title: Rapport från kommissionen till rådet om medfinansieringen av fjärranalyskontrollen av jordbrukssubventionerna enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 165/94

eurovoc_concepts:
Community budget
administrative check
aid per hectare
co-financing
remote sensing

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 10. 02. 1997 KOM(97) 39 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TflLL RAPE! om medfinansieriiigin a? Qårranalyskontrollea ar jordbruksflubTentionerna enUgt artikel 6 i förordning (BO) nr 165/94 KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET om medfinansieringen av fjärranalyskpntrollen av jordbrukssubventionerna enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 165/94 1. Inledning Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 1. 1 Ar 1992 reformerades den gemensamma jordbrukspolitiken genom förordning nr 1765/921. Denna reform avser de viktigaste jordbruksgrödorna och vissa foderodlingar samt förutsätter obligatoriskt uttag av en del av den odlingsbara arealen. Genom reformen infördes en rad direktsubventioner till jordbrukarna. Dessa subventioner beräknas per hektar och uppgick under år 1996 till cirka 16,2 miljarder ecu. 1. 2 Det integrerade administrations- och kontrollsystemet Genom rådets förordning nr 3508/92 och kommissionens förordning nr 3887/923 skapades ett "integrerat administrations- och kontrollsystem" som skulle ligga till grund för administrationen av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. I detta system ingår ett enhetligt system, omfattande jordbrukarna i samtliga medlemsstater, med årliga deklarationer för att få del av subventionerna, en informationsdatabas, identifikationssystem för deklarerade jordbruksskiften och djur och ett integrerat kontrollsystem. I förordningarna definieras följande två kontrollformer: • * Adminstrativ kontroll, som utförs med utnyttjande av dokumentationen och informationsdatabaserna inom det integrerade systemet. Denna kontrollform, som omfattar samtliga stödansökningar, behandlas inte i denna rapport. Fysisk kontroll, som omfattar minst 5 % av stödansökningarna, varvid urvalet sker enligt föreskrivna kriterier. 1. 3 Fjärranalys Fjärranalys anges uttryckligen som en möjlig metod för fysisk kontroll (artikel 8. 4 i förordning nr 3508/92), men medlemsstaterna har frihet att själva välja om de vill utnyttja den. Alternativet är den "traditionella" metoden med kontroller på plats. Med undantag av Luxemburg och Österrike beslutade samtliga medlemsstater i Europeiska unionen att delta i fjärranalyskontrollen under år 1996. Kontroll genom fjärranalys kan i full utsträckning betraktas som kontroll på plats, eftersom den information som analyseras gäller det reella utnyttjandet av jordbruksskiftena under den aktuella tiden. Denna information bygger dock på material som insamlats med hjälp av flygplan eller satellit, till skillnad från den traditionella kontrollen, där informationen samlas in vid besök på plats. 1. 4 Historik över fjärranalyskontrollen De grundläggande tekniker som används vid fjärranalyskontroll utvecklades vid Europeiska kommissionens gemensamma forskningscenter i Ispra (Italien) inom ramen för det s. k. Marsprojektet (MARS = Monitoring Agriculture by Remote Sensing), som godkändes av rådet under år 1988. Projektet syftade till att utnyttja satellitbilder för att ta fram jordbruksstatistik på EU-nivå. i Rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor (EGT nr L 181, 1. 7. 1992, s. 12). Rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen (EGT nr L 355, 5. 12. 1992, s. 1). Kommissionens förordning (EEG) nr 3887/92 av den 23 december 1992 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystemet för vissa av gemenskapens stödsystem (EGT nr L 391, 31. 12. 1992, s. 36). / 1990 påbörjade EUGFJ försöksverksamhet med regionala inventeringar beträffande durumvete i Syditalien och i de centrala delarna av Grekland på uteslutande statistisk basis, dvs. utan någon som helst individuell kontroll av jordbrukarna eller deras skiften. Från och med 1991, dvs. innan reformen genomfördes, gick EUGJF med stöd av GFC vidare från statistikområdet till försök med kontroll av individuella anmälda skiften. Därvid kontrollerades under år 1991 anmälningar om durumvete, femårsuttag av jordbruksmark, avlägsnande av vinplantor och om bomull i Frankrike, Grekland, Italien och Spanien. Under 1992 deltog tio medlemsstater i kontroller av två nyligen införda åtgärder: tillfälligt uttag av åkermark4 och tillfälligt stöd till oljeväxtodling. Det fanns alltså redan ett anpassat kontrollinstrument när reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken genomfördes år 1993. Detta underlättade antagandet av reformen (erfarenheterna av arealstöd hade dittills huvudsakhgen gällt durumvete och allvarliga problem i samband med detta hade påvisats under år 1990) och motiverade att tekniken omnämndes i bestämmelserna. 1. 5 Medfinansiering Sedan 1970 belastar de administrativa kostnaderna för kontrollen i enlighet med förordning nr 729/70 de nationella budgetarna. Kontroll genom fjärranalys är dock fortfarande en ganska ny och komplicerad teknik. Därigenom medför den med nödvändighet ökade kostnader under inledningsskedet. Av denna anledning och med avvikelse från den allmänna regeln infördes redan i kommissionens förordningar nr 2069/91 och 615/92 (tillämpningsföreskrifter för tillfälligt arealuttag och stöd till oljeväxtodling) en möjlighet till finansiering genom kommissionens budget av kontroll genom fjärranalys. Denna möjlighet behålls i förordning nr 3887/92. Sedan 1994 tillstyrker rådet självt genom en särskild förordning, nr 165/94 medfinansiering under fem år av gemensamt organiserade kontrollprogram. Tillämpningsföreskrifterna för detta fastställs i kommissionens förordning nr 601 /94. Till och med år 1994 belastade 100 % av kostnaderna EU:s budget. För närvarande och fram till och med 1998 är denna del 50 %. Dessutom finns ett separat anslag (utanför medfinansieringen), som bl. a. är avsett för bildinköp, vilket sker centralt på generaldirektoratet för jordbruksfrågor (motiven för detta redovisas längre Rådets förordning (EEG) nr 1703/91 av den 13 juni 1991 om införande av en temporär ordning för att ta åkermark ur bruk för regleringsåret 1991/92 och om särskilda åtgärder för detta regleringsår enligt den ordning för att ta mark ur bruk som avses i förordning (EEG) nr 797/85 (EGT nr L 162, 26. 6. 1991, s. 1). Rådets förordning (EEG) nr 3766/91 av den 12 december 1991 om upprättande av ett stödsystem för producenter av sojabönor, raps-, rybs- samt solrosfrön (EGT nr L 356, 24. 12. 1991, s. 17). Rådets förordning (EEG) nr 729/70 av den 21 april 1970 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (EGT nr L 94, 28. 4. 1970, s. 13). Kommissionens förordning (EEG) nr 2069/91 av den 11 juli 1991 om tillämpningsföreskrifter för den temporära ordningen för att ta åkermark ur bruk för regleringsåret 1991/92 (EGT nr L 191, 16. 7. 1991, s. 19). Kommissionens förordning nr 615/92 av den 10 mars 1992 om ttflampnmgsföreskrifter för stödsystemet för producenter av sojabönor, raps-, rybs- samt solrosfrön (EGT nr L 67, 12. 3. 1992, s. 11). Rådets förordning (EG) nr 165/94 av den 24 januari 1994 om gemenskapens medfinansiering av kontroll med hjälp av fjärranalys och om ändring av förordning (EEG) nr 3508/92 (EGT nr L 24, 29. 1. 1994, s. 6). Kommissionens förordning (EG) nr 601/94 av den 17 mars 1994 om tillämpningsföreskrifter för rådets föroidning (EG) nr 165/94 vad gäller gemenskapens medfinansiering av kontroll av jordbruksarealer med hjälp av fjärranalys (EGT nr L 76, 18. 3. 1994, s. 20). fram i denna rapport). Däremot upptas aldrig administrativa kostnader i anslutning till kontrollen i EU- budgeten. För dessa gäller den allmänna regeln. Alla medlemsstater som använder kontroll genom fjärranalys har ansökt om medfinansiering. Italien och regionen Andalusien har dock före 1994 genomfört kontroller med hjälp av flygfotografering som inte ingick i programmet och därför inte medfinansierades. 2. Teknisk beskrivning 2. 1 Allmän organisation Jordbrukarna skall århgen lämna in sina ansökningar om stöd på det sätt och vid de tidpunkter som fastställts enligt förordning 3508/92, vilket normalt skall ske mellan slutet av mars och 15 maj beroende på medlemsstat. Med fjärranalys är det möjligt att fastställa vilka ansökningar som är korrekta och koncentrera den fysiska kontrollen på plats på övriga ärenden och skiften där problem föreUgger, vilket innebär att kontrollerna blir färre och mindre tids- och kostnadskrävande. I detta syfte analyseras satellitbilder som tagits vid flera tillfällen under odlingsåret eller flygfoton (beroende på de lokala förhållandena) för att kunna jämföra jordbruksskiftena så som de framträder på dessa bilder med de uppgifter som jordbrukarna lämnat så att areal och användning kan valideras. Bildanalys är ett högt specialiserat arbete. Därför anlitar de flesta medlemsstater som utför kontroll med hjälp av fjärranalys externa tjänsteleverantörer. Leverantörerna medverkar endast under de etapper som är knutna till bildanalysen; den föregående och efter följande behandlingen är förbehållen administrationen. Normalt tar därför jordbrukaren inte del av bild analysen, och man undviker därigenom att någon tredje part tillkommer i hans kontakter med administrationen. Leverantören får aldrig i uppgift att fastställa eventuella böter, sanktioner eller ekonomiska konsekvenser för jordbrukaren. I tabell 1 sammanfattas huvudetapperna i behandlingen och tidsplanen för dessa. Tidsplanen kan variera mellan medlemsstaterna och ibland också mellan olika regioner inom en medlemsstat. Tabell 1: Huvudetapper Uppgift • val av kontrollområden, bedömning av bildbehovet infordran av anbud, val av leverantörer, undertecknande av avtal urval och administrativ behandling av de inlämnade akterna i kontroll- områdena; akterna tillställs tjänsteleverantörerna sammanställande av nödvändiga topografiska dokument eller integrerade administrationssystem och numerisk behandling av gränserna för de anmälda jordbruksskiftena inköp av en bildserie (av kommissionen) och/eller flygfoton (av leverantörerna), behandling, geometriska korrigeringar. fotoanalys av kontrollskiftena på bilderna eller fotona bedömning av akterna, resultat sammanställs och meddelas kontroll på plats i de fall fjärranalysen påvisat problematiska punkter i akterna resultaten leverantöremas rapport till administrationen och diskussion om Genomförande september-november december-mars april-juni mars-juni november, mars, maj, juni, (augusti) maj-augusti juni-augusti juli-oktober oktober-november 2. 2 Arbetsbeskrivning Tillsammans med medlemsstaterna anordnar kommissionen årligen en allmän anbudsinfordran som avser hela unionen. De tjänster som skall tillhandahållas beskrivs i en gemensamt utformad arbetsbeskrivning. Meddelandet och arbetsbeskrivningen offentliggörs under oktober eller november (1996: 22 november). 2. 3 Val av leverantörer Avtalen för de första kontrollerade odlingsåren (1990-92) ingicks direkt av kommissionen. Från och med 1993 väljer varje medlemsstat en eller flera leverantörer med kommissionens samtycke och undertecknar därefter ett avtal enligt nationell rätt. Det är detta avtal som ger rätt till medfinansiering. 2. 4 Kontroll med hjälp av satellitbilder De satelliter som ger bilder som kan användas för kontroll är SPOT 1, 2 och 3 med pixeldimensionerna11 10 meter (svartvitt) och 20 meter (färg) samt LANDSAT TM 5 (pixel = 30 m). Den nya satelliten 1RS 1C kommer 1997 att kunna ge svartvita bilder med pixeldimensionen 5,8 meter. Bilder i svartvitt eller färg från de olika satelliterna är inbördes kompatibla. För varje område införskaffas årligen 4-5 bilder för att täcka hela vegetationscykeln. Erfarenheten har utvisat att en central förhandling på kommissionsnivå för inköp av satellitbilder öppnar möjligheter som är ouppnåeliga för en ensam medlemsstat samt gör det möjligt att undvika oorganiserad konkurrens i fråga om satellitprogrammering (denna samordning är ännu mer nödvändig om kontrollansvaret är regionaliserat). Dessutom medför detta betydande prisreduktioner. EUGFJ köper och betalar alltså bilderna, lånar ut dem till de kontraktslutande parterna (men förblir ägare till dem) och arkiverar dem hos Europeiska kommissionens gemensamma forskningscenter i Ispra. Antalet tillgängliga satelliter tillsammans med EUGFJ:s centraliserade förvaltning gör det möjligt att garantera Europas majoritet tillgång till nödvändiga optiska bilder. Också vid omfattande molnighet (risken är större i norra Europa) kan radarbilder som erhålls via de europeiska satelliterna ERS 1 och 2 oberoende av sol och moln ersätta de optiska bilder som saknas med fortfarande helt acceptabla resultat. Dessa bilder gör det möjligt att kontrollera ansökningarna under det innevarande året och, i vissa fall, hur berättigande de är i förhållande till de olika referensperioder som fastställts i lagstiftningen. I dessa senare fall och på de arkivbilder som återfunnits i bildleverantörernas kataloger har det till exempel fastställt att den mark som deklarerats som "åkermark" inte var odlad som betesmark med fleråriga grödor skogbeväxt eller användes till andra ändamål än jordbruk den 31. 12. 91 (artikel 9 i förordning 1765/92). Denna kontroll är emellertid endast möjlig där det finns tillgång till molnfria arkivbilder för de perioder som avses. 2. 5 Kontroll med flygfotografering Särskilt när det gäller små jordbruksskiften används ibland flygfotografering, enbart eller i kombination med satellitbilder. Dessa foton har i allmänhet pixeldimensioner på 1 eller 2 meter. Organisationen av flygfotograferingen är smidigare och mer decentraliserad än vad fallet är vid sateUitprogrammering, och det har därför inte anse'* nödvändigt att kommissionen står för förhandlingar och inköp. Satelliter som kan ge bilder med pixeldimensionen 1 meter beräknas finnas från och med 1999. Dessa kan således komma att ersätta flygfotograferingen. För samma areal är flygfotografering i allmänhet dyrbarare än satellitbilder. Det är ofta svårt att organisera flera på varandra följande flygfotograferingar som täcker samma område, bl. a. eftersom behandlingen av fotona är mer tidskrävande. Oftast införskaffas endast en bild, vilket inte gör det möjligt att kontrollera vissa odlingar, t. ex. sådana där skörden redan skett eller som inte ännu besätts. I sådana fall bör ett större antal besök på plats Pixel är det minsta synliga elementet på bilden. ordnas för att kontrollera den faktiska markanvändningen. Någon uppmätning av arealen krävs dock i allmänhet inte vid dessa kontroller. 2. 6 Beslutskriterier Kontroller med hjälp av fjärranalys skall som alla kontrolltekniker möjUggöra slutsatser om huruvida de kontrollerade akterna är berättigade till stöd. I det här aktuella fallet fattas beslutet i tre separata etapper. • • • Först tillämpas tekniska toleranser för areal och procentandelar. Värdena för dessa fastställs med hänsyn till den teknik som utnyttjats och de nationella förhållandena. I samtliga fall ansvarar medlemsstaterna enligt lagstiftningen för valet av dessa toleranser. I detta kontrollsystem sker därefter en beräkning, för varje "odlingsgrupp"12 och akt, om de arealer bildanalytikern kommit fram till motsvarar vad som uppgivits i ansökan. Fram till och med 1995 indelades akterna i "godkända", "ej godkända" och "osäkra". Sedan 1996 fastställs två bedömningar oberoende av varandra: godkänd eller ej godkänd, fullständig eller ofullständig. Ofullständig innebär att en betydande del av den areal akten gäller inte har kunnat kontrolleras, eftersom den befann sig utanför kontrollområdet, var molntäckt eUer liknande. En godkänd och ofullständig akt betraktas som ej kontrollerad, medan en akt kan förklaras inte godkänd även efter en partiell kontroll. I den sista etappen är det först efter att ha tagit kontakt med jordbrukaren i fråga om ärenden som inte godkänts vid fjärranalysen som administrationen godkänner, korrigerar, sanktionsbelägger eUer inte godkänner akter beroende på eventuella påträffade arealavvikelser och enligt bestämmelserna i artikel 9 i förordning nr 3887/92. 3. Genomförda verksamheter 3. 1 Teknikutveckling Arbetsmetoderna har utvecklats under åren på grundval av kommissionens erfarenheter eller förslag från medlemsstaterna och genom tekniska framsteg. Några exempel: Ett anpassat regelverk (fördelning av kontrollbehörighet och uttryckligen föreskriven fjärranalys) infördes först från och med 1992-93. 1993 användes radarbilder för första gången. Från och med 1994 fördes utnyttjande av flygfotografering (enbart eUer i kombination med satellit bilder) fram som ett alternativ. Från och med 1994 föreslås kontroll i två steg (höstsådd eller vårsådd). Från och med 1995 eftersträvas samordningsvinster med det införda integrerade administrations- och kontrollsystemet. Exempelvis sker utbyte av numeriska ortofoton eUer numeriska register över skiftesgränser mellan de båda verksamheterna. Kontrollen kan stegvis utvidgas (som en valmöjlighet) till andra sektorer: kompensationsstöd till mindre gynnade områden, miljövårdsåtgärder inom jordbruket, kontroll av ärenden som rör vin- och olivodling osv. För att åstadkomma bättre kvalitet i fråga om basfakta har kommissionen stött ortonormering av flygfoton, vilket är i allmänt bruk sedan 1996. Detta ger ökad precision i ytmåtten, och ortofotona kan En odlingsgrupp är en grupp odlingar (eller markanvändningar) med samma stödnivå (spannmål, oljeväxter, arealuttag, durumvete, foderväxter osv. ). användas på nytt inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet (eller hämtas därifrån, vilket sker t. ex. i Irland och Portugal). • Sedan 1996 kan de tekniska toleranserna tillämpas på skiften i stället för på odlingsgrupper, vilket närmar kriterierna för besluten till dem som tillämpas vid traditionell kontroll. 3. 2 Arbetsvolym Intresset för fjärranalys har ökat stadigt i medlemsstatema, vilket kommer till uttryck i antalet kontrollerade områden och akter, som framgår av tabell 2. Tabell 2: Fjärranalys, medfinansierade volymer Antal utvalda områden Satellit Enbart flygfoto Antal kontrollerade akter under 1996 Enbart satellit Enbart flygfoto Satelht + flygfoto S:a akter 0 4 13 6 12 4 9 2 21 4 5 4 6 90 86 56 44 30 3 0 0 0 8 0 3 0 18 0 8 0 0 40 21 20 0 0 3 052 1514 3602 15 367 0 4112 0 0 3 110 3 543 0 2249 36 549 46 910 32 833 24 502 14 712 2 007 0 0 0 921 0 1466 0 37 851 0 7 001 0 0 49 246 38 832 24 431 0 0 0 0 1391 700 1660 4177 0 2045 20 500 0 0 2 621 0 33 094 14456 9 382 10 172 0 2 007 3 052 2 905 4 302 17 948 4177 5 578 2 045 58 351 3 110 10 544 2 621 2 249 118 889 100198 69 811 34 674 14 712 Medlemsstat och antal avtal 1996 Belgien (1) Danmark (2) Tyskland (2) Grekland (2) Spanien (2) Finland (1) Frankrike (2) Irland (1) Italien (1) Nederländerna (1) Portugal (2) Sverige (1) Förenade kungariket (1) S:A1996 S:A 1995 S:A 1994 S:A 1993 S:A1992 Jordbrukarna lämnar varje år in cirka 3,06 miljoner akter. Av dessa måste minst 5 % kontroUeras fysiskt. År 1996 kontroUerades i Italien inte 5 utan 8,4 % av aktema. Om man beräknar ett genomsnitt utan att ta hänsyn till denna överskjutande del är 63 % av denna minimiandel föremål för fjärranalys. 3. 3 Inköp av bilder I tabell 3 anges det antal bilder som inköpts av kommissionen för de kontrollområden som ingår i tabell 2. Tabell 3: Inköp av bilder, 1994-96 1996 1995 1994 SPOT 390 340 232 LandsatTM 127 155 90 ERS (radar) 33 6 7 Summa 550 501 379 3. 4 Sammanlagda resultat De sammanlagda resultaten för de enskilda aktema under tiden 1993-96 redovisas i följande tabell. "Osäkra" och "ofullständiga" akter är inte helt jämförbara. De angivna summorna motsvarar inte totalantalet kontroUerade akter (se tabeU 2), eftersom i vissa fall resultat redovisade efter enskilda akter inte finns tiUgängUga. TabeU 4: Resultat av kontrollerna, 1993-96 godkänd, fullständig % ej godkänd, fullständig eller ofullständig % godkänd, ofuUständig % SUMMA 41492 72,57 % 13 766 24,08 % 1914 3,35 % 57 172 1996 (del av året) 1995 1994 1993 godkänd % 35 737 24 969 21462 51M % 58,31 % 65,38 % ej godkänd 18 557 11956 7 658 % osäker % SUMMA 29,93 % 27,92% 23,33% 7 706 5 896 3 709 12,43 % 13,77 % 11,30 % 62 000 42 821 32 829 4. Diskussion 4. 1 Resultatanalys År 1996 kunde vid fotoanalys i genomsnitt cirka 73 % av akterna godkännas, medan 23 % var fuUständiga men ej godkända, 1 % ofullständiga och ej godkända samt 3 % godkända men ej fullständiga. Procentandelarna för godkända och ej godkända varierar kraftigt meUan medlemsstaterna, vilket i långt högre grad beror på ansökningarnas kvalitet och det skiftessystem jordbrukarna har tillgång tiU än på några lokala variationer i andelen bedrägerier. Under 1996 varierade procentandelen för de godkända aktema meUan 60 och 93 % i de olika medlemsstatema, medan dessa siffror under 1995 var 45 respektive 96 %. När det till följd av fjärranalysen beslutas om kontroU på plats, vet kontroUanten vilka skiften och odlingsgrupper som givit motiv tiU avslaget och kan rikta sin inspektion med stöd av faktakännedom. Antalet skiften per akt är i allmänhet ganska litet, och inspektionen tar därför begränsad tid i anspråk. TiU detta kommer att vissa avslag endast avser markanvändningen och inte kräver att skiftet mäts upp. KontroUen underlättas även av den dokumentation (utdrag ur kartor och bildmaterial) som tillhandahålls av tjänsteleverantören och som illustrerar de problem denne uppdagat. Detta är särskilt viktigt om det kartmaterial som används som referens är föråldrat. 4. 2 Kvalitetskontroll Som komplement till den interna kvalitetssäkring som krävs av varje leverantör genomförs en dubbel kontroU av kvaUteten i leverantöremas arbete. Dels har kommissionen (GFC i Ispra i samarbete med GD VI) uppdraget att till hjälp för medlemsstaterna och med deras samtycke kontrollera att arbetena har utförts korrekt. Denna kontroU görs på ett urval av de uppgifter som leverantörerna tillhandahållit. Dels kontroUerar medlemsstaterna på plats ett urval av såväl godkända som icke godkända akter för att verifiera att beslutskriterierna har tillämpats korrekt och bedöma imssförhåUanden som inte uppdagats vid fjärranalysen. Vid traditioneU kontroU finns inte någon motsvarighet tiU denna metod, som syftar tiU att göra det möjligt att anpassa och kombinera de olika metoderna för fysisk kontroll med sikte på att de skaU komplettera, snarare än konkurrera med, varandra. 1995 genomförde GFC ett första test med uppgifter från tre leverantörer. Under 1996 kontroUerar en under leverantör tiU GFC, och delvis GFC självt, elva leverantörer av sammanlagt arton. Dessa kontroUer belastar GFC:s budget. Beroende på vid vilken tid de uppgifter som skaU kontroUeras nådde Ispra kommer vissa utvärderingar att finnas tillgängliga i slutet av 1996 och de övriga i början av 1997. 4. 3 Resultatens tiUförUtUghet Man kan utvärdera fjärranalysens tillförlitlighet med stöd av resultaten av GFC:s kvalitetskontroll (endast preliminära uppgifter finns tillgängliga) eUer de resultat av kontroUema på plats som medlemsstaten meddelat leverantören och som ingår i dennes rapport. Endast för åren 1995 och 1996 finns användbara, partiella resultat. Att behandla denna information medför svåra avvägningsproblem: utvärderingen är delvis subjektiv, det finns åtskilliga enskilda fall som inte låter sig klassificeras och den ofta mycket kortfattade informationen från platsen som härrör från lokala myndigheter kan visa sig svårtolkad. • • • Vid kontroU på plats under 1995 av 12 294 ej godkända akter bekräftades avvikelserna i 42 % av faUen. Under 1996 (partiellt underlag = 2 545 akter) är denna andel 61 %. Detta kan ses som en indikation på att "filtret" håUer på att nå en rimlig tiUförlitlighetsnivå eftersom det inte orsakar aUtför många "falsklarm" för akter som borde ha godkänts. Man måste också undersöka om filtret upptäcker alla akter som innehåller avvikelser, t. ex. om akter godkänts när så inte borde ha skett. Någon systematisk kontroll av detta har inte låtit sig göra, eftersom det finns mycket få tillgängliga uppgifter. För 1995 finns uppgifter från fyra leverantörer och för 1996 (preliminärt underlag) från tre. Bland 241 akter som godkändes under 1995, men som kontrollerades på plats, påträffades avvikelser i 71 faU. Under 1996 anmäldes avvikelser i 24 akter av 198. Dessa siffror, som bygger på ett mycket begränsat urval akter och leverantörer, tyder på brister i tolkningen av de meddelade resultaten eUer på skiljaktigheter i uppfattningen av vad som skaU betraktas som avvikelser. Siffrorna har för övrigt ännu inte kunnat bekräftas vid GFC: s kvalitets kontroll. För att man skall få klarhet i denna fråga har alla medlemsstater rekommenderats att genomföra ett minimum av kontroUer på plats av godkända akter. Det bör också påpekas att vissa avvikelser inte kan upptäckas och inte heller undersöks vid fjärranalys (vete- och rapssorter eUer underhåll av trädesmark), vilket kan förklara vissa skiljaktigheter. Leverantörerna har vidare återsänt cirka 25 % av de mottagna aktema till administrationen för kompletteringar eUer korrigeringar som krävts för att de skuUe kunna behandla dem och återfått 21 % (genomsnitt 1995-96). Vissa av dessa akter har antagligen underkänts en andra gång efter fotoanalys, vilket gör att man inte kan addera "korrigerade" och "underkända" akter. Andra akter har förmodligen kunnat godkännas efter kompletteringar eUer korrigeringar av uppenbara felaktigheter. De 4 % som inte har fotoanalyserats har däremot troligen blivit föremål för kontroU på plats utan att föras upp på fjärran aysens konto. I detta perspektiv visar sig fjärranalysen lika effektiv som traditionell kontroU, om inte rent av effektivare. 5. Kostnaderna för fjärranalys 5. 1 Medlemsstaternas kostnader De följande tabellerna 5 och 6 visar enhetskostnaderna för fjärranalys, uppdelade på kontroU med hjälp av satellit och med flygfotografering. Dessa kostnader varierar kraftigt mellan medlemsstaterna beroende på antalet kontroUerade akter, deras omfattning (areal) och komplexitet (antal skiften). Uppgifterna för 1996 är preliminära med undantag av de som gäller antalet kontroUerade akter. Man kan konstatera en stadig minskning av dessa kostnader, vilket förklaras av förbättringar av tekniken och av leverantöremas kompetens, av den ökade arbetsvolymen och, på sista tiden, av de databaser som nu finns att tiUgå inom inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet. Flygfotograferingen, där Italien väger tungt i vågskålen (se tabell 2), visar dock inte alls upp denna stadiga kostnadsminskning. I detta faU har nämligen de tekniker som använts och de sektorer som täckts varit mycket olikartade under åren. Under 1994- 95 användes fjärranalys endast för summariska kontroUer som sedan kompletterades hos jordbrukarna. Ortonormeringen som under 1996 kom till allmän användning på kommissionens begäran står ensam för en kostnadsökning med cirka 29 ecu per akt. Tabell 5: Kostnadsutvecklingen för fjärranalys med hjälp av satellit, inklusive bilder och exklusive moms Antal akter Antal skiften Areal i hektar Totalkostnad (ecu) 1996 (prel. ) 1995 1994 1993 69 643 53 388 42 269 34 674 1 023 771 797 067 472 975 331 567 2 929 454 2 498 218 1 471 363 937 055 11 320 188 9 720 793 8 779 903 8 806 351 ecu/ akt 162,55 182,08 207,71 253,98 ecu/ skifte ecu/ hektar 11,06 12,20 18,56 26,56 3,86 3,89 5,97 9,40 TabeU 6: Kostnadsutvecklingen för fjärranalys med hjälp av flygfotografering, exklusive moms Antal akter Antal skiften Areal i hektar Totalkostnad (ecu) 1996 (prel. ) 1995 1994 50 146 46 810 27 426 719 236 553 169 285 386 769 110 700 953 313 864 7 154 987 4 427 537 2 465 382 ecu/ akt 142,68 94,59 89,89 ecu/ skifte ecu/ hektar 9,95 8,00 8,64 9,30 6,32 7,85 I dessa kostnader ingår förvärv av sateUit- och flygbilder samt hela ersättningen (såväl medlemsstaternas andel som den som betalas av EUGFJ) tiU leverantörerna för behandlingen av bilder och akter, bildanalys och resultatrapporter. 5. 2 EUGFJ:s kostnader EUGFJ beställer och betalar bildmaterialet. Fonden har fram till och med 1994 stått för hela kostnaden för avtalen och därefter för högst 50 %. Dessa utgifter redovisas i tabeU 7. De är inte helt jämförbara med beloppen i tabeUerna 5 och 6, eftersom medfinansiering inte har sökts eUer bevUjats för vissa av kostnaderna (se 5. 3) och vissa kontroller med hjälp av fjärranalys (t. ex. vin- och oUvoljeärenden) inte ingår i underlaget för tabeUerna 5 och 6. Vidare har följande kompletterande åtgärder i samband med fjärranalysen finansierats inom samma budget: • • • En undersökning beträffande precisionsgraden vid mätning av gränserna för jordbruksskiften (ett avtal under 1992) för 31 560 ecu. En undersökning beträffande automatisk segmentering av skiftesgränser med hjälp av satellitbilder (tre avtal under 1992-93) för 101 910 ecu. En undersökning beträffande användning av radarbUder som ersättning för optiska bUder (ett avtal under 1993) för 26 230 ecu. Utveckling (efter öppen anbudsinfordran) av programvara för kontroUer med hjälp av fjärranalys och utprovning av programmet hos tre erfarna leverantörer (1993: 82 800 ecu, 1994: 372 729 ecu och 1995: 223 506 ecu). Detta program ("CACHOO") används för närvarande i Danmark, Finland och Portugal samt vid GFC:s kvaUtetskontroUer. Tabell 7: EUGFJ :s kostnader för fjärranalys (i ecu) År 1990 (100 %) 1991 (100 %) 1992 (100 %) 1993 (100 %) 1994 (100 %) 1995 (50 %) 1996 (50%, prel. ) Summa 1990-96 Bilder (100%) KontroUer Andra avtal Summa 138 718 73 286 437 022 1 059 482 1 184 134 1367 966 1408 662 5 669 270 584 500 713 931 4 142 227 7 577 104 8 314 638 7000 000 9 653 150 37 985 549 0 0 31560 210 940 372 729 223 506 0 838 735 723 218 787 217 4 610 809 8 847 526 9 871 501 8 591 472 11061812 44 493 554 När förordning 165/94 antogs beräknades de ekonomiska konsekvenserna till en årlig utgift på 20 miljoner ecu fram till och med 1998 (genom anslutningsakten 1994 ökades detta belopp till 21,5 miljoner ecu). Detta belopp hade beräknats på grundval av de uppgifter som då förelåg: sex miljoner anmälningar, varav 5 % skulle kontroUeras till en uppskattad enhetskostnad av 200 ecu. Två tredjedelar av fallen skulle behandlas med hjälp av fjärranalys. Med de uppgifter som nu föreligger kan denna uppskattning revideras nedåt. Med hänsyn tiU det vidgade tillämpningsområdet för fjärranalys och den sänkta enhetskostnaden för denna förefaller det nu rimligt att räkna med ett årligt belopp av 15 miljoner ecu (inklusive bildmaterial). 5. 3 Fördelningsnyckel Enligt de följande förordningarna om medfinansiering skall de tillgängliga medlen tilldelas medlemsstaterna enligt en fördelningsnyckel som redovisas i bilagorna till förordningarna 3887/92 och 165/94. Hittills har denna begränsning endast behövt utnyttjas under år 1993. Under övriga år har nämligen anslagen överstigit de bidrag som medlemsstaternas ansökningar berättigar till. År 1993 bekräftade inte Grekland sin ansökan om medfinansiering. 1995 kunde Italien endast tilldelas 48 % (i stället för 50 %) av beloppet i sin ansökan. Landet hade nämligen organiserat ett kompletterande kontrollprogram, som visserUgen hade kommissionens samtycke, men den nödvändiga informationen för att kommissionen därefter skulle kunna anslå det erfordrade tilläggsanslaget överlämnades inte i tillräckligt god tid. 6. Kostnadseffektivitet 6. 1 Kommissionens undersökning EUGFJ inledde 1996 med stöd från GFC en kostnadseffektivitetsundersöknrng, där tre uppgiftskäUor analyserades: Ur srantöremas rapporter om fjärranalysen (1993-95), medlemsstaternas årliga rapporter om införandet av det integrerade administrations- och kontroUsystemet (1993-95) och slutligen en enkät till medlemsstaterna för år 1995 som avsåg traditioneU kontroU och kontroUer som kompletterar fjärranalysen. Sju medlemsstater och fyra tyska delstater besvarade enkäten, och kommissionen hade redan tillgång till partiell information beträffande två övriga medlemsstater. De tillgängliga uppgifterna är omfattande, men ibland svåra att tolka eller jämföra. I fråga om de valda kriterierna visar de första resultaten på stora olikheter meUan förhållandena i medlemsstatema och på att vissa nationeUa förvaltningar har haft svårigheter att beräkna kostnaderna för den traditionella kontrollen och även att utvärdera innehållet i den. Kommissionen viU undvika misstolkningar av 10 vissa av enkätsvaren. Det är dessutom svårt att jämföra rapporter från olika år, eftersom situationen utvecklas — i allmänhet i positiv riktning — genom det slutgiltiga införandet av det integrerade administrations- och kontrollsystemet. Kommissionen föreslår därför att analysen kompletteras med 1996 års resultat samt valideras och diskuteras med medlemsstaterna under de närmaste månaderna, innan de definitiva slutsatserna dras. Dessa kompletteringar bör kunna bU en bidragande hjälp tiU medlemsstaterna vid de val de skaU träffa efter 1998 (om medfinansieringen avbryts) och även vara betydelsefulla för kommissionens ställningstagande inför detta slutar. 6. 2 Kontrollernas räntabilitet Beräknat efter antal kontrollerade akter (utan någon diskussion av kontroUemas effektivitet med de olika metoderna) och efter de bruttosiffror som medlemsstaterna lämnat, visar sig kontroU med hjälp av fjärranalys (inklusive samtliga sammanhängande kostnader och moms) vara biUigare än traditioneU kontroU i Danmark, Italien, Nederländerna, en tysk delstat (Sachsen), Sverige (endast 1996) och Portugal (erdigt förvaltningens sammanfattande uppskattning). I Spanien och Grekland var kostnaderna nästan likvärdiga under 1995 och blev helt likvärdiga under 1996. Fjärranalys är dyrare i Frankrike, Förenade kungariket och flera tyska delstater. För övriga medlemsstater finns inga tillgängliga uppgifter om den traditionella kontrollen. Det är framför allt då det gäller akter som avser stora arealer (i allmänhet 1,5 tiU 6 gånger så stora som genomsnittet inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet) som det är fördelaktigt att använda fjärranalys. Om det var möjligt att beräkna räntabiliteten i förhållande till kontrollerad areal skulle fjärranalysen i flertalet faU visa sig fördelaktigast. Denna bedömning kan dock fortfarande diskuteras eftersom det saknas uppgifter om hur stora arealer som kontroUerats med traditionella metoder. Till de samlade kostnader som redovisas i tabellerna 5 och 6 kommer för administrationens del priset för behandling och färdigställande av aktema innan och efter det att de överlämnas till leverantörerna, eventuella förvärv av kompletterande underlag (t. ex. kartor från fastighetsregistret som lämnas till leverantörerna) och kontroller på plats av ej godkända akter. Slutligen står i allmänhet den ansvariga myndigheten för momsen på det avtalade priset, vilket inte är fallet vid traditioneU kontroll. En samlad utvärdering har gjorts för åren 1995-96 där kostnaderna (vägda genomsnitt) jämförs för traditionell kontroU och kontrollerna före och efter fjärranalysen. Resultaten redovisas i tabeU 8. Tabell 8: Jämförelse av enhetskostnaderna för kontrollerna (i ecu) Kostnader per akt (i ecu) genomsnitt fjärranalys (1995, 8 stater) genomsnitt fjärranalys (1996, 8 stater) genomsnitt trad. kontroU (1995, 9 stater) Administrativt utarbetande av akten Avtal om fjärranalys, exkl. moms Bilder, tillhandahållna av kommissionen KontroUer på plats Moms på avtalen om fjärranalys Totalkostnad per akt Genomsnittlig medfinansieringsnivå 24 173 24 34 29 284 86 24 164 21 34 28 271 82 31 0 0 198 0 229 0 Om man ser till de medlemsstater för vilka det finns uppgifter att tillgå för år 1995, framgår det av tabeU 8 att fjärranalys, genomsnittligt sett, förefaller vara mer kostnadskrävande för dessa stater, inkl. moms, men att denna nackdel avlägsnas genom inedfinansieringen. Om man för samma medlemsstater jämför utgifterna för fjärranalys under 1996 med dem för kontroUer på plats under 1995 blir detta ännu mer påtagligt. Dessa genom snittssiffror ger uttryck för mycket olikartade reella förhållanden i olika medlemsstater: 1995 varierar 11 kostnaderna per akt för fjärranalys meUan 160 och 714 ecu och för traditioneU kontroU mellan 132 och 933. Den genomsnittliga arealen för de kontrollerade aktema varierar meUan 4 och 201 hektar beroende på medlemsstat. 6. 3 Jämförelse av kontrollernas effektivitet Om man söker jämföra effektiviteten i kontroUerna genom att fastställa mängden tillämpade sanktioner eUer uppdagade avvikelser, har man bara den statistik över antal akter som medlemsstaterna lämnat att tillgå. Den gäller kontroUer efter fjärranalys eUer traditionella kontroUer (uppgifterna återfinns i rapporterna inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet). Om man jämför de obearbetade siffrorna kan man få uppfattningen att fjärranalysen under tre år (1993-95) nästan alltid har påvisat färre akter som bör undersökas än den traditionella kontrollen (i aUmänhet 2-4 gånger färre beroende på medlemsstat). Tar man däremot hänsyn till de akter som återsänts till administrationen före fjärranalysen (se 4. 3) blir skillnaden mindre och i vissa fall kan antalet uppdagade akter med problem svänga till fjärranalysens förmån. Resultaten kan också bU förmånligare för fjärranalysen om man ser till vilka arealer, i stället för akter, som föranlett sanktioner, eftersom fjärranalys används för kontroU av större arealer och innebär en mer fullständig kontroU av varje akt. Vidare tenderar fjärranalysen att släppa igenom fler mindre avvikelser, men detta påverkar endast obetydligt storleken av de arealer som i realiteten blir föremål för sanktioner. Det kvarstår dock att riskanalysen är mindre smidig vid fjärranalys (kontroUerna inriktas på "områden", medan den traditionella kontrollen kan sättas in på enskilda ansökningar) och att dessa kontroUer på plats är artskilda: den traditionella kontrollen kan gälla detaljer eUer avse sådant som inte kan ses på satellitbUder (t. ex. sorter av durumvete eller raps, underhåU av trädesmark). De kan också möjliggöra korrigeringar med stöd av de förklaringar som jordbrukarna lämnar och besöket kan samtidigt utnyttjas för räkning av djur. 6. 4 Utvärdering av de traditionella kontroUerna på plats Kostnadseffektivitetsanalysen måste med nödvändighet bygga på en jämförelse med den traditionella kontrollen. Inom ramen för rapporteringen i det integrerade administrations- och kontrollsystemet får kommissionen statistik över genomförda kontroUer och deras resultat men förfogar endast över obetydlig information om det faktiska innehållet i kontroUerna, de mätmetoder som används i praktiken och de toleransnivåer som tillämpas. Den traditioneUa kontrollen präglas nämligen av större heterogenitet, inte bara mellan medlemsstatema utan också mellan enskilda akter i samma medlemsstat. I praktiken begränsas de traditionella kontrollerna av logistiska faktorer (reseförhållanden, vilken arbetsvolym som krävs av kontrollanterna) och av den tid som jordbrukaren rimligen kan acceptera att avsätta för en s. k. rutinkontroll. Därför uppgår den genomsnittliga kontroUtid som medlemsstaterna rapporterar till cirka en dag. Detta får — utom i undantagsfall (mindre omfattande akter) — till följd att det är praktiskt omöjligt för en kontrollant att granska alla skiften och åtminstone runda dem till fots för en approximativ arealkontroll. Med hänsyn tagen till ofrånkomlig tidsåtgång (inledande kontakter och kontroU av dokument, karthantering på platsen för jordbruksföretaget) och tiU realistiska hypoteser kan det i de flesta medlemsstater endast vara 15- 40 % av jordbn ' ^skiftena som kontrolleras i realiteten vid den traditioneUa kontrollen. Om inte något betydande problem uppdagas som motiverar fördjupad kontroU, gör kontroUanten i praktiken ett urval av skiften som skaU granskas vid rutinkontrollen. Detta urval kan visserligen ske mycket effektivt utifrån uppdagade avvikelser eUer kontrollantens egen intuition, men det hindrar inte att det kan påverkas av den kontrollerade jordbrukaren eller av externa förhållanden (tillgänglighet, avstånd etc. ). Det skuUe kunna sägas att den traditioneUa kontroUen ofta begränsas av de tiUdelade resurserna, medan kontroll med fjärranalys, som definieras i en ytterst omfattande, fullständig arbetsbeskrivning, leder till en både homogen och mer objektiv behandling, även om denna i vissa avseenden inte möjliggör samma precision. 12 Det står därför klart att om man som viktigaste effektivitetskriterium väljer homogenitet och objektivitet i kontrollerna, talar detta till fjärranalysens förmån i de flesta medlemsstaterna. 7. Sammanfattning Fjärranalysen håUer nu på att nå sitt mognadsstadium: ingen betvivlar längre dess genomförbarhet, berättigande och grundvalar. En större volym behandlas med fjärranalys än med motsvarande traditioneUa kontrollmetoder. Tekniken har utan nämnvärda svårigheter kunnat spridas till ett stort antal leverantörer under överinseende av tretton olika nationella förvaltningar. KontroU med hjälp av fjärranalys har främjats och medfinansierats av kommissionen som ser en rad betydande fördelar med metoden: avhållande verkan, vilket är av central betydelse under den känsliga fas då det integrerade administrations- och kontroUsystemet införs, tillgång till komplett dokumentation om varje kontrollerad akt och möjlighet att följa hanteringen bakåt vid eventuella senare överklaganden av beslut, central position i arbetet med kontroUtekniker och sluthgen aUt tydUgare samordnmgsvinster med de mest avancerade delarna av det integrerade administrations- och kontroUsystemet. De medlemsstater som tillämpat metoden har också upplevt några nackdelar. De tekniska begränsningarna för identifiering av vissa odlingsformer och för minimistorleken på skiftena eUer då molntäcken uppträder är väl kända, men botemedel finns, t. ex. flyg- eUer radarfotografering. Vidare blir den administrativa styrningen mer komplicerad genom det nödvändiga utnyttjandet av leverantörer och sammanslagningen av akter i områden, vilket leder till regionala obalanser i kontroUerna på plats. Slutligen är tidsplanen för kontroUerna pressad och det är relativt vanligt med förseningar. Vissa leverantörer lyckas dock numera avsluta huvuddelen av arbetet på tre, eller till och med två, månader. Att kommissionen stött medlemsstaternas användning av metoden har kunnat leda till ett visst överförande av ansvaret från dessa till kommissionen. Situationen utvecklas nu mot att detta ansvar återgår till medlemsstaterna, som har föreslagit många förbättringar: användning av flygfotografering, två kontrollfaser, tillämpning av skiftestoleranser, kurser i fjärranalys osv. Detta stöd har i själva verket skapat en värdefull källa för dokumentation och ett instrument för att följa de problem som uppstår och för att utvärdera kvaliteten i de nationeUa anmälningarna och integrerade administrations- och kontrollsystemen. Genom medfinansieringen har kommissionen tillsammans med medlemsstatema infört en viss överblickbarhet inom området kontroU med hjälp av fjärranalys. Därigenom har man fått tillgång till ett instrument för att bevaka kvalitet, exakthet och likabehandling vid de fysiska kontrollerna. Samma exakthet borde krävas vid de traditionella kontrollerna på plats, som genomförs under betydligt mer skiftande former. Detta skulle dock kunna få tiU följd att kostnaderna för de traditioneUa kontroUerna på plats ökade och att därigenom en ny balans skuUe uppstå vad gäller kostnadseffektiviteten i förhåUande till kontroll med hjälp av fjärranalys. 8. Slutsatser Det följande är kommissionens preliminära slutsatser som föreslås bearbetas slutgiltigt mot bakgrund av de uppgifter som kommer att bli tillgängliga inom den närmaste tiden: den slutgiltiga rapporten om kostnads effektivitetsundersökningen, analysen av de fullständiga resultaten av kontroUerna under 1996 och eventuellt 1997 samt GFC: s slutsatser och rekommendationer efter avslutade kvalitetskontroller: 1. Kommissionen föreslår att förordning nr 165/94 skaU tillämpas fullt ut under giltighetstiden. Kommissionen kommer därför att ansöka hos budgetmyndigheten om nödvändiga medel för medfinansiering under år 1998. 13 2. 3. 4. 5. Efter år 1998 är det, om man håUer sig inom ramen för den strikta principen om medlemsstaternas odelade ansvar, önskvärt att kommissionen upphör med aU medfinansiering av fjärranalys och att medlemsstaterna beslutar om vilka tekniker som skaU användas mot bakgrund av sina egna kostnadseffektivitetsanalyser. Det förefaUer vid nuvarande tidpunkt ofrånkomUgt att kommissionen fortsätter att ombesörja leveranserna av satellitbilder även efter år 1998. Därigenom kan den nuvarande leveranssäkerheten bevaras till fortsatt fördelaktiga priser, samtidigt som man undviker en oreglerad konkurrens mellan näraliggande kontrollplatser. Detta åtagande, som motsvarar mindre än 10 % av de sammanlagda kostnaderna för fjärranalysen och det motsvarande stödet, kan genomföras på flera sätt: antingen direkt av GD VI eller GFC eller också inom ramen för ett avtal som tilldelas en underleverantör som väljs bland distributörerna av bildmaterial. Kommissionen kan vidare, även utan medfinansiering, fortsätta att ge stöd till de medlemsstater som så önskar, antingen i form av rent tekniskt bistånd från GFC eller, om biståndet är tekniskt- administrativt, från GFC och GD VI i förening. Ett sådant bistånd skuUe också, om tillräcklig efterfrågan finns, kunna ta formen av en extern, oberoende kvaUtetskontroU efter år 1998, som genomförs under former som fastställs tillsammans med de deltagande medlemsstaterna. Det förefaller slutligen vara av intresse att fortsätta med vissa slag av medfinansiering med 50 % vad gäller de medlemsstater som, efter att infört sitt integrerade administrations- och kontrollsystem med stöd av befintliga fastighetsregister, önskar förbättra detta system genom att skapa en mer anpassad eller uppdaterad skiftesredovisning eUer genom att anknyta systemet till andra system för anmälan och kontroll (t. ex. vin- eller olivoljeärenden). Detta är motiverat, såväl med hänsyn till den betydelse som kvaliteten hos systemen för anmälan och för identifikation av skiften fått för hela den administrativa kontrollen (som skall gälla 100 % av uppgifterna) som på grund av att genomförandet av en sådan investering på grund av dess natur måste ta flera (minst fem) år i anspråk. 14 ISSN 1024-4506 KOM(97) 39 slutlig DOKUMENT SV 03 15 Katalognummer : CB-CO-97-036-SV-C ISBN 92-78-15505-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg IC


title: Decyzja Wspólnego Komitetu EOG nr 2/97 z dnia 10 lutego 1997 r. zmieniająca załącznik VI (Zabezpieczenie społeczne) do Porozumienia EOG

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
claim
migrant worker
social security

formats: html pdf print

text: 11/t. 2 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 225 21997D0327(03) 27. 3. 1997 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 85/67 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG NR 2/97 z dnia 10 lutego 1997 r. zmieniająca zalącznik VI (Zabezpieczenie spoleczne) do Porozumienia EOG WSPÓLNY KOMITET EOG, uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokolem dostosowują- cym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczególności jego art. 98, a także mając na uwadze, co następuje: zalącznik VI do Porozumienia zostal zmieniony decyzją nr 78/96 (1). ; zalecenie Komisji Administracyjnej Wspólnot Europejskich ds. Zabezpieczenia Spolecznego Pracowników Migrujących nr 20 z dnia 31 maja 1996 r. dotyczące poprawy zarządzania i rozliczania wzajemnych roszczeń (2) należy wlączyć do Porozumienia, STANOWI, CO NASTĘPUJE: Artykul 1 W zalączniku VI do Porozumienia po pkt 47 lit. a) (decyzja nr 19), dodaje się punkt w brzmieniu: „47 lit. b) 396 X 0592: zalecenie nr 20 z dnia 31 maja 1996 r. dotyczące poprawy zarządzania i roz- liczania wzajemnych roszczeń (Dz. U. L 259 z 12. 10. 1996, str. 19). ” Teksty zalecenia nr 20 w językach islandzkim i norweskim, które są zalączone do odpowiednich wersji językowych niniejszej decyzji, są autentyczne. Artykul 2 Niniejsza decyzja wchodzi w życie dnia 1 marca 1997 r. , pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostaly dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG. Artykul 3 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG oraz w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich. Artykul 4 Sporządzono w Brukseli, dnia 10 lutego 1997 r. W imieniu Wspólnego Komitetu EOG C. DAY Przewodniczący (1) Dotychczas nieopublikowana w Dzienniku Urzędowym. (2) Dz. U. L 259 z 12. 10. 1996, str. 19


title: Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 2/97 od 10. veljače 1997. o izmjeni Priloga VI. (Socijalno osiguranje) Sporazumu o EGP-u

text: L_1997085HR. 01006701. xml 11/Sv. 031 HR Službeni list Europske unije 59 21997D0327(03) L 085/67 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 10. 02. 1997. ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a br. 2/97 od 10. veljače 1997. o izmjeni Priloga VI. (Socijalno osiguranje) Sporazumu o EGP-u ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a, uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je prilagođen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98. , budući da je Prilog VI. Sporazumu izmijenjen Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 78/96 (1); budući da Preporuku br. 20 od 31. svibnja 1996. o poboljšanju upravljanja i namirenja uzajamnih tražbina koju je donijela Administrativna komisija Europskih zajednica za socijalno osiguranje radnika migranata (2), treba unijeti u Sporazum, ODLUČIO JE: Članak 1. Iza točke 47. a (Preporuka br. 19) u Prilogu VI. Sporazumu umeće se sljedeća točka: „47. b 396 X 0592:. Preporuka br. 20 od 31. svibnja 1996. o poboljšanju upravljanja i namirenja uzajamnih tražbina (SL L 259, 12. 10. 1996. , str. 19). ” Članak 2. Tekstovi Preporuke br. 20 na islandskom i norveškom jeziku, koji su priloženi odnosnim jezičnim inačicama ove Odluke, vjerodostojni su. Članak 3. Ova Odluka stupa na snagu 1. ožujka 1997. , pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a. Članak 4. Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica. Sastavljeno u Bruxellesu 10. veljače 1997. Za Zajednički odbor EGP-a Predsjednik C. DAY (1)  Još nije objavljeno u Službenom listu. (2)  SL L 259, 12. 10. 1996. , str. 19


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 242/97 της Επιτροπής της 10ης Φεβρουαρίου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2368/96 για παρέκκλιση και τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2456/93 σχετικά με τις λεπτομέρειες εφαρμογής του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 805/68 του Συμβουλίου όσον αφορά τη δημόσια παρέμβαση

eurovoc_concepts:
Germany
beef
carcase
intervention policy
product quality

formats: html pdfa1b print


title: REGOLAMENTO (CE) N. 243/97 DELLA COMMISSIONE del 10 febbraio 1997 relativo al rilascio di titoli di importazione per le carni bovine di qualità pregiata, fresche, refrigerate o congelate

eurovoc_concepts:
North America
beef
import licence
product quality
quantitative restriction
refrigerated product


title: Decisión del Comité Mixto del EEE nº 2/97 de 10 de febrero de 1997 por la que se modifica el Anexo VI (Seguridad social) del Acuerdo EEE