuate de producătorii naționali către deținătorii rezidenți ca ș(cid:13)i nerezidenți ai activelor necorporale specificate. Semnul impactului asupra valorii adăugate nu poate fi, prin urmare, determinat a priori. În abordarea cheltuielilor, consumul final al gospodăriilor creș(cid:13)te cu valoarea plăților (eventuale) efectuate de gospodării în calitate de consumatori pentru obținerea licențelor. Consumul colectiv creș(cid:13)te cu valoarea plăților, mai puțin veniturile sub formă de redevențe primite de producătorii necomerciali. Exporturile ș(cid:13)i importurile cresc cu valoarea plăților pentru obținerea de licențe plătite spre/primite din restul lumii. În abordarea veniturilor, excedentul brut de exploatare se modifică cu aceeaș(cid:13)i valoare ca ș(cid:13)i valoarea adăugată. Datorită operațiilor care se desfăș(cid:13)oară cu restul lumii, semnul impactului asupra PIB nu poate fi determinat a priori. La trecerea de la PIB la PNB, veniturile din proprietăți din ș(cid:13)i spre restul lumii se diminuează cu valorile reclasificate la importuri ș(cid:13)i exporturi de servicii. Cu condiția ca cel puțin o componentă a utilizărilor finale naționale să crească ca efect al acestei modificări metodologice, semnul impactului asupra PNB va fi pozitiv. Exemplu numeric Să presupunem că rezidenții primesc plăți în valoare de 1 000 pentru obținerea de licențe ș(cid:13)i fac plăți de aceeaș(cid:13)i natură în valoare de 700. Producătorii necomerciali plătesc pentru drepturile de utilizare a licențelor o sumă de 50, dar nu obțin venituri de pe urma unor astfel de drepturi. Exporturile de servicii de acordare de licențe valorează 500, iar importurile 200. Gospodăriile în calitate de consumatori nu efectuează astfel de plăți pentru obținerea de licențe. Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 P60 + 1 050 + 200 P20 P3B P50 + 700 + 50 + 500 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 + 700 + 350 P10 + 1 050 N2 + 350 N1 + 350 R40 N3 - 200 N2 + 50 R40 + 350 - 500 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 + 50 + 0 N3 + 50 N4 + 0 N5 + 0 N5 + 0 23. Taxe de timbru Cuvinte-cheie Impozite pe produse SEC 79 417. 2 SEC 95 4. 20 Alte impozite legate de producție/Transferuri curente diverse 417. 3, 495 4. 23 34 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 01/vol. 2 Descrierea modificării SEC 95 stipulează că taxele de timbru se înregistrează la impozitele pe produse. SEC 79 consideră taxele de timbru plătite de producători ca pe celelalte impozite legate de producție (R22). Nu dă nici o indicație explicită referitoare la aceste taxe de timbru plătite de gospodării în calitate de consumatori. În lipsa unor instrucțiuni contrare, aceste taxe de timbru trebuie să fie contabilizate, prin urmare, la transferuri curente diverse (R69). Consecințele modificării În abordarea producției, producția creș(cid:13)te cu valoarea totală a taxelor de timbru. Consumul intermediar creș(cid:13)te cu acea parte din taxele de timbru care se plăteș(cid:13)te de către producători. Valoarea adăugată creș(cid:13)te cu diferența dintre totalul taxelor de timbru ș(cid:13)i taxele de timbru incluse în consumul intermediar al producătorilor comerciali ș(cid:13)i necomerciali. În abordarea cheltuielilor, consumul final al gospodăriilor creș(cid:13)te cu valoarea taxelor de timbru plătite de acestea în calitate de consumatori. Formarea brută de capital fix sporeș(cid:13)te cu valoarea taxelor de timbru cu privire la costurile transferurilor. În abordarea veniturilor, variația excedentului brut de exploatare este identică cu cea a valorii adăugate. Impactul asupra PIB este fără îndoială pozitiv. Trecerea de la PIB la PNB nefiind afectată de modificarea metodologică, impactul asupra PNB este echivalent cu cel asupra PIB. Exemplu numeric Să presupunem că taxe de timbru în valoare de 500 sunt reclasificate de la alte impozite legate de producție la impozite pe produse ș(cid:13)i că transferuri curente diverse totalizând 500 sunt reclasificate la impozite pe produse. Din taxele de timbru achitate de producători, 250 privesc intrările intermediare ș(cid:13)i 250 formarea brută de capital fix (costuri de transfer). Prelucrarea contabilă în conturile simplificate ale națiunii: modificări în raport cu o înregistrare efectuată conform reglementărilor SEC 79. Cont bunuri ș(cid:13)i servicii Resurse Utilizări P10 + 1 000 P20 P3B P41 + 250 + 500 + 250 Cont producție Cont generare venituri Cont distribuție venituri Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P20 N1 P10 + 250 + 750 + 1 000 R20 N2 + 500 N1 + 250 + 750 N3 N2 + 750 R20 + 250 + 500 Cont utilizare venituri Cont capital Cont restul lumii Utilizări Resurse Utilizări Resurse Utilizări Resurse P3A N4 + 500 + 250 N3 + 750 P41 N5 + 250 + 0 N4 + 250 N5 + 0