title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN: I. OM DE FORANSTALTNINGER, DER ER TRUFFET TIL OPFØLGNING AF BEMÆRKNINGERNE I DE PARLAMENTSBESLUTNINGER, DER LEDSAGER AFGØRELSERNE OM DECHARGE FOR DET ALMINDELIGE BUDGET SAMT EKSF's OG FEACVT's BUDGETTER - RAPPORTEN OM DECHARGE FOR CEDEFOP - II. OM OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER ER INDEHOLDT I RÅDETS HENSTILLING OM DECHARGE - FOR REGNSKABÅRET 1994

eurovoc_concepts:
Cedefop
Community budget
European organisation
budgetary discharge
general budget (EU)

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 25. 02. 1997 KOM(97) 48 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN I. OM DE FORANSTALTNINGER, DER ER TRUFFET TIL OPFØLGNING AF BEMÆRKNINGERNE I DE PARLAMENTSBESLUTNINGER, DER LEDSAGER AFGØRELSERNE OM • DECHARGE FOR DET ALMINDELIGE BUDGET SAMT EKSFs OG FEACVTS BUDGETTER • RAPPORTEN OM DECHARGE FOR CEDEFOP II. OM OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER ER INDEHOLDT I RÅDETS HENSTILLING OM DECHARGE FOR REGNSKABSÅRET 1994 fip. , m Hi I - ,5* ! If" ! " A tø f • Il « ifcf Mi, |5 S; V tal " ' INDHOLDSFORTEGNELSE Side I. EUROPA-PARLAMENTET 1. BESLUTNING MED DE BEMÆRKNINGER DER INDGÅR I AFGØRELSEN OM DECHARGE TIL KOMMISSIONEN FOR GENNEMFØRELSEN AF EU'S ALMINDELIGE BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1994. GENERELT. REVISIONSERKLÆRINGEN (DAS). INDTÆGTER. UDGIFTER 2. BESLUTNING OM REVISIONSRETTENS BERETNING OM EKSF'SÅRSREGNSKAB PR. 31. DECEMBER 1994 OG OM REVISIONSRETTENS BERETNING OM EKSF'S REGNSKABSFORVALTNING OG ØKONOMISKE FORVALTNING 3. AFGØRELSE OM MEDDELELSE AF DECHARGE TIL BESTYRELSEN FOR DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE (DUBLIN) FOR GENNEMFØRELSEN AF DETS BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1994 4. BESLUTNING OM UNDERRETNING AF BESTYRELSEN FOR DET EUROPÆISKE CENTER FOR UDVIKLING AF ERHVERVSUDDANNELSE OM GRUNDENE TEL, AT DER PÅ NUVÆRENDE TIDSPUNKT IKKE KAN GIVES DECHARGE FOR GENNEMFØRELSEN AF DETS BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1994 II. RÅDET 1) OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER LEDSAGER RÅDETS HENSTILLING OM MEDDELELSE AF DECHARGE FOR REGNSKABSÅRET 1994. KAPITEL 1: INDTÆGTER. KAPITEL 2-13: UDGIFTER 5 5 5 25 27 58 63 67 69 70 73 2) RELEVANTE SÆRBERETNINGER 3) OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER LEDSAGER RÅDETS HENSTILLING AF 11. MARTS 1996 OM DECHARGE TIL DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE FOR REGNSKABSÅRET 1994 4) OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER LEDSAGER RÅDETS HENSTILLING AF 11. MARTS 1996 OM DECHARGE TIL DET EUROPÆISKE CENTER FOR UDVIKLING AF ERHVERVSUDDANNELSE (CEDEFOP) FOR REGNSKABSÅRET 1994 92 99 101 I. EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNINGER TIL OPFØLGNING AF AFGØRELSERNE OM • • DECHARGE FOR DET ALMINDELIGE BUDGET SAMT EKSF's OG FEACVTS BUDGETTER RAPPORTEN OM DECHARGE FOR CEDEFOP FOR REGNSKABSÅRET 1994 4- I. EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING MED DE BEMÆRKNINGER, DER INDGÅR I AFGØRELSEN OM DECHARGE TIL KOMMISSIONEN FOR GENNEMFØRELSEN AF EU'S ALMINDELIGE BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1994 GENERELT (Europa-Parlamentet) 5. anmoder Kommissionen om at opfylde de forpligtelser, den har i henhold til traktaten, ved at sikre, at Unionens udgifter forvaltes på en sådan måde, at fuldstændig overensstemmelse med Unionens retsakter garanteres; beklager på den baggrund Kommissionens lunkne holdning over for medlemsstater, som tilsidesætter deres retlige forpligtelser; fastholder, at Kommissionen i fuldt omfang skal udnytte de midler, den har til rådighed for at sikre, at de bevillinger, der anvendes, giver valuta for pengene, og at Unionens finansielle interesser beskyttes i fuldt omfang; Kommissionens svar Kommissionen overvåger med omhu, at medlemsstaterne overholder deres forpligtelser i forbindelse med budgettets gennemførelse. Effektiviteten i denne overvågning begrænses imidlertid af de midler, der er til rådighed hertil i forhold til antallet af sektorer, der skal kontrolleres. Kommissionen har derfor sammen med medlemsstaterne som led i SEM 2000, fase III indledt fælles overvejelser om, hvorledes samtlige parter kan gøres bevidste om, at Fællesskabets midler skal forvaltes korrekt. Et af målene er at får større klarhed over, på hvilke betingelser der ydes fællesskabsstøtte. Efter Kommissionens opfattelse er dette den bedste måde til at opnå større budgetdisciplin. REVISIONSERKLÆRINGEN (DAS) (Europa-Parlamentet) 8. anmoder derfor Kommissionen om for fremtiden i Den Europæiske Unions regnskaber at indføre et regnskab med overskriften "specificerede beløb til inddrivelse", hvori der gives detaljerede oplysninger om de enkelte sager og subtotaler på baggrund af de materielle fejl, som Revisionsretten har påpeget; anmoder endvidere Kommissionen om at underrette budgetmyndigheden om foranstaltninger, som er blevet truffet i hvert enkelt tilfælde; Kommissionens svar Kommissionen vil efter de betydelige fejl, som Revisionsretten bragte frem i dagens lys i forbindelse med revisionserklæringen, i balancen for regnskabsåret 1996 indsætte en særlig rubrik, der viser de faktiske fordringer. Kommissionen bemærker dog, at dette kun kan ske under overholdelse af almindelige regnskabsprincipper og især forsigtighedsprincippet, således at det undgås, at aktiver overvurderes og gæld undervurderes. I det foreliggende tilfælde udgør de pågældende fordringer aktiver, der, hvis ovennævnte principper overholder, hverken kan over- eller undervurderes. Det er derfor vigtigt, som også understreget i rapporten om decharge for 1994 at finde frem til en løsning på mellemlang sigt. ' Det er med henblik herpå Kommissionens hensigt at indføre et p. m. der skal svare til de inddrivelsesordrer, som de anvisningsberettigede har udstedt til modtagere af fællesskabsmidler, hvis udbetaling har været forbundet med væsentlige fejl. KOMMISSIONENS SVAR PÅ DE TILFÆLDE. REVISIONSRETTEN ANFØRER I BILAG IV I SÆRBERETNINGEN OM REVISIONSERKLÆRINGEN (DAS) LANDBRUG Kommissionens svar Siden november 1995, og efter at de pågældende tilfælde er blevet påpeget, er de ansvarlige ansatte i Kommissionen (EUGFL, regnskabsafslutning) blevet opfordret til under deres kontrolbesøg at tage de tilfælde op, der nævnes i bilag IV i særberetningen vedrorende DAS 94. I de bemærkninger, der er sendt til medlemsstaterne, omtales alle disse tilfælde. Hvis realiteterne ikke anfægtes i medlemsstaterne og der er anlagt en korrekt fortolkning af forordningerne, vil Kommissionen drage de nødvendige finansielle konsekvenser ved regnskabsafslutningen for regnskabsåret 1994. Der er berammet drøftelser med medlemsstaterne fra 31. 09. 1996 - 11. 10. 1996 med henblik herpå. Den endelige beslutning vil blive truffet ved udgangen af 1997, hvis alt forløber normalt. Kommissionen vil i en kort rapport om regnskabsafslutningen for regnskabsåret 1994 gøre rede for, hvad der er sket i hvert enkelt af de tilfælde, som Revisionsretten nævner. I det følgende anføres de finansielle korrektioner, der skal foretages for disse tilfælde. /. Oplagringsomkostninger for kornmængder, hvor der ikke foreligger bevis for de oplagrede mængder Kommissionens svar De italienske myndigheder har i løbet af regnskabsåret 95 foretaget en opgørelse (mængde og kvalitet) af alle interventionslagre af korn (100%). Herefter er de oprindelige lagre for regnskabsåret 1995 blevet nedsat med 23 505,9 t (de finansielle følger af denne nedsættelse vedrørende regnskabsåret 1994 bliver fastsat ved regnskabsafslutningen for det pågældende regnskabsår) og der er blevet konstateret et tab på 107 524,371 t, som EUGFL har godtgjort med ca. 14 mio. ECU. 2. Et fysisk bomuldslager afviger fra det bogførte, reviderede lager, og for bomuld er der anvendt en for stor mængde. 1 Arbejdsdokument PE 218. 048, paragraf 14. 6 Kommissionens svar Græsk råbomuld: - enten korrektion af 6 sager = 1 383 849 465 DRA - eller standardkorrektion på 5% = 10 035 213 214 DRA 3. Der er ydet støtte til forarbejdning af tomater, der ikke var egnede til forarbejdning. Kommissionens svar Forarbejdede tomater fra Spanien: korrektion 195 325 406 RTA 4. Der er anvendt koefficienter, der resulterer i, at emballeringsomkostninger ansættes for højt. Kommissionens svar Ifølge daværende bestemmelser kunne der anvendes to koefficienter ved emballering (0,65 og 0,90). Efter at Kommissionen havde foretaget kontrol, blev der foreslået en standardkorrektion for Grækenland på 10% for udgifter til brancheorganisationernes tilbagekøb af ferskner og nektariner. Desuden blev koefficienten på 0,90 annulleret for produktionsåret 1995/1996. Arealer, der er ydet støtte til, svarer ikke til de faktiske arealer Kommissionens svar Markafgrøder: - UK korrektion 18 243,69 UKL -Grækenland korrektion 6 268 761,6 DRA - Italien korrektion 2 058 189 860 LIT - Frankrig korrektion 1 091,15 FF 6. Der er anvendt kvalitetskoefficienter, der bevirker, at de kvaliteter, der er ydet støtte for, ansættes for højt Kommissionens svar Frankrig er blevet opfordret til at meddele de for meget betalte kompensationsbeløb. 7. Et beløb er udbetalt to gange til samme støttemodtager Kommissionens svar Rydning af vinmarker: Italien: korrektion 71 213 615LIT 8. Der er udbetalt produktionspræmier for tobak for større mængder end dem, der er var fastsat i kontrakterne Kommissionens svar Italien: korrektion 774 393 428 LIT 9. Kødkonserves havde (i henhold til laboratorieattesten) ikke den sammensætning, der berettigede til den sats, der var anvendt for de udbetalte eksportrestitutioner. Kommissionens svar Italien: Korrektion 157 293 262 LIT 10. Det beløb for salgsprovenuet, der indgik i beregningen af omkostningerne ved offentlig oplagring, var ansat for lavt. Kommissionens svar Italien: De konstaterede fejl (undervurdering af fortjenesten af salget) i forbindelse med den slutangivelse af udgifterne til offentlig oplagring, der er udarbejdet ved hjælp af edb-systemet F AUDIT-ED, som Kommissionen har stillet til rådighed for medlemsstaterne, blev automatisk korrigeret i regnskaberne for regnskabsåret 1995. / /. Et udbetalt støttebeløb var ansat for lavt på grund af forkert anvendelse af landbrugsomregningskursen. Kommissionens svar Tørret foder - olivenolie: Spanien: Korrektion - 171 763 893 PTA 12. En præmieansøgning kunne ikke komme i betragtning, fordi den var indgivet efter udløbet af de foreskrevne frister Kommissionens svar Særpræmie for oksekød: Italien: Korrektion: 5 384 460 LIT 13. En udgift er anmeldt for regnskabsåret 1994, men den burde have været bogført under regnskabsåret 1995. Kommissionens svar De italienske myndigheder har som led i reformen af regnskabsafslutningen og som følge af, at det er nødvendigt at godkende betalingsorganerne, til hensigt at lempe betalingscirkulationen (de midler, der er nødvendige til betalingerne skal ikke længere passere over statskasserne), hvilket gør det muligt at efterkomme den definition på betaling, der omhandles i artikel 9 forordning 2776/88. • Tørret foder: Italien: Udgifter på 245 099 865 LIT fejlagtigt angivet for 1994, selv om beløbet vedrørte regnskabsåret 1995. • Fårekød: Italien: Tre betalinger til et samlet beløb på 7 526 809 angivet for 1994, selv om det drejede sig om en udgift for 1995. Den årlige udgiftsangivelse tilpasses i overensstemmelse hermed. 14. I et tilfælde er der ikke pålagt bøder for indsendelse af støtteansøgning efter fristens udløb. Kommissionens svar Oksekød: Bøde for sen indsendelse af støtteansøgning. Italien: Korrektion 7 619 636 LIT 15. Et støttebeløb er ansat for højt som følge af forkert klassificering af arealer, som er taget ud af produktion. Kommissionens svar Italien: Positiv korrektion + 250 829 16. Der er anmeldt højere udgifter end de faktisk afholdte Kommissionens svar Italien: Korrektioner: 346 895 600 LIT og 268 061 025 LIT 17. En endelig betaling er ansat for højt, fordi der er anvendt en forkert kurs, og fordi der ikke er taget hensyn til et allerede udbetalt forskud. Kommissionens svar Italien: Korrektion: 2 859 500 LIT 18. Der er udbetalt støtte til forarbejdning af produkter, der ikke opfyldte de foreskrevne kriterier. Kommissionens svar Mælkeprodukter: UK: Korrektion 21 118,3 UKL 19. Der er indkasseret et lavere beløb end det skyldige beløb. Kommissionens svar Italien: Korrektion: 308 296 LIT 20. 1 et tilfælde er der udbetalt uberettiget støtte til braklægning Kommissionens svar Tyskland: Korrektioner: 3 551,31 DM og 1 579,51 DM 21. Der er udbetalt præmie for ikke-støtteberettigede dyr, der skulle anvendes til avlsbrug. Kommissionens svar Fårcpræmie: Italien: Korrektion: 4 290 198 LIT 22. Som følge af, at der er anvendt forkerte koefficienter, er nedskrivning af lagre blevet ansat for højt. Kommissionens svar De konstaterede fejl (overvurdering af nedskrivningen af lagrene) i forbindelse med den slulangivclse af udgifterne til offentlig oplagring, der er udarbejdet ved hjælp af edb-systemet FAUDIT-ED, som Kommissionen har stillet til rådighed for medlemsstaterne, blev automatisk korrigeret i regnskaberne for regnskabsåret 1995. Oksekød: Irland: Korrektion 1 959 936,73 IRL 23. Der er ikke foretaget nedsættelse for kumulering af støtte Kommissionens svar Markafgrøder: Frankrig: Korrektion: 335,86 FF 24. Et støttebeløb er blevet ansat for højt som følge af, at der er anvendt en forkert landbrugsomregningskurs. Kommissionens svar Bananer: Frankrig: Korrektion: 338 851,93 FF 25. Der er udbetalt støtte for en ikke-eksisterende vinmark. Kommissionens svar Frankrig: Korrektion: 7 824,38 FF 26. Manglende overholdelse af forpligtelsen til braklægning af 15% af arealerne - støtten er ikke nedsat forholdsmæssigt. Kommissionens svar Frankrig: Korrektioner: 319,46 FF, 1 176,28 FF, 203,26 FF og 74,87 FF 27. Der er anmeldt udgifter, men der er ikke foretaget de tilsvarende betalinger til de endelige støttemodtagere. Kommissionens svar Markafgrøder: Inkl. korrektion (jf. pkt. 5) 28. Støtte til oplagring af sukker burde have været udbetalt i månedlige rater og regnskabsført i regnskabsåret 1993. Kommissionens svar Oplagringssløttcn burde have været angivet for 1993, men er blevet det for 1994. Den årlige udgiftsangivelse tilpasses i overensstemmelse hermed. 10 29. Der er udbetalt lagerrefusion for sukker, som var oplagret på et lager, der ikke var godkendt. Kommissionens svar De spanske myndigheder har bevist, at det pågældende lager var anerkendt. 30. Der er udbetalt forskud, der overstiger de lofter, der er fastsat i forskrifterne. Kommissionens svar Forbedret mælkekvalitet: Spanien: Korrektion: 1 018 022 422 PTA FISKERI 31. Der er udbetalt et saldobeløb på grundlag af dokumenter, der ikke var i overensstemmelse med forskrifterne. Kommissionens svar Kommissionen kan kun bekræfte svaret i særrapporten om DAS. Den anerkender ganske vist, at visse mindre vigtige bilag ikke findes i betalingsansøgningen, men har anført, at de indsendte dokumenter var tilstrækkelig dokumentation for den samlede ønskede betaling. De pågældende tjenestegrene har imidlertid fået instruks om meget omhyggeligt at undersøge de dokumenter, der skal ledsage betalingsansøgningerne. DET REGIONALE OMRÅDE Følgende skridt kræves for at finde en løsning på de fejl, som Revisionsretten har påpeget inden for det regionale område, især i forbindelse med EFRU's udgifter: I. Det må undersøges, om fejlene i forbindelse med DAS har haft en direkte virkning på Kommissionens udbetalinger og derfor kræver tilbagebetaling af udbetalte beløb (korrektion). n. Det må undersøges, om fejl i forbindelse med DAS kan få fremtidige virkninger på Fællesskabets budget og derfor kræver forebyggende tiltag fra Kommissionens side. n i. Problemernes reelle indhold må undersøges detaljeret, hvilket kræver at sagerne identificeres, at der indsamles tilstrækkelig informationer og at argumenterne evalueres for og imod det spørgsmål, om der er tale om en fejl og dennes omfang. IV. Der må indtages et dokumenteret standpunkt til hver enkelt sags substans og alle nødvendige foranstaltninger må træffes (korrigerende eller forebyggende). I. Fejlenes direkte virkning på Kommissionens udbetalinger EFRU samfinansierer operationelle programmer, der er serier af koordinerede flerårige aktiviteter. Udvælgelsen af de enkelte projekter, kontrollen af deres gennemførelse og af fællesskabsrettens overholdelse er hovedsagelig medlemsstaternes ansvarsområde. Udbetalingerne fra EFRU foregår hovedsagelig som forskud til medlemsstaterne, der er afhængige af fremskridtene med hensyn til programmets gennemførelse. De udbetalte forskud fastsættes ved 11 programmets vedtagelse. Tidsplanen for hver enkelt udbetaling efter det første forskud afhænger af de af medlemsstaterne angivne udgifter. Kommissionen fastsætter tærskelniveauer (points der udløser udbetalinger) for de udgifter, der skal nås og som medlemsstaterne skal angive for at modtage en bestemt udbetaling. Når medlemsstaterne har angivet udgifter over et bestemt "udløsningspunkt", modtager den et på forhånd fastsat forskud. Ved programmets afslutning foretager Kommissionen og medlemsstaterne den endelige afregning. Hvis medlemsstatens udgifter ikke har været tilstrækkelige skal den tilbagebetale en del af det modtagne beløb. Hvis udgifterne har overskredet programmets budget er udbetalingerne fra EFRU begrænset til det godkendte maksimumbeløb. Medlemsstaterne kan begå fejl (f. eks. udgifter, der ikke er støtteberettigede), der kan få virkninger på udbetalingerne fra EFRU over udgiftsangivelserne, idet udgifter, som Kommissionen fik angivet og som udløste EFRU-udbetalingen, eventuelt under hensyn til fejlene er utilstrækkelige til, at den samlede EFRU-udbetaling er berettiget. Kommissionen anførte i denne forbindelse i sit svar til DAS-rapporten fra 1994, at disse fejl i virkeligheden ikke havde nogen virkning på de EFRU-udbetalinger, som Revisionsretten undersøgte. Dette skyldes, at medlemsstaterne normalt angiver et udgiftsniveau, der ligger et stykke over det niveau, der kræves for at udløse Kommissionens udbetaling af næste forskud. Således er EFRU-udbetalingerne berettigede på grundlag af summen af støtteberettigede poster, selv hvis medlemsstaternes angivelser af udgifter omfatter enkelte ikke-støtteberettigede poster. Selv om det angivne udgiftsniveau ikke havde været tilstrækkeligt til at dække DAS-fejlene, ville følgerne kun havde gjort sig gældende for tidsplanen og ikke for EFRU-forskuddene. Dette skyldes, at medlemsstaterne fortsat afholder udgifter, efter at de har fremsendt angivelserne og at det samlede udgiftsniveau derfor gradvis øges. Hvis medlemsstaterne havde opdaget de udgiftsposter, der ikke var støtteberettigede, ville de simpelthen havde udsat fremsendelsen af angivelserne, indtil de støtteberettigede udgifter havde nået udløsningspunktet. I den tabel, der er indsat efter Kommissionens bemærkninger i denne sektion, ses, at i næsten alle tilfælde har de af medlemsstaterne angivne udgifter (kolonne 8) ligget betydeligt højere end de udgifter, der kræves for udbetaling fra EFRU (kolonne 9) og at margenen derfor har været tilstrækkelig til at dække de udgifter, der af Revisionsretten betragtes som ikke-støtteberettiget. Kun i et tilfælde (afsnit 33) var DAS-fejlen ikke helt dækket af denne margen. Resultatet heraf var, at EFRU-forskuddet blev udbetalt to måneder for tidligt. Betalingskravene fra medlemsstaterne har måske været fejlagtige, men var alligevel gyldige, fordi de støtteberettigede angivne udgifter, selv under hensyn til fejlene, lå over udløsningspunkterne og kravene anerkendtes derfor med henblik på udbetalinger fra EFRU. Af denne grund kræves der ikke tilbagebetalinger. Revisionsretten har selv erkendt (afsnit 3. 146 i DAS-rapporten fra 1994), at inden for strukturfondene har fejl ikke nødvendigvis virkninger på Kommissionens udbetalinger. Efter Kommissionens opfattelse er det en misforståelse og misledende, når Revisionsretten kategoriserer disse problemer som væsentlige fejl. I overensstemmelse med Revisionsrettens definitioner betragtes fejl, der ikke har direkte og målelig skadelig virkning på fællesskabsbudgettet, som procedurefejl (se DAS- 1994, afsnit 1. 40). 12 IL. Fejlenes eventuelle fremtidige virkning på fællesskabsbudgettet Kommissionen har i sit bilag til DAS-rapporten fra 1994 (side 88-90) erkendt, at, selv om DAS-fejlene ikke har nogen virkning på de specifikke forskud fra EFRU, betragter Kommissionen dem dog som potentielle risici, der må tages i betragtning i Kommissionens finansielle forvaltning. Den fremtidige virkning af disse fejl på fællesskabsbudgettet afhænger af følgende: -. det er berettiget, at Revisionsretten påpeger de pågældende fejl, idet medlemsstaternes udgiftsangivelser omfatter udgiftsposter, der ikke er støtteberettigede, -. disse fejl korrigeres ikke af medlemsstaternes myndigheder, og de endelige udgiftsangivelser indeholder derfor fortsat ikke støtteberettigede poster, -. ved programmets afslutning er den margen, der skal kompensere for disse fejl, ikke tilstrækkelig, fordi programmet afsluttes inden for det godkendte budget og Kommissionens udbetalinger derfor vedrører alle udgiftsposter, der er anført i angivelsen, også de ikke-støtteberettigede. DAS-fejlene risikerer derfor at have en fremtidig virkning på fællesskabsbudgettet og kræver, at Kommissionen træffer forebyggende foranstaltninger. Denne konklusion er imidlertid en anden en Revisionsrettens fremstilling af disse problemer som "væsentlige fejl", der pr. definition medfører direkte og målelige skadelige virkninger på fællesskabsbudgettet for 1994. Kommissionens hovedargument over for denne fortolkning af DAS-1994 var, at Revisionsretten gik ud fra, at alle ikke-støtteberettigede poster anført i medlemsstaternes angivelser havde en direkte, automatisk virkning på fællesskabsbudgettet. I sit bilag (se DAS-1994, s. 88-90) svarede Kommissionen, at dette ikke var korrekt, og gjorde rede for de tekniske begrænsninger i forbindelse med denne fortolkning, hovedsagelig Revisionsrettens mislykkede forsøg på at koble forskellige transaktioner sammen med specifikke forskudsbetalinger og at mængdebestemme DAS-fejlene (disse er senest blevet anført som "bruttoværdier", f. eks. samlede beløb, som medlemsstaterne har udbetalt, hvoraf Fællesskabets medfinansiering kun kunne udgøre en del). III. Undersøgelse af problemernes substans (identificering, information, evaluering) Da den største del af fejlene i DAS for 1994 vedrører udgifterne under programmerne for 1989-93, der afsluttes i 1996, har Kommissionen indledt en undersøgelse af realiteterne bag alle de tilfælde med problemer, der påpeges i DAS-1994 og de årlige beretninger. Formålet med denne undersøgelse er at sikre, at alle problemer, som Revisionsretten påpeger, finder en tilfredsstillende løsning, før programmerne afsluttes, således at Kommissionen får en passende og veldokumenteret redegørelse fra de pågældende medlemsstater for situationen, hvori det enten konkluderes, at Revisionsrettens bemærkninger ikke er rigtige, eller hvori bemærkningerne accepteres og med efterfølgende korrektion af fejlen, især i næste udgiftsangivelse. Undersøgelsen er baseret på oplysninger fra de detaljerede revisionsberetninger fra Revisionsretten og i medlemsstaternes svar. I de tilfælde, hvor oplysningerne eller Kommissionens forklaringer ikke var tilstrækkelige til at vise, at problemerne var blevet tilfredsstillende løst, har Kommissionen skrevet til 13 medlemsstaternes myndigheder med anmodning om nærmere oplysninger. Denne opfølgende undersøgelse er imidlertid stødt på vanskeligheder, hovedsagelig på grund af at de oplysninger, der foreligger fra Revisionsretten, i nogle tilfælde er utilstrækkelige. 1. Således er Kommissionen ikke blevet underrettet om Revisionsrettens udtalelse om, hvorvidt de fleste medlemsstaters redegørelser var tilstrækkelige. Da det er Revisionsretten der har påpeget disse problemer og kun Revisionsretten selv har kendskab til de underliggende forhold, vil det være gavnligt, hvis Kommissionen får Revisionsrettens udtalelse om de nationale myndigheders forklaringer. Desuden skal det anføres, at sektorbrevene for så vidt angår fejlene i 1994-DAS blev sendt til medlemsstaterne ret sent og at medlemsstaternes bemærkninger i mange tilfælde ikke er blevet taget i betragtning i DAS- rapporten. Hermed er der en vis risiko for DAS-fejlenes relevans (f. eks. behøvede 8 ud af 26 tilfælde blot en forklaring fra de nationale myndigheder) og dermed for muligheden for at begrunde finansielle korrektioner ved programmernes afslutning. Hidtil har Revisionsretten kun i et begrænset antal tilfælde underrettet Kommissionen om, hvorvidt den har fundet, at medlemsstatens forklaringer vedrørende DAS-fejl var tilstrækkelige. 2. Mange af de i DAS-rapporterne anførte beløb, der skyldes fejl, kan let spores til sektorbrevene eller til medlemsstaternes svar. I nogle tilfælde er de fejlbeløb, der angives i sektorbrevene, forskellige fra dem, der findes i DAS-rapporterne. I andre tilfælde angives der ikke bestemte fejlbeløb i sektorbrevene. Medlemsstaternes myndigheder kommenterer de bemærkninger og beløb, der angives i sektorbrevene, men de anerkender ofte ikke de tilfælde, som DAS-fejlene refererer til. Derfor er identificeringen, evalueringen og opfølgningen vanskelig og i nogle tilfælde umulig. Disse vanskeligheder akkumuleres i forbindelse med de såkaldte "velkendte fejl", der ikke omhandles i et bestemt DAS-sektorbrev, men som omhandles i en reference til andre af Revisionsrettens revisionsberetninger. Kommissionen må derefter søge at identificere disse tilfælde på grundlag af den nævnte fejls størrelse. Kommissionen anmodede i et brev til Revisionsretten fra marts 1996 om særlige oplysninger om en række DAS-sager. Den har hidtil ikke fået svar. IV. Konklusionerne af den opfølgende undersøgelse Af de 26 tilfælde af "væsentlige DAS-fejl" inden for EFRU-området, der omfattes af afsnit 32 til 43 i DAS-rapportens bilag IV, er 3 tilfælde stadig til undersøgelse i overensstemmelse med artikel 24 i forordning nr. 4253/88 og 2 tilfælde er ikke blevet identificeret, fordi Revisionsrettens oplysninger ikke var tilstrækkelige. De øvrige 21 tilfælde betragtes som tilfredsstillende løst og synes ikke at kræve yderligere opfølgning fra Kommissionens side. Detaljerede oplysninger om de enkelte sager findes i det følgende. 14 32. Udgifter for 1991 og 1992, der var anmeldt som dokumentation for udgifter for 1993, er forelagt som dokumentation for et forskud udbetalt i 1994 med en udgiftsanmeldelse, der ikke var i overensstemmelse med den reviderede støttemodtagers regnskaber, og der er udbetalt støtte til edb- materiel inden for rammerne af et telematikprojekt. Kommissionens svar Bemærkningen vedrører et projekt, der blev finansieret under programmet Telematics OP. Revisionsretten bestrider projektets støtteberettigelse, fordi det vedrører køb af edb-materiel. Andre problemer vedrører modtagerens udgiftsangivelser og regnskabssystem. Medlemsstatens myndigheder accepterer ikke disse bemærkninger. I forbindelse med programmets afslutning anmodede Kommissionen de ansvarlige nationale myndigheder om yderligere oplysninger. Det understreges, at det endelige udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet for dette program, er betydeligt højere end det, der kræves for udløsning af EFRU-forskuddet og den endelige afregning, og der er derfor en tilstrækkelig margen til dækning af fejl. Denne DAS-fejl har derfor ingen finansiel virkning på Kommissionens udbetalinger og spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at være relevant. 33. Der er dækket omkostninger vedrørende ikke-støtteberettigede aktioner. Kommissionens svar 1) Som Kommissionen forklarede i sit svar til DAS-rapporten (punkt 33/2, s. 82) vedrører denne sag det problem, at medlemsstaten har godkendt udgifterne til nye aktioner, før Kommissionen har givet sin officielle godkendelse. Den praktiske følge i dette tilfælde er, at Kommissionens udbetaling skete to måneder for tidligt. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå. 2) Kommissionens oplysninger muliggør ikke identifikation af denne sag, der påpeges af Revisionsretten. Den vedrører "en velkendt fejl", for hvilken der ikke er noget specifikt DAS-sektorbrev. Kommissionen anmodede i marts 1996 Revisionsretten om oplysninger om numrene på DAS-sagerne (inkl. denne), men har endnu ikke modtaget svar. Kommissionen skrev derefter med henblik på afslutningen af det pågældende program til de nationale myndigheder med anmodning om identifikation og yderligere oplysning om denne sag. Det skal dog understreges, at det udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet for dette program, er betydeligt højere end det beløb, der kræves for udløsning af EFRU-forskuddet, hvorved der er tilstrækkelig margen til dækning af fejlen. På dette trin har DAS-fejlen derfor ingen finansiel virkning på Kommissionens foretagne udbetalinger og spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå (se også afsnit 4=). 3) Efter at have fået tilstrækkelige oplysninger fra Revisionsretten igangsatte Kommissionen, da medlemsstatens svar ikke var tilfredsstillende og de pågældende to problemsager ikke var løst, en undersøgelse i overensstemmelse med artikel 24 i forordning nr. 4253/88. Denne undersøgelse er endnu ikke tilendebragt. Det udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet for disse programmer, er imidlertid betydeligt større end de beløb, der kræves for at udløse EFRU-forskuddene, og der er derfor tilstrækkelige margener til at dække disse DAS-fejl og lovligheden af de foretagne forskud fra Kommissionen er derfor sikret. 15 4) Fejlen, der ligeledes nævnes i Revisionsrettens årsberetning for 1994 (afsnit 4. 18A), vedrører en angivet købsudgift på ca. 1,7 mio. ECU til et landareal, der reelt repræsenterede en værdi af 0,56 mio. ECU. Beløbet blev betalt før tidspunktet for indrømmelsen af støtteberettigelsen, og 1,13 mio. ECU blev brugt til tilbagebetaling af et lån, der blev optaget da arealet blev købt. I svarene fra medlemsstaternes myndigheder på spørgsmålene fra Kommissionen vedrørende en opklaring af dette problem, lovede disse at berigtige fejlen. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå. 5) Bemærkningen vedrører et beløb på 748 648 ECU, som modtageren har udbetalt til forskellige faser af projektet, hvoraf nogle medfinansieredes af EFRU. Revisionsretten anerkendte imidlertid i sektorbrevet, at denne fejl sandsynligvis var blevet berigtiget i den følgende udgiftsangivelse. De ansvarlige nationale myndigheder anførte som svar på et specifikt spørgsmål fra Kommissionen herom, at denne fejl ganske rigtigt var blevet berigtiget i den følgende udgiftsangivelse. Spørgsmålet om tilbagebetaling opstår derfor ikke. 6) Kommissionen har ved afgørelse c(95) 1719 endelig udg. af 17. 7. 1995 ændret den oprindelige afgørelse C(94) 672/3 af 12. 4. 1994. Anmodningen om ændring af afgørelsen, der blev indsendt af medlemsstaten den 27. 7. 1994, omfattede bl. a arbejder og udgifter på 575 779 ECU som nævnt i Kommissionens brev nr. 171845 af 16. 12. 1994. Denne udgift er blevet støtteberettiget med ændringen af ovennævnte afgørelse, og der er derfor på dette stadium ikke grund til at foretage tilbagekrævning. 34. En medlemsstat har attesteret udgifter uden fyldestgørende dokumentation. Kommissionens svar Bemærkningen vedrører et beløb på 47 547 ECU, der efter Revisionsrettens opfattelse ikke er støtteberettiget, fordi det ikke var dokumenteret under revisorernes besøg. De nationale myndigheder anerkendte i deres svar ikke denne bemærkning og fremlagde kopier af den relevante dokumentation. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes derfor ikke at opstå. 35. De anmeldte udgifter var lavere end dem, der fremgik af den endelige støttemodtagers regnskaber. Kommissionens svar 1) De to DAS-fejl vedrører to beløb på i alt ca. 1 mio. ECU, der overskred de reelle udgifter. Medlemsstaternes myndigheder accepterede bemærkningen og forpligtede sig til at berigtige beløbet i den følgende udgiftsangivelse. Det skal imidlertid understreges, at det udgiftsbeløb, som medlemsstaten angav for dette program, er betydeligt højere end det beløb, der kræves til udløsning af EFRU- forskuddene, og at der derfor er en tilstrækkelig margen til dækning af fejl. På dette trin har disse DAS- fejl derfor ingen finansielle virkning på Kommissionens foretagne udbetalinger og spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå. 16 2) Derme bemærkning vedrører en negativ fejl på 21 691 ECU, dvs. at medlemsstaten angav en udgift, der var lavere end den faktiske. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå (se også afsnit 36). 36. Der er anmeldt lavere udgifter end de faktisk afholdte, støtteberettigede udgifter. Kommissionens svar 1) Denne bemærkning vedrører en negativ fejl på 449 176 ECU, dvs. at medlemsstaten angav en udgift, der var lavere end den faktiske. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå (se også afsnit 35/2). 37. Fakturaer er ikke blevet betalt og/eller der er medregnet provisioner i en udgiftsanmeldelse. Kommissionens svar 1) Denne bemærkning vedrører en ikke-støtteberettiget udgift på 758 ECU. På grund af det meget beskedne ukorrekte beløb i forhold til, at programmet er blevet afsluttet med et udgiftsbeløb på ca. 11 mio. ECU over det godkendte EFRU-budget, kræves hverken korrektion eller tilbagebetaling. 2) De to fejl til i alt ca. 1 060 000 ECU vedrørte udgifter, der ifølge Revisionsretten ikke reelt var påløbet på tidspunktet for angivelsen til Kommissionen. Medlemsstaternes myndigheder har anført, at disse beløb ikke var inkluderet i den udgiftsangivelse, som Revisionsretten undersøgte, men i en følgende angivelse, da de pågældende beløb reelt var blevet udbetalt. Revisionsrettens bemærkninger synes derfor ikke korrekte og spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå. 3) Bemærkningen vedrører den metode, baseret på udgiftsregnskabsbilag og ikke på de reelle udbetalinger, som en modtagervirksomhed anvender til godkendelse af udgifter. Revisionsretten har imidlertid senere meddelt Kommissionen, at virksomhedens ledelse under en senere revision i samme selskab (DAS-1995) forsikrede revisorerne om, at godkendelsesmetoden for udgifterne var blevet ændret. Med henblik på programmets afslutning har Kommissionen anmodet de ansvarlige nationale myndigheder om at sikre, at de udgiftsgodkendelser, der forelægges Kommissionen, kun vedrører reelt påløbne udgifter. De nationale myndigheder forsikrede Kommissionen om, at udgifterne i de følgende angivelser ville være støtteberettigede. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes derfor ikke at opstå. 38. I udgiftsanmeldelsen er medregnet moms, som støttemodtageren kan fradrage. Kommissionens svar Bemærkningen vedrører godkendelsen af et beløb på ca. 304 305 ECU, der efter Revisionsrettens opfattelse repræsenterede moms, der kunne godtgøres. De nationale myndigheder forklarede i deres svar, at momsbeløbet ikke kunne godtgøres og derfor var berettiget til medfinansiering fra EFRU. 17 Revisionsretten accepterede i et efterfølgende brev til Kommissionen medlemsstatens forklaring. Spørgsmålet om tilbagebetaling opstår derfor ikke. 39. Der er afholdt udgifter, som der ikke kunne fremlægges dokumentation for. Kommissionens svar 1) Bemærkningen vedrører godkendte udgifter på ca. 7,6 mio. ECU, for hvilke der efter Revisionsrettens opfattelse ikke forelå den nødvendige dokumentation. Samme bemærkning indgik i de "ikke- kontrollerbare" tilfælde i DAS-rapporten fra 1994 (afsnit 3. 132 (k), s. 42) til et beløb på ca. 74 mio. ECU. De nationale myndigheder anførte i deres svar, at dokumentationen for kommunernes udgift kun kan fås hos disse og ikke i centraladministrationen, hvor kontrollen blev udført. Kommissionens inspektører har allerede under deres kontrol forsikret sig om, at dokumentationen vedrørende kommunerne kun foreligger i kommunerne selv. Derfor er Revisionsrettens bemærkning, der sandsynligvis er en følge af en misforståelse ikke korrekt og spørgsmålet om tilbagebetaling opstår ikke. 2) Denne bemærkning vedrører en fejl for så vidt angår ikke-støtteberettigede udgifter på 39 ECU. På grund af beløbets beskedne størrelse i forhold til at programmet er blevet afsluttet med en faktisk udgift på 11 mio. ECU over det godkendte EFRU-budget, kræves hverken korrektion eller tilbagebetaling (se også afsnit 37/1). 40. Der er afholdt udgifter uden for støtteperioden Kommissionens svar 1) Bemærkningen, der også indgik i årsberetningen for 1994 (afsnit 4. 16 (a), s. 105), vedrører godkendte udgifter på 317 178 ECU, der blev overholdt uden for den støtteberettigede periode. De nationale myndigheder har ikke givet et fuldstændigt svar på denne bemærkning. Med henblik på afslutningen af programmet har Kommissionen tilstillet de ansvarlige nationale myndigheder en række specifikke spørgsmål med hensyn til denne bemærkning. Det skal dog understreges, at det endelige udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet for dette program, er betydelig større end det beløb, der kræves for udløsningen af EFRU-forskuddene og den endelige afregning. Der er derfor tilstrækkelig margen til at dække denne fejl. Denne DAS-fejl har derfor ingen finansiel virkning på Kommissionens udbetalinger og spørgsmålet om tilbagebetaling opstår ikke. 2) Bemærkningen vedrørte udgifter på ca. 7 170 000 ECU, der efter Revisionsrettens opfattelse var afholdt uden for den støtteberettigede periode. I det relevante sektorbrev gør Revisionsretten det imidlertid klart, at udgiften kun blev faktureret uden for den pågældende periode, men blev afholdt inden for perioden. Revisionsretten konkluderer derfor, at bemærkningen kun er relevant, hvis fakturadatokriteriet gælder. Medlemsstaten har forklaret, at kriteriet for støtteberettigelse er, når udgiften reelt påløber (dvs. betales) og ikke når der indgås forpligtelser for den eller den faktureres. Kommissionen mener, at denne bemærkning skyldes en misforståelse fra Revisionsrettens side, idet de relevante bestemmelser henfører udgiftens godkendelse og støtteperioden (il de faktiske betalinger og ikke til de pågældende fakturaer. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes derfor ikke al opstå. 18 3) Bemærkningen vedrører godkendte udgifter på ca. 290 000 ECU, der blev afholdt uden for den støtteberettigede periode. I det relevante sektorbrev accepterede Revisionsretten, at denne fejl ikke havde virkninger på Kommissionens udbetalinger. Medlemsstaternes myndigheder accepterede i deres svar, at bemærkningen var korrekt, og at den udgiftsangivelse, der var tilstillet Kommissionen, ved en fejl omfattede dette beløb. Da det pågældende program var blevet afsluttet før meddelelsen om denne DAS- fejl, har Kommissionen nøje undersøgt, om dette problem havde virkninger på EFRU-betalingerne og dermed, om tilbagebetaling er berettiget. Det samlede udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet, androg ca. 27,8 mio. ECU, medens kravene i forbindelse med programmet androg 27 mio. ECU. Det beløb på 0,8 mio. ECU, som den pågældende medlemsstat har givet ud og angivet ud over det godkendte EFRU-budget, er tilstrækkeligt til at dække DAS-fejlen på 0,3 mio. ECU og medlemsstaten har derfor ret til den samlede EFRU-støtte. Tilbagebetaling af den udbetalte EFRU-støtte er derfor ikke berettiget. 4) Ifølge Kommissionens oplysninger kan denne sag ikke identificeres. Den vedrører en "kendt fejl" på 732 516 ECU, for hvilken der ikke foreligger et specifikt DAS-sektorbrev. Kommissionen anmodede i marts 1996 Revisionsretten om oplysninger om et antal DAS-sager (herunder denne), men har hidtil ikke modtaget svar. Med henblik på afslutning af det pågældende program har Kommissionen derfor anmodet de nationale myndigheder om identifikation og yderligere oplysninger om denne sag. Da det udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet for dette program, imidlertid er højere end det beløb, der kræves for at udløse EFRU-forskuddet, er der tilstrækkelig margen til dækning af fejlen. På dette trin har denne DAS-fejl derfor ingen finansielle virkninger på Kommissionens udbetalinger og spørgsmålet om tilbagebetaling opstår ikke (se også afsnit 33/2). 41. Der er udbetalt forskud, som overskred de lofter, der er fastsat i forskrifterne. Kommissionens svar Fejlen vedrører Kommissionens udbetalingsprocedurer og er allerede blevet behandlet i Kommissionens svar til DAS-rapporten fra 1994 (side 82, punkt 41). Spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå. 42. Der er afholdt udgifter, som ikke kunne komme i betragtning, fordi de ikke vedrørte et projekt finansieret indenfor rammerne af det pågældende operationelle program. Kommissionens svar Bemærkningen vedrører støtteberettigelsen for visse udgiftsposter i udgiftserklæringen til ca. 1 726 ECU. Medlemsstaternes myndigheder har ikke givet et fyldestgørende svar på denne bemærkning. Kommissionen har med henblik på programmets afslutning anmodet medlemsstatens ansvarlige myndigheder om yderligere oplysninger. Det skal dog understreges, at det endelige udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet for dette program, er betydeligt større end det beløb, der kræves for udløsning af EFRU-forskuddene og den endelige afregning, og der er derfor en tilstrækkelig margen til at dække fejlen. Denne DAS-fejl har derfor ingen finansiel virkning på Kommissionens udbetalinger og spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå. 19 43 En bygning er blevet anvendt til andre formål end dem, der var begrundelsen for - og gav ret til - fællesskabsfinansieringen. Kommissionens svar Kommissionen har i denne sag modtaget tilstrækkelige oplysninger fra Revisionsretten, men er af den opfattelse, at medlemsstatens svar ikke er så fyldestgørende, at problemet kan betragtes som løst. Kommissionen har derfor iværksat en undersøgelse i henhold til artikel 24 i forordning nr. 4253/88, der endnu ikke er afsluttet. Det udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet for delte program, er imidlertid betydelig større end det beløb, der kræves til udlosning af EFRU-forskuddet og der er derfor tilstrækkelig margen til at dække denne DAS-fejl. Lovligheden af Kommissionens forskud er dermed sikret (se også afsnit 33/3). 20 VÆSENTLIGE FEJL VEDRØRENDE UDBETALINGER FRA EFRU OMHANDLET I 1994-RAPPORTEN OM REVISIONSERKLÆRINGEN (DAS) (ECU) DAS afsnit DAS test MS Program ;(EFRU nr. Betalin - gens art PROBLEM DAS- fejl Beløb Udgift angivet af MS Tærskelniveau for udgift, der kræves for betaling Virkning på EFRU- betaling MS myndigheds G D X VI Opfølgning Forklaring afsn. 32 PP4 SP In Frsk. 1,2/93 projekt ikke støtteber. 4. 223. 000! 58. 727. 128 34. 739. 700i 10 ne] 11 12 13 Ingen opfølgning jSe detalj. bemærkn. 3. 095. 505 for tidl. udb. Tilfredsstillende i Afsluttet i Se DAS94, s. 82, pkt. 3 3 /2 afsn. 33 afsn. 33 afsn. 33 afsn. 33 afsn. 33 afsn. 33 IKNPP31 ! SP 921103004 921109006 SP KNPP34 KNPP36 911009003 BE IKNPP37 I BE 901010002 KNPP38 i SP 921109006 PO 901210002 PP194 Frsk. 2/prog Tiltag kke støtteber. Tiltag kke støtteber. Frsk. 2/93 Tiltag kke støtteber. Frsk. 1/93 Tiltag kke støtteber. Frsk. 1/92 Tiltag kke støtteber. Frsk. 2/93 Tiltag kke støtteber. Frsk. 2/93 4. 235. 431 4. 957. 2901 20. 613 164. 839 6. 396. 515^ 55. 339. 345 11. 626. 532 7. 054. 191 1. 625. 752 55. 339. 345 i 748. 648 24. 496. 000i 36. 739. 500 10. 334. 946 5. 284. 396 36. 739. 500 20. 557. 000 afsn. 34 (PP12 UK [910909016 Frsk. 1/93 Ikke dokument, udgift 47. 547 3. 438. 960 720. 000! afsn. 35 KNPP40 i SP 881109002 afsn. 35 1KNPP41 ! SP 881109002 SP 901109022 afsn. 35 |PP15 Frsk. 1,2/93 Angiv, forskellig fra regnsk Frsk. 1,2/93 Angiv, forskellig fra regnsk Frsk. 1,2/93 Angiv, lavere end regns. 823. 694I 130. 563 - 2 1. 6 9 1! 54. 821. 133 54. 821. 133, 40. 141. 068 39. 423. 700 39. 423. 700 25. 651. 2501 afsn. 36 iPP398 DE 890209002 Endel. Angiv, lavere end reelt -449. 176 109. 737. 176 109. 550. 0001 afsn. 37 afsn737 afsn. 37 afsn. 37 IPP496 [KNPP389] IRL KNPP4967 GR IPP17 890409001 900810001 SP 921109007 GR 900810001 Endel. Ubetalte fakt. , reserver Frsk. 2/93 Ubetalte fakt. , reserver Frsk. 2/93 Ubetalte fakt. , reserver Frsk. 2/93 Ubetalte fakt. , reserver 758; 920. 014. 222 260. 286 106. 275. 665 395. 308 12. 914. 944 798. 473 106. 275. 6651 909. 684. 000! 32. 994. 077 9. 248. 500 32. 994. 077 afsn. 38 IPP218 | SP |921103003 Frsk. 2/prog Ikke støtteberet. - moms 304. 305 2. 790. 479 1. 994. 250 afsn. 39 afsn. 39 PP389 IPP397 IRL 890409001 DE 940209004 Endel. Frsk. 2/94 Ingen dokumentation Ingen dokumentation 39 920. 014. 222 7. 596. 257 236. 300. 000 909. 684. 000 i 61. 831. 500 afsn. 40 afsn. 40 afsn. 40 afsn. 40 IKNPP32 IKNPP39 PP384 PP407 SP 911110005 SP 921109006 PO 941209008 DE 880210001 Frsk. 1,2/93 Støtteperiode overskred. Frsk. 2/93 Støtteperiode overskred. Frsk. 2/94 Støtteperiode overskred. Støtteperiode overskred. Endel. 317. 178! 732. 516! 7. 170. 255 290. 275! 58. 727. 128 55. 339. 345 28. 893. 828 27. 784. 953 34. 739. 700 36. 739. 500 12. 025. 000 27. 030. 6341 afsn. 41 IPP219 | COM 1850503048 Midlertidig Forskud over begrænsn. , 1. 854. 638 Vedrører Kommissionen afsn. 42 PP400 j BE j921009002 Frsk. 2/93 Udgiften ikke støtteberet. 1. 726 4. 793. 239 3. 582. 500 afsn. 43 JKNPP26 ! BE |901010002 Frsk. 1/92 Ikke-EFRU-anvendelse 511. 478 7. 054. 191 5. 284. 396 fe" r nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej nej Brev. til Kom. + MSllkke identificeret Utilfredsstillende!Artikel 24 Utilfredsstillende Artikel 24 > Afsluttet ! Afsluttet Korrektion Korrektion Tilfredsstillende Afsluttet Korrektion Korrektion i Afsluttet ' Afsluttet Ingen opfølgning j "Negativ fejl" ! Ingen opfølgning | "Negativ fejl" Ingen opfølgning [Afsluttet program Tilfredsstillende Afsluttet Afsluttet Tilfredsstillende i Afsluttet Korrektion Tilfredsstillende Afsluttet Tilfredsstillende Afsluttet Ingen opfølgning ! Afsluttet program Ingen opfølgning Brev til Kom. + MS [Ikke identificeret Se detalj. bemærkn. Tilfredsstillende Afsluttet Tilfredsstillende Afsluttet Ingen opfølgning Se DAS 94, s. 82, pkt. 41 Ingen opfølgning Se detalj. bemærkn. Utilfredsstillende Artikel 24 DET SOCIALE OMRADE 44. Der er finansieret et projekt vedrørende forberedende uddannelse i bredere forstand, hvor kun et projekt vedrørende kompetencegivende uddannelse kan komme i betragtning, og hvor der ikke var tilstrækkeligt grundlag for medlemsstatens attestering af tidligere afholdte udgifter. Kommissionens svar Begrebet kompetencegivende uddannelse findes ikke i fællesskabsforordningen om det tidligere program (1989-1994). Det præciseres kun at uddannelsen skal føre til beskæftigelse. Kommissionen har besluttet at betragte forberedende uddannelser som støtteberettigede, hvis og kun hvis de indgår i et uddannelsesforløb, der fører til et job. Således er kun sidste fase i forbindelse med de individuelle uddannelseskontrakter, der strækker sig over tre faser (mobilisering, forberedelse, kvalificering) blevet betragtet som automatisk støtteberettiget. Første fase er automatisk blevet udelukket, medens den anden eventuelt har været støtteberettiget, hvis det kan bevises, at den er blevet fulgt op indtil ansættelse på prøve. 45. Finansielle midler afsat til PRODEP II er blevet anvendt til aktioner under PRODEP I. Kommissionens svar Det problem, som Revisionsretten nævner blev først opdaget af Kommissionen. Den blokerede efter sin opdagelse forskuddene vedrørende CCA II. Medlemsstaten har derefter accepteret at åbne særskilte konti for de tidligere fonde (1986-1989), CCA I (1990-94), CCA II (1994-99) og PIC. Den har forpligtet sig til at udbetale midlerne fra ESF under overholdelse af fællesskabsbestemmelserne. Kommissionen har kunnet kontrollere, at medlemsstaten har overholdt sine forpligtelser. 46. Der er anmeldt udgifter, som oversteg de faktisk afholdte udgifter. Kommissionens svar Grækenland: regnskaberne for 1990-93 har endnu ikke kunnet afsluttes, fordi Kommissionen er ved i samarbejde med medlemsstaten at foretage de nødvendige korrektioner. Italien: Kommissionen følger opmærksomt de løbende retssager. Den er civil part i liere af dem. 47 Støtte fra Socialfonden er anvendt til uddannelse af studerende, der ikke var arbejdsløse eller arbejdssøgende Kommissionens svar Kommissionen ligger i øjeblikket ikke inde med oplysninger, så den kan vurdere, om de studerende, der deltog i de pågældende kurser, var beskæftigelsessøgende eller ikke, før de begyndte disse uddannelseskurser. 21 Kommissionen understreger, at det er meget vanskeligt for den at foretage en sådan kontrol. 48. Støtte anvendt til ikke-støtteberettigede omskolingsprojekter er blevet tilbagebetalt til de regionale myndigheder, men ikke overført til Kommissionen. Kommissionens svar Det beløb, som regionen Toscana har modtaget for meget og som Revisionsretten henviser til, skal fratrækkes saldoen for 1993. Imidlertid er den saldoanmodning af 14. 2. 1996, som regionen har tilsendt Kommissionen, endnu ikke blevet behandlet, fordi der skulle fremskaffes et vigtigt bilag. Trods flere påmindelser fra Kommissionens side har regionen Toscana endnu ikke ændret sin saldoanmodning og det planlagte fradrag har derfor endnu ikke kunnet foretages. Kommissionen følger dog opmærksomt sagen. 49. Der er finansieret ikke-støtteberettigede videreuddannelsesprojekter for børnehavepædagoger og folkeskolelærere. Kommissionens svar Kommissionens tjenestegrene har undersøgt det problem, der påpeges af Revisionsretten og har fornylig indledt proceduren efter artikel 24 i forordning 2082/93. 50. Der er udbetalt et forskud på grundlag af udgiftsoverslag og ikke på grundlag af faktisk afholdte udgifter. Kommissionens svar Forskuddene for året n baseres på gennemførelsesattesterne fra medlemsstaterne for året n-1, undtagen for programperiodens første år, hvor de første forskud automatisk følger vedtagelsen af de forskellige former for tiltag. På grund af at visse kurser er flerårige og skoleåret strækker sig over to kalenderår, har medlemsstaten af og til været nødsaget til ved årets udgang at indsende gennemførelsesattester, der delvis er baseret på reelle udgifter, men også på de forventede. Kommissionen vil ved indsendelsen af saldoanmodningerne og senest den 30. juni i det følgende år derefter foretage de nødvendige justeringer, for at kun de reelle udgifter dækkes. 51. Der er overført finansielle midler fra nogle operationelle programmer til andre for at dække omkostningsstigninger, der er en følge af væsentlige kursændringer. Kommissionens svar De nye regler om kursgevinster skulle hindre, at der i fremtiden overføres midler fra et operativt program til et andet. 22 MILM 52. Der er anmeldt udgifter, der svarer til et udbetalt forskud og ikke til den endelige støttemodtagers faktisk afholdte udgifter. Kommissionens svar Kommissionen forklarede i sit svar på DAS-rapporten fra 1994 (side 83), at forskuddene ikke nødvendigvis skulle betragtes som ikke-støtteberettigede udgifter, men den var ikke opmærksom på den nøjagtige sammenhæng, som Revisionsretten henviste til. Kommissionen kan derfor ikke på et rimeligt grundlag anse den pågældende udgift for at være ikke-støtteberettiget. Projektet er indgået i Kommissionens program for kontrol på stedet og det vil under kontrollen blive undersøgt, om den angivne udgift er støtteberettiget. EUGFL. UDVIKLINGSSEKTIONEN 53. Der er anmeldt udgifter, der svarede til et udbetalt forskud og ikke til den endelige støttemodtagers faktisk afholdte udgifter. Kommissionens svar Regionen Puglia har ved skrivelse af 3. 4. 1996 over for Kommissionen bekræftet, at den i fremtiden vil være påpasselig med ikke at udbetale forskud til de operationelle programmer. I det foreliggende tilfælde skal der dog ikke ske tilbagebetaling, fordi udbetalingen af fællesskabsmidlerne er stillet til rådighed af medlemsstaten og beløbet reguleres ved udbetalingen af saldiene for 1992 og 1993 i forbindelse med de endelige udgiftsangivelser. 54. Et forvaltningsorgan har hævet provision af de tilskud, der er udbetalt til de endelige støttemodtagere. Kommissionens svar Kommissionen har med hensyn til Italien ved brev af 22. 2. 1996 kontaktet Fondo di Rotazione og MIRAAF med anmodning om at berigtige situationen samt meddele Kommissionen, hvilke foranstaltninger der er truffet med henblik herpå. Den har hidtil ikke modtaget svar. For Portugals vedkommende er det, trods de garantier, som IFADAP ved flere lejligheder har givet om, at der ikke efter oktober 1994 er foretaget fradrag hos modtagerne, bekræftet, at denne praksis fortsætter indirekte (særskilt faktureret beløb). Fradraget er imidlertid ikke længere knyttet til det udbetalte støttebeløb, men til investeringen. Således er der for CCA II faktureret et beløb på 0,9% for foranstaltning 2, 3 og 5 og på 0,45% for foranstaltning 1 og 4. Ministerbeslutningen vedrørende denne fakturering skal forelægges Kommissionen til vurdering. 23 FORSKNING 55. I en anmeldelse er udgifterne kunstigt bragt op på et sådant niveau, at fællesskabsbudgettet finansierer de samlede omkostninger. Kommissionens svar Kommissionen (GD XIII og UCLAF) har efter Revisionsrettens midlertidige kontrol foretaget en grundlæggende revision, hvorefter det er konstateret, at de uregelmæssigheder, som den pågældende virksomhed har begået, må betragtes som bedrageri over for fællesskabsbudgettet. Kommissionen har derfor truffet foranstaltninger til at bringe denne virksomheds deltagelse i de kontrollerede kontrakter til ophør, til tilbagekrævning af de til virksomheden som led i de pågældende kontrakter udbetalte beløb og til suspension af alle yderligere udbetalinger til den. Sagen har ligeledes fået Kommissionen til i juli 1996 at beslutte at forelægge sagen for retsmyndighederne i den medlemsstat, hvor den pågældende virksomhed er etableret. 56. Udgifter anmeldt med henblik på fællesskabsstøtte var allerede finansieret af et nationalt forskningsinstitut. Kommissionens svar Kommissionen har fratrukket 8 532 £ fra sin slutbetaling pr. 24. januar 1996. 57. Omkostninger er anmeldt med for høje beløb, fordi der er anvendt for høje satser, eller der er ikke fratrukket beløbet for et allerede udbetalt forskud. Kommissionens svar Kommissionen har efter Revisionsrettens bemærkninger anmodet kontrahenten om yderligere oplysninger om de punkter, som Revisionsretten påpeger. Virksomheden DYCAT International har endnu ikke givet disse oplysninger og projektets koordinator har lovet at afkræve denne virksomhed de nødvendige dokumenter senest den 15. juni 1996. Har virksomheden ikke svaret inden dette tidspunkt, vil Kommissionen fratrække beløbet i slutbetalingen. STØTTE TIL ØSTLANDENE 58. I et PHARE-projekt er der finansieret moms-andele, som ikke er støtteberettigede. Kommissionens svar De ungarske skattemyndigheder har den 16. februar 1995 tilbagebetalt det pågældende beløb på 125 000 forint (ca. 874 ECU). 24 DRIFTSUDGIFTER 59. Kommissionen har udbetalt købssummen for "Clovis/Wilson "-grunden, selv om dette beløb ikke var forfaldent til betaling, fordi kontrakten endnu ikke var underskrevet for notar. Kommissionens svar Den fejl, som Revisionsretten nævner, blev straks konstateret og rettet af Kommissionens ansvarlige tjenestegren. Der er udstedt en tilbagebetalingsordre og det pågældende beløb er tilbagebetalt. Der kan ikke anvises betalinger, uden at de to parter har underskrevet den relevante kontrakt. Den fejl, som Revisionsretten påpeger, skyldes en misforståelse med hensyn til den kronologiske følge af de forskellige etaper i en købsprocedure, der blev gennemført ved regnskabsårets afslutning, idet der var tale om en overførsel, hvorved endnu ikke udnyttede bevillinger samledes. EGNE INDTÆGTER (Europa-Parlamentet) 10. mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør styrke deres kontrol i forbindelse med varers overgang og af toldbestemmelserne ved Unionens eksterne grænser, og anmoder Kommissionen om at udarbejde en beretning om dette spørgsmål; Kommissionens svar Kommissionen er enig med Europa-Parlamentet om, at kontrollen med varers passage af Unionens ydre grænser og af de toldbestemmelser, der gælder i denne forbindelse, bør styrkes. Disse spørgsmål indgår derfor også i dens kontrolprogram i medlemsstaterne, og den vil yderligere styrke sin indsats på dette område. Resultaterne af Kommissionens kontrol i årene 1990-1993 findes i en treårig rapport af 4. 1. 1994 (KOM(93) 691) til budgetmyndighedens to parter om, hvorledes ordningen for kontrol med de egne indtægter fungerer. En lignende meddelelse om resultaterne af kontrollen med egne indtægter, der blev udført i årene 1993-1995, forventes at foreligge ved udgangen af december 1996, eller senest i begyndelsen af 1997. Med hensyn til medlemsstaternes ansvar fastsættes det i fællesskabslovgivningen, at varer der indføres på Fællesskabets toldområde, befinder sig under toldkontrol i den tid, der er nødvendig til, at medlemsstaternes myndigheder kan fastslå deres toldmæssige status. Desuden har Kommissionen med hensyn til varer, der ad søvejen transporteres fra et sted til et andet inden for Fællesskabets toldområde, og hvis toldmæssige status kan bringe de nationale myndigheder i tvivl, påbegyndt forberedelserne til vedtagelsen af et forslag om ændring af lovgivningen med henblik på at styrke varekontrollen i den retning, som Europa-Parlamentet anbefaler. Dette arbejde er ret fremskredent. Der skal dog stadig løses nogle problemer om produkter belagt med punktafgifter, 25 hvilket eventuelt kan forsinke vedtagelsen af forslaget, der oprindelig var berammet til udgangen af 1996, en smule. (Europa-Parlamentet) 11. anmoder Kommissionen om at udarbejde en årsberetning om medlemsstaternes inddrivelse af enhver form for beløb, som er skyldige til EF-budgettet; Kommissionens svar Medlemsstaternes initiativer vedrørende inddrivelsen af traditionelle egne indtægter, især indtægter, der ikke indbetales på grund af bedrageri og uregelmæssigheder - jf. forordning 1552/89 - går ud på, at der nu benyttes en opfølgningsmetode med opdeling i grupper af tilfælde, hvor inddrivelsen er vanskelig, indtil den endelige regnskabsafslutning. Gruppe A vedrørende bedrageri med egne indtægter for beløb på over 500 000 ECU, medens gruppe B vedrører meddelelser inden for gensidig bistand for et beløb på over 1 000 000 ECU. For gruppe A for 1994 (A/94) var der tale om ca. 100 tilfælde til et samlet beløb på 70% af det beskatningsgrundlag, der manglede inddrivelse for. Medlemsstaternes myndigheder har på grundlag af en forespørgsel redegjort for, hvor langt de er nået med inddrivelserne. Med hensyn til gruppe B var der udvalgt 6 tilfælde i 1994 og 23 i 1995. De t skal bemærkes, at de tilfælde, der redegøres for i forbindelse med disse grupper af sager, er af særlig betydning, da de er teknisk komplicerede og vanskelige i praksis. Da disse sager kun undtagelsesvis finder hurtige løsninger på grund af, at de administrative og retlige procedurer er lange, ligger deres oprindelse forholdsvis langt tilbage i tiden. Desuden gentages for gruppe A og B, der hvert år genetableres på ny, de tidligere tilfælde, for hvilke der endnu ikke er foretaget en endelig regnskabsafslutning. Kommissionen tilstillede den 6. september 1995 Europa-Parlamentet en første rapport om gruppe A for 1994. Den vil snarest fremsende rapporten om gruppe B for nævnte år. Desuden har Kommissionen i efteråret 1994 tilsendt medlemsstaterne et spørgeskema om de procedurer for tvangsinddriveise, der anvendes i medlemsstaterne. Besvarelserne er ved at blive undersøgt, således at Kommissionen kan drage hensigtsmæssige praktiske konklusioner heraf både på det lovgivningsmæssige og administrative område. 26 LANDBRUGSUDGIFTER (Europa-Parlamentet) 13. bemærker, at til trods for de foranstaltninger, som blev indført i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik, steg landbrugsudgifternes andel af 1994-budgettet med 1,3% i forhold til tidligere; Kommissionens svar Landbrugsudgifterne faldt stærkt mellem 1993 og 1994, nemlig fra 35 mia. ECU i 1993 til 33 mia. ECU i 1994. I tabel 1 i det følgende vises udgiftsudviklingen mellem 1993 og 1994. For at lette sammenligningen er udgiftsnomenklaturen for 1993 blevet tilpasset nomenklaturen for 1994. Den sænkning af markedspriserne for markafgrøder, der blev besluttet ved reformen af den fælles landbrugspolitik, som blev vedtaget i 1992, gennemførtes i tre etaper omfattende regnskabsårene 1994, 1995 og 1996, og der blev gennemført en tilsvarende forhøjelse af udligningsstøtten, der således medførte en stigning i udgifterne til udligningsstøtte i denne periode. Udgiftsstigningen inden for markafgrøder (2 mia. ECU), der skyldes første etape af indførelsen af den direkte støtte til markafgrøder, og i svinesektoren (215 mio. ECU) på grund af foranstaltningerne til godtgørelse som led i bekæmpelsen af klassisk svinepest, blev i stort omfang udlignet af faldet i udgifterne til de fleste andre sektorer. De vigtigste sektorer med fald er følgende: mælk og mejeriprodukter (-960 mio. ECU, heraf 360 mio. ECU som følge af nedsættelsen af restitutionsudgifterne især for smør på grund af faldet i mængderne, 230 mio. ECU som følge i faldet i udgifterne til salgsfremme og markedsføring, 220 mio. ECU på grund af færre udgifter til kompensation for produktionsophør, som blev besluttet i 1987/88 og i 1991/92); olivenolie (-650 mio. ECU især som følge af tilbagebetalingen af produktionsstøtte for 300 mio. ECU i Italien i 1993 for forskellige produktionsår før 1992/93 og en nedsættelse af forbrugsstøtten i 1994 i overensstemmelse med Rådets beslutning svarende til 170 mio. ECU. Yderligere et fald i interventionsudgifterne på 140 mio. ECU, der var blevet forhøjet i 1993 på grund af den store produktion i 1991/92); fåre- og gedekød (-520 mio. ECU på grund af den vanskelige markedssituation i produktionsåret 1993, der medførte en forhøjelse af moderfårspræmien, men tilbagevenden til en mere normal situation i produktionsåret 1994); oksekød (-520 mio. ECU som følge af faldet i interventionsudgifterne med stoppet for opkøbene i 1994 efter opkøbet i 1993 på 425 000 t og afviklingen af de offentlige lagre, der førte til en stigning i salgene mellem 1993 og 1994 fra 525 000 t til 730 000 t, hvilket medførte et fald i udgifterne på næsten 1,6 mio. ECU, der delvis udlignedes ved den præmiestigning, der blev besluttet efter reformen af den fælles landbrugspolitik i 1992, der medførte ekstraudgifter på næsten 1,1 mia. ECU): vin (-330 mio. ECU som følge af et fald i produktionen af bordvin på fra 107 mio. hl til 91 mio. hl fra produktionsåret 1992/93 til produktionsåret 1993/94). Faldet i landbrugsudgifterne fra et regnskabsår til et andet viser, at en bebudet stigning i lanilbrugsudgifternes andel af de samlede udgifter hverken skyldes, at førstnævnte er løbet løbsk, eller konsekvenserne af gennemførelsen af anden etape af reformen af den fælles landbrugspolitik. 27 2% UDVIKLINGEN I LANDBRUGSUDGIFTERNE MELLEM 1993 OG 1994 TABELI Udgifter over regnskabsårets bevillinger 1993 1994 Forskel Bl-10 Markafgrøder Bl-11 Sukker Bl-12 Olivenolie Bl-13 Tørret foder og tørrede grønsager Bl-14 Tekstilplanter Bl-15 Frugt og grønsager Bl-16 Vin Bl-17 Tobak Bl-18 Andre sektorer AFSNIT I Bl-20 Mejeriprodukter Bl-21 Oksekød Bl-22 Fåre- og gedekød Bl-23 Svinekød Bl-24 Æg og fjerkræ Bl-25 Andre tiltag Bl-26 Fisken AFSNIT II Bl-30 Uden for bilag II B1 -31 Tiltrædelsesudligningsbeløb Bl-32 M UB Bl-33 Restitutioner fødevarehjælp B1 -34 Rentegodtgørelser Bl-35 Gratis distribution B1 -36 Bedrageribekæmpelse B1 -37 Regnskabsafslutning for tidligere år Bl-38 Udvikling af landdistrikter Bl-39 Andre foranstaltninger AFSNIT III Bl-40 Indkomststøtte B1 -50 Ledsageforanstaltninger TILSAMMEN EUGFL, GARANTISEKTIONEN 10 611 2 189 2 468 532 861 1 664 1 510 1 165 259 21 258 5 211 3 986 1 800 201 291 135 32 11 657 744 7 136 160 100 130 80 -385 445 1 418 36 222 12 652 2 062 1 820 378 864 1 557 1 176 1 057 287 21 853 4 249 3 467 1 280 416 240 117 35 9 804 631 0 4 86 83 136 77 -612 340 47 794 30 490 2 042 -127 -649 -154 3 -107 -333 -108 28 595 -962 -520 -521 215 -51 -18 3 -1 853 -112 -7 -132 -74 -17 6 -3 -227 -105 47 -624 -6 268 34 590 32 970 -1 620 29 (Europa-Parlamentet) 14. beklager endnu en gang den store afstand mellem budgetoverslagene og de faktiske udgifter inden for landbrugssektoren; mener, at disse uoverensstemmelser ikke udelukkende kan forklares ved uventede faktorer (vejrforhold, sygdom osv. ); henstiller derfor kraftigt til Kommissionen at stramme styringsforanstaltningerne op navnlig inden for de kapitler, som til stadighed udviser en bevillingsmangel, og samarbejde snævert med medlemsstaterne om at forbedre de prognoser, der anvendes som grundlag for budgettet; Kommissionens svar Kommissionen konstaterer, at en stor del af underudnyttelsen i forhold til budgettet skyldes vanskelighederne med nøjagtigt at vurdere parametrene for iværksættelsen af 1992-reformen, især udnyttelsessatsen i medlemsstaterne af basisarealerne for markafgrøder og kvoterne for præmier i oksekødssektoren. Da medlemsstaterne ikke havde fremsendt detaljerede oplysninger, da budgettet blev opstillet, og første gennemførelsesår for reformen på det tidspunkt allerede var i gang, måtte Kommissionen anvende sandsynlighedsberegninger med udgangspunkt i det statistiske kontors oplysninger om landboernes tilslutning til den nye ordning. Disse viste sig imidlertid at være for højt ansat. Oksekødet er en anden grund til underudnyttelsen. I regnskabsåret 1994 skete der omvæltninger på markedet, som kun få ville have forudsagt, da forslaget blev opstillet ca. 8 måneder tidligere. Disse omvæltninger medførte, at interventionsopkøbene stort set ophørte og at de offentlige lagre blev nedbragt fra 900 000 tons til under 25 000 tons ved årets udgang som følge af en energisk politik med henblik på salg til eksport. Kommissionen har ligeledes gjort en indsats vedrørende de kapitler, for hvilke der er overskridelser, og anvendt artikel 6 i afgørelsen om budgetdisciplin som udgangspunkt for at træffe egnede foranstaltninger, når spørgsmålet henhørte under Kommissionens kompetence (nedsættelse eller endog bortfald af visse restitutioner i sektoren for æg og fjerkræ). Den forelagde således Rådet forslag til ændring af den pågældende markedsordning (bomuld) og indførte en finansiel stramning for de fornyligt vedtagne ledsageforanstaltninger. Kommissionen ønsker at forbedre overslagene for så vidt angår EUGFL, Garantisektionen både i sine egne tjenestegrene og i medlemsstaterne. Det er imidlertid vanskeligt at lægge de indhøstede erfaringer til grund for en bedre forståelse af fremtiden på dette område. Således har det vist sig, at næsten hvert regnskabsår har sit eget forløb. Kommissionen mener imidlertid, at budgetudnyttelsen kunne forbedres ved at udsætte vedtagelsen af budgettet. Derved kunne enten budgetforslaget eller budgettet ændres på grundlag af en ajourføring af de økonomiske beregninger, der har været anvendt til opstillingen af det foreløbige budgetforslag (FFB) otte måneder eller mere tidligere. Dette kunne ske ved henholdsvis en ændringsskrivelse før Rådets andenbehandling eller ved tillægs og ændringsbudget (TÆB) efter parlamentformandens vedtagelse, idet der så skulle indføres en smidigere procedure for fremsættelse af ændringsforslag. Denne ændring kunne indgå som en normal fase af budgetproceduren. 30 Desuden mener Kommissionen, at usikkerhedsmarginen kunne begrænses i betydelig grad, hvis fællesskabslovgivningen forenkledes, og betalingsfristerne blev overholdt i forbindelse med gennemførelsen af dem i medlemsstaterne. (Europa-Parlamentet) 15. anmoder Kommissionen om, indtil der er truffet en endelig afgørelse om den bøde, som skal pålægges for uregelmæssigheder i den irske oksekødsforarbejdningsindustri, at sikre, at de irske myndigheder i fuldt omfang gennemfører forordning (EØF) 2456/93, hvis formål er at sikre, at oksekødsmarkedet fungerer efter reglerne; Kommissionens svar Kommissionen har som led i regnskabsafslutningen for regnskabsåret 1992 med hensyn til offentlig oplagring af kød i Irland besluttet, at den finansielle korrektion på 10% for 1990 bør opretholdes på grund af de alvorlige fejl, der er konstateret. Korrektionen er blevet nedsat til 5% for 1991 på grund af de foranstaltninger, som de irske myndigheder traf i det år med henblik på at forbedre effektiviteten og øge kontrollens effektivitet. Forordning (EØF) nr. 2456/93 har ikke kunnet gennemføres fuldt ud på grund af de meget begrænsede interventionsopkøb af oksekød. Kommissionen er meget opmærksom på dette spørgsmål og påpeger, at Ministerrådet har vedtaget interventionsforanstaltninger som følge af fremkomsten af kogalskab (ESB) for nylig. (Europa-Parlamentet) 16. anmoder Kommissionen om at sikre, at de franske myndigheder i fuldt omfang anvender forordningerne om særlig støtte til bjergområder og ammekopræmien i Haut-Corse, og om at finde en tilfredsstillende løsning på inddrivelsen af uretmæssige udbetalte præmier; understreger, at det vil være yderst opmærksom på dette under proceduren for afslutninger af regnskaberne; Kommissionens svar Kommissionen følger meget opmærksomt resultaterne af de kontroller, der gennemføres på Korsika. Der er med hensyn til den særlige godtgørelse for landbrug i bjergegne foreslået tilbagebetalinger for 1988 til 1994. Med hensyn til præmien for malkekvægsbesætninger er der foreslået en finansiel korrektion på 25% af udgifterne for regnskabsårene 1991 til 1994. 31 DEN FÆLLES MARKEDSORDNING FOR FRUGT OG GRØNSAGER (Europa-Parlamentet) 20. opfordrer Kommissionen til at kontrollere de tilfælde, Revisionsretten har påpeget i forbindelse med afslutningen af regnskaberne, og drage de relevante finansielle konsekvenser heraf, om nødvendigt over for medlemsstaterne. Kommissionens svar Kommissionen er i forbindelse med kontrollen i denne sektor fuldt ud opmærksom på de bemærkninger, som Revisionsretten fremsætter. Såfremt forholdene ikke anfægtes af medlemsstaterne og fortolkningen af forordningerne er korrekt, drager Kommissionen de nødvendige finansielle konsekvenser ved de pågældende regnskabsafslutninger. Kommissionen uddyber i nødvendigt omfang de spørgsmål, som Revisionsretten rejser og som anfægtes af medlemsstaterne. Der blev i 1996 gennemført undersøgelser vedrørende skalfrugter i Spanien (februar og april). Der fandt for så vidt angår forarbejdede tomater to besøg sted i Italien (juni og september) og et tredje i Nederlandene (august). Endelig er der planlagt et kontrolbesøg i Grækenland vedrørende gratis distribution (oktober) og et sidste i Portugal vedrørende citrusfrugt (december). (Europa-Parlamentet) 21. opfordrer medlemsstaterne til i fuldt omfang at anvende bestemmelserne i den kommende fælles markedsordning og anmoder Kommissionen om at reducere de månedlige a konto betalinger fra EUGFL, Garantisektionen, til medlemsstater, der ikke overholder de gældende regler for markedsordningen; Kommissionens svar De månedlige forskud, der udbetales af EUGFL, Garantisektionen, nedsættes, såfremt lovgivningen ikke anvendes korrekt. (Europa-Parlamentet) 22. anmoder Kommissionen om at øge de materielle ressourcer til kontrol med gennemførelsen af den fælles markedsordning, at opstille en plan for systematisk kontrol og i langt højere grad at gennemføre et samarbejde mellem inspektører fra EU og fra medlemsstaterne; Kommissionens svar Antallet af inspektorer er i øjeblikket nedsat til to, hvortil kommer en yderligere person fra kontoret for regnskabsafslutning. Dette hold samarbejder med medlemsstaternes inspektører om kvalitetskontrollen. 32 FISKERIPOLITIK (Europa-Parlamentet) 24. anmoder Kommissionen om at analysere de gældende bestemmelser med henblik på at tilpasse EF-ordningen til den reelle markedssituation og de særlige forhold inden for EF- tunfiskesektoren; Kommissionens svar Gældende ordninger analyseres ved kontrolbesøgene som nævnt i pkt. 25. Kommissionen foreslår på baggrund af resultaterne af disse kontroller forbedringer af lovgivning og administration. (Europa-Parlamentet) 25. opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaternes myndigheder i løbet af 1996 at gennemføre de kontrolforanstaltninger, der nævnes i Revisionsrettens årsberetning, og underrette Parlamentet om resultaterne; Kommissionens svar Kommissionen (GD XIV og GD XX) udarbejdede i februar 1976 et program omfattende fire kontrolbesøg - Spanien (to), Portugal og Frankrig - vedrørende udligningsgodtgørelser til tunproducenter. Det væsentligste formål er at få kendskab til forholdene inden for denne sektor, således at Kommissionen kan foreslå eventuelle ændringer til gældende lovgivning. Der har allerede fundet to kontroller sted, nemlig i Spanien (GD XIV og GD XX) fra 22. til 26. 4. 1996 og i Portugal (GD XIV) fra 28. til 30. maj 1996. En yderligere kontrol fandt sted i Spanien fra 17. til 21. juni 1996 og den sidste fandt sted i Frankrig i oktober. Resultaterne af disse kontroller kendes først efter det sidste besøg i oktober. (Europa-Parlamentet) 26. opfordrer Kommissionen til at gennemføre en analyse af den aktuelle toldpolitik for tun med henblik på en bedre tilpasning til denne sektors reelle behov, dog således at der i lige høj grad tages hensyn til producenternes og forarbejdningsindustriens interesser; Kommissionens svar De generelle forhold i forbindelse med tunhandelen blev gennemgået i forbindelse med drøftelserne om Kommissionens rapport af 28. 6. 1994 (KOM(92) 266 endelig udg. ). Herefter ændrede Rådet ved forordning 3318/94 grundforordningen om den fælles markedsordning for fiskeriprodukter (forordning 3759/92). Denne ændring, der har forenklet ordningen for ydelse af godtgørelsen, men har bevaret grundprincipperne herfor, skulle muliggøre en forbedring af foranstaltningens forvaltning. På nuværende stadium forventes det ikke, at resultatet af drøftelserne anfægtes. Under alle omstændigheder følger Kommissionen opmærksomt udviklingen på markedet med henblik på at træffe ile foranstaltninger, der eventuelt bliver nødvendige. 33 STRUKTURFONDENE (Europa-Parlamentet) 28. mener, at Kommissionen med de nødvendige ændringer af forordningen skal vedtage en integreret tilgang indeholdende følgende elementer: styrkelse af overvågningsudvalgenes rolle, så de virkelig overvåger overholdelsen af EF- forskrifterne samt udviklingen og forvaltningen af projekterne (minder i den forbindelse om sine bemærkninger i beslutningen om decharge for regnskabsåret 1989), udarbejdelse af udvælgelseskriterier og andre procedurer, så man bedre kan overvåge overholdelsen af EF-forskrifterne - navnlig på området miljø og offentlige udbud - samt udviklingen og forvaltningen af projekterne, en sådan anvendelse af (en eventuelt ændret) artikel 24 i forordning 2082/93, at manglende overholdelse af bestemmelserne reelt og direkte indebærer en reducering, suspension eller indstilling af støtten; Kommissionens svar Det er Kommissionens hensigt at tage forordningerne op til fornyet behandling sammen med forberedelsen af de ordninger, der skal gælde efter den løbende programperiode 1994 til 1999. Efter Kommissionens opfattelse afspejler de gældende procedurer i styringsudvalgene i stort omfang den integrerede metode, da det som led i hvert program, der gennemføres ved hjælp af partnerskabet, er udvalgenes ansvar at sikre overholdelsen af fællesskabsretten, at udvælge projekter og aflægge rapport om fremskridtene. I henhold til gældende lovgivning sikrer styringsudvalgene, at fællesskabslovgivningen overholdes ved hjælp af • • specifikke spørgsmål (især om miljø og offentlige indkøb) på de ansøgningsformularer, der skal udfyldes af de eventuelle modtagere af fællesskabsstøtten; kontrol, der udføres af det styringsudvalg, der udvælger projektet, som del i vurderingen af de enkelte projekter; • undersøgelser gennemført af Kommissionens repræsentant under styringsudvalgets møder. Desuden foretager Kommissionens tjenestegrene kontrol på stedet og kontrollerer oplysningerne i de årlige rapporter. Med hensyn til udvælgelseskriterierne og de dertil knyttede kontrolprocedurer omfatter de nuværende programdokumenter de projektudvælgelseskriterier, der enten forelå, da programmerne blev godkendt af Kommissionen, eller (efter aftale med medlemsstaterne) blev tilføjet efter godkendelse eller kom til under første mode i det pågældende styringsudvalg. 34 Kontrollen med, hvorledes disse udvælgelseskriterier benyttes, føres ved hjælp af almindelige rapporter, som det organ, der har til opgave at udvælge de pågældende projekter, tilstiller de enkelte udvalg. Denne procedure skal ikke blot sikre, at de udvalgte projekter er forenelige med programmets generelle mål og at de overholder fællesskabsbestemmelserne, men de tjener også til at påpege, for hvilke projekter fremskridtene er utilfredsstillende og der må træffes foranstaltninger til afhjælpning heraf. Ifølge artikel 24 i forordning 4253/88 (ikke 2082/93 som anført af Parlamentet) kan fællesskabsfinansiering afvises for projekter, der udviser uregelmæssigheder. Disse projekter erstattes derefter med andre egnede projekter, så længe det pågældende program løber. Påvises det, at der er afholdt udgifter til ikke-støtteberettigede formål, trækkes disse udgifter normalt fra de følgende udgiftsangivelser fra medlemsstaten. Af denne grund er artikel 24 hidtil ikke blevel anvendt officielt i større omfang. Denne artikel må imidlertid efter afslutningen af programmerne for 1989 til 1993 anvendes i en række tilfælde. Kommissionen har til hensigt at sørge for, at artiklen anvendes fuldt ud og korrekt, især hvor der er tale om overtrædelser af fællesskabsbestemmelserne, f. eks. inden for miljø og offentlige udbud. (Europa-Parlamentet) 29. mener, at interne procedurer i Kommissionen, som kan indebære en formel eller reel afsvækkelse af EF-forskrifterne eller forvaltningen, bør revideres; Kommissionens svar Der er for hver fællesskabsstøtteramme, hvert enkelt samlet programmeringsdokument og operativt program udpeget en tjenestegren i Kommissionen, der skal lede gennemførelsen og er ansvarlig for koordinationen. Tilmed har strukturfondsafdelingerne i Kommissionen, for fællesskabsstøtterammerne og programmeringsdokumenterne, gennemført en ordning med fast deltagelse i styringsudvalgene (de fire strukturfondsafdelinger) og med deltagelse inden for de enkelte sektorer (andre tjenestegrene i Kommissionen, når programmets specifikke art berettiger dette efter beslutning på et forberedende møde med deltagelse af forskellige tjenestegrene). Herved sikres det, at Kommissionen på koordineret måde deltager i styringsudvalgene og systemet har hidtil fungeret godt. Tilmed er hovedvægten under de første to faser af SEM 2000, der fokuserer på Kommissionen selv, lagt på en stramning af procedurerne og styrkelse af de finansielle afdelinger. Dette er nu ved at blive gennemført og er under tredje fase, hvis sigte er at skabe et bedre og tættere partnerskab med medlemsstaterne om budget- og fmansspørgsmål. (Europa-Parlamentet) 30. mener, at eksisterende huller i bestemmelserne, som f. eks. med hensyn til renteindtægterne samt formidlerorganisationernes beføjelser og forpligtelser, bør lukkes; kommissionens svar Fællesskabet er ikke længere ejer af de midler, der forvaltes af medlemsstaternes myndigheder som led i strukturfondene, når disse er overført til medlemsstaterne. Kommissionen kontrollerer imidlertid 35 overholdelsen af artikel 21, stk. 5 i forordning 4253/88 , der omhandler den generelle regel på tre måneder for overførsel af disse midler til den endelige modtager. Under alle omstændigheder undersøges for tiden spørgsmålet om bankrenterne af fællsesskabsforskuddene som led i SEM 2000, fase III. Kommissionen finder i øvrigt, at der i artikel 6, stk. 1 i forordning 4254/88 gives klare retningslinjer for de formidlende organers rolle og vilkår. Den understreger, at det er medlemsstaternes opgave i forståelse med Kommissionen at udpege de formidlende organer. Disse er på grund af deres underordnede finansielle ansvar for forvaltningen af fællesskabsinterventionerne i første række ansvarlige for, at disse retningslinjer, som der i øvrigt gøres rede for i vejledningen om tilskud, som er udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene, anvendes korrekt. (Europa-Parlamentet) 31. mener, at instrumentet "globaltilskud" ikke må bruges til långivning; Kommissionens svar Efter Kommissionens opfattelse udelukker den ændrede artikel 6 i forordning EØF nr. 4254/88 ikke finansielle interventioner og eventuel långivning, for så vidt det i konventionen præciseres, "hvilke typer aktioner, der skal gennemføres". Yderligere fastsættes det i artikel 1 c) i samme forordning, at der kan ydes støtte fra EFRU til initiativer til lokal udvikling, hvortil der jo netop kan ydes globaltilskud. Disse initiativer omfatter efter denne artikel "forbedring af virksomhedernes adgang til kapitalmarkedet, bl. a. ved ydelse af garantier og erhvervelse af andele". Endelig undersøges kriterierne for at yde støtte til disse udgifter som led i SEM 2000, fase III. 36 (Europa-Parlamentet) 33. anmoder Kommissionen om at efterkomme sit løfte om regelmæssigt at aflægge Europa- Parlamentet beretning om udnyttelsen af strukturfondene efter fond, mål og fællesskabsstøtteramme med oplysninger i hvert tilfælde om de enkelte medlemsstaters relative indsats; Kommissionens svar Kommissionen har gjort dette i sin årsberetning om strukturfondene. (Europa-Parlamentet) 34. anmoder Kommissionen, og i særdeleshed medlemsstaterne, om at gøre en indsats for tidsmæssigt at forbedre forelæggelsen af projekter og programmer med henblik på at undgå, at forpligtelserne akkumuleres i regnskabsårets sidste måneder, da dette indebærer en alvorlig fare for forhastede beslutninger og dermed for fejl; Kommissionens svar I følge artikel 19, stk. 3 i forordning EØF 4253/88 skal medlemsstaterne indsende betal ingsanmodninger, ligeligt fordelt over hele året. Kommissionen kontrollerer ikke direkte den takt, hvormed medlemsstaterne fremsender disse anmodninger. Det sker sædvanligvis i overensstemmelse med national administrativ praksis og det regnskabsår, der følges i medlemsstaterne. Det problem, at de finansielle transaktioner er koncentreret omkring udgangen af regnskabsåret omtales i SEM 2000, fase III. Det skal dog nævnes, at det forhold, at mange finansielle transaktioner er koncentreret omkring årets afslutning, ikke i sig selv øger risikoen for fejl. De pågældende programmer er ofte blevet nøje gennemgået i månedsvis. Det skal ligeledes bemærkes, at situationen er forbedret i 1995 trods den sene vedtagelse af visse initiativprogrammer og ændringen af finansieringsplanerne for en række løbende programmer sent på året. (Europa-Parlamentet) 35. forlanger fra Kommissionens side en langt strengere gennemførelse af EF-initiativet INTERREG og minder om, at det endelige mål er grænseoverskridende samarbejde og ikke blot økonomisk udvikling i de støtteberettigede områder, da en sådan er omfattet af andre former for støtte under fællesskabsstøtterammerne; Kommissionens svar Under forhandlingerne om de operationelle programmer INTERREG II forud for Kommissionens godkendelse af dem gjorde denne en særlig indsats for, at foranstaltningerne og bestemmelserne vedrørende samarbejdet på tværs af grænserne blev tilfredsstillende. Desuden påtænkes det at gennemføre ledsageforanstaltninger vedrørende teknisk bistand og fremme af det grænseoverskridende samarbejde generelt til støtte for en tilfredsstillende gennemførelse af dette fællesskabsinitiativ. 37 DEN EUROPÆISKE SOCIALFOND (Europa-Parlamentet) 38. opfordrer Kommissionen til at gribe ind for at forhindre de hyppige forsinkelser, inden ESF- midler udbetales til de endelige støttemodtagere, da disse skyldes, at de mellemliggende instanser i helt urimelig grad ønsker at akkumulere store renteindtægter; Kommissionens svar Kommissionen kontrollerer systematisk ved besøg på stedet, at fristen på tre måneder overholdes mellem medlemsstatens modtagelse af bevillingerne og udbetalingen af forskuddene og godtgørelserne til de endelige modtagere i overensstemmelse med artikel 21, stk. 5 i forordning 2082/93. Kommissionen er bekendt med, at denne frist ikke altid overholdes, hvilket synes hovedsageligt at have to årsager. Den første er, at der i forbindelse med mange programmer skal foretages indkaldelse af projekter, hvilket indebærer, at fristen på tre måneder først løber fra det tidspunkt, hvor et projekt, der opfylder samtlige på forhånd fastsatte krav, udvælges. Den anden årsag er, at der gælder nationale regler om obligatorisk fremførsel af bevillinger ved regnskabsårets udgang obligatorisk for fællesskabsbevillinger, der flyttes til det nationale budget. Således fremførte fællesskabsbevillinger, der generelt ankommer til medlemsstaten efter oktober, kan derfor ikke stilles til rådighed for den endelige modtager inden for de krævede 90 dage. Denne situation er et eksempel på, at fællesskabslovgivning og nationale regler ikke er forenelige, men Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på at få fællesskabslovgivningen overholdt. (Europa-Parlamentet) 39. anmoder atter Kommissionen om fortsat at overvåge additionnalitetsprincippets anvendelse og med henblik herpå at gøre sin indflydelse gældende over for medlemsstaterne for at sikre, at alle nødvendige oplysninger til sikring af gennemskuelighed stilles til rådighed; Kommissionens svar Kommissionen følger fortsat, hvorledes additionnalitetsprincippet overholdes, især som led i den igangværende fastsættelse af budgetoverslag. Formålet hermed er at få et mere pålideligt og præcist kendskab til, hvad medlemsstaterne har til hensigt at udbetale som national modvægt i forbindelse med samfinansiering fra ESF. Det bliver således indirekte muligt at kontrollere, om der finder nationale udbetalinger sted og disses omfang og derfor, at sikre, at additionnalitetsprincippet overholdes i forbindelse med samfinansiering fra ESF. 38 INTERNE POLITIKKER (Europa-Parlamentet) 40. bemærker, at der ikke har været nogen særlige problemer med gennemførelsen af forpligtelsesbevillingerne vedrørende samtlige de politikker, der indgår i udgiftsområde 3 i de finansielle overslag, bortset fra bevillingerne til foranstaltninger til bekæmpelse af svig i forskningssektoren (B6-840), som Afdelingen for Samordning af Foranstaltningerne til Bekæmpelse af Svig (UCLAF) formelt opfordres til at udnytte i de kommende regnskabsår; Kommissionens svar Der var i 1994 på konto B6-840 opført 50 000 ECU, der oprindeligt figurerede under reserven BO-40. Disse bevillinger blev overført til kontoen ved udgangen af november 1994 efter beslutning fra budgetmyndigheden. På grund af at bevillingerne til bedrageribekæmpelsen blev stillet sent til rådighed over kontoen kunne de ikke udnyttes i 1994. For 1995 opførtes der på kontoen 50 000 ECU som forpligtelsesbevillinger. Genncmføreslessatsen andrager for dette år 84% (forpligtelsesbevillinger: 42 000 ECU). For 1996 opførtes der ligeledes 50 000 ECU som forpligtelsesbevillinger. Kommissionen vil bestræbe sig på at få indgået forpligtelser for samtlige bevillinger. (Europa-Parlamentet) 49. opfordrer Kommissionen til at rette sig efter Revisionsrettens bemærkninger vedrørende miljø og forskning, herunder navnlig bemærkningerne i punkt 6. 12. - 6. 17. og 9. 10. - 9. 15. i årsberetningen; Kommissionens svar a) Miljø Kommissionen vil gerne understrege, at udvælgelsesprocedurerne for LIFE-projekter er blevet væsentligt revideret og forbedret som led i iværksættelsen af LIFE II. Der udsendes hvert år en informationsbrochure, der giver alle detaljer både om udvælgelsesproceduren og de kriterier, der anvendes. Desuden undersøger et forvaltningsudvalg sammensat af repræsentanter fra medlemsstaterne samtlige projekter. Dette udvalg afgiver udtalelse, inden Kommissionen træffer afgørelse. Den ny forordning rummer bedre mulighed for at foretage en teknisk og finansiel opfølgning af igangværende projekter under LIFE li-programmet. Endelig foretager en kontrolgruppe, der har været fuldt ud funktionsdygtig siden begyndelsen af regnskabsårets 1996, nu den efterfølgende evaluering af projekterne. Der er således ved revisionen af forordningen blev foretaget en første evaluering af LIFE I-programmet, der blev forelagt Rådet og Parlamentet i november 1995. Når LIFE I-projekterne afsluttes (udgangen af 1998) udarbejdes der en slutvurdering, hvis resultater udsendes til institutionerne, medlemsstaterne og interesserede. 39 b)Forskning 9. 11 9. 12 9. 13 9. 14 Principperne om rotation for medlemmerne af udvælgelsespaneleme er fuldt ud tilgodeset i programmet for "Forskeres Uddannelse og Mobilitet" (FMC) (IV rammeprogram), der efterfølger programmet "Menneskelig Kapital og Mobilitet" (CHM). Evalueringspanelerne for de forskningsprojekter, der fremlægges som led i FMC- programmerne, er sammensat af uafhængige eksperter på højt videnskabeligt niveau. Koordinationen af disse paneler foretages af Kommissionens tjenestegrene. Resultaterne af evalueringerne af forslagene vedrørende "nettene", "store installationer" og "ledsageforanstaltninger" forelægges programudvalget til udtalelse. I forbindelse med "stipendier" høres udvalget ikke, men informeres. Oplysningerne fremsendes efter at Kommissionen har truffet afgørelse, og dette medfører betydelig tidsbesparelse i forhold til den procedure, der blev fulgt for det foregående program (CHM). Siden begyndelsen af FMC-programmet har varigheden af de skriftlige evalueringsprocedurer været fra halvanden måned og til højst to måneder og tre uger. Kommissionen fortsætter sine bestræbelser med at nedsætte disse frister. Informationerne om net-aktiviteterne under FMC-programmet angiver meget præcist grænserne for fællesskabsfinansieringen og der opstilles en nøjagtig liste over de oplysninger, der skal findes i forslagene. Herved kan kontraktforhandlingerne i forbindelse med de projekter, der udvælges til finansiering, forenkles og forkortes betydeligt. Disse forhandlinger forsinkede ofte under det foregående program forskningsaktiviteternes begyndelse. Således er 84 kontrakter efter første udvælgelse med henblik på "store installationer" blevet forhandlet inden for seks uger. For Euro-konferencer er kontraktforhandlingerne blevet meget forenklet og fristerne er ca. 10 dage. Disse problemer opstår ikke i forbindelse med "stipendier", der i de fleste tilfælde ikke kræver kontraktforhandlinger. 9. 15 "Institutionelle stipendier" findes ikke i FMC-programmet. Udvælgelsesproceduren i to etaper, der var speciel for denne aktivitet, anvendes ikke længere i forbindelse med FMC. 40 (Europa-Parlamentet) 50. anmoder Kommissionen om at foreslå et retsgrundlag for bevillingerne til forbrugerorganisationerne og selv undersøge, om de bevillinger, der afsættes fremover, giver valuta for pengene. Kommissionens svar GD XXIV er ved at afslutte et forslag til retsgrundlag, som Kommissionen vil forelægge i begyndelsen af 1997. Kommissionen anfører i forslaget de prioriterede emner, vedrørende hvilke Unionen og organisationerne kan iværksætte fælles aktioner i de kommende år. På grund af de begrænsede midler og de meget forskellige behov, der er givet udtryk for, må alle muligheder for synenergi udnyttes ved udviklingen af vigtige projekter og således må det størst mulige antal organisationer af forskellig geografisk oprindelse tilknyttes disse projekter, der så udvikles i fællesskab. Herved kan fællesskabstiltaget effektiviseres i betydelig grad til gavn for forbrugerne. Desuden regner Kommissionen ligeledes med i forslaget at anføre kriterierne og reglerne for, at Den Europæiske Union kan yde fællesskabsstøtte. Uden at det berører de beslutninger, som lovgivningsmyndigheden træffer, ønsker Kommissionen at forberede regnskabsåret 1997 og har i EFT nr. C 213/18 af 23. 07. 96 offentliggjort en indkaldelse af projekter, der skal fremme og beskytte forbrugernes interesser. I udtalelsen anføres en række prioriterede emner (information, uddannelse, adgang til informationssamfundet, varige forbrugsgoder, gennemsigtighed indenfor servicesektorerne, adgang til domstolene), udvælgelseskriterierne og betingelserne for ydelse af finansiel støtte. Der lægges særlig vægt på evalueringen af de indsendte projekter, især deres resultater og omkostningseffektivitet. (Europa-Parlamentet) 51. anmoder Kommissionens Direktorat for Sundhed og Sikkerhed under GD V og Tjenesten for Forbrugerpolitik om at udarbejde årsberetninger svarende til dem, der udarbejdes af Generaldirektoratet for Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civil Beskyttelse. Kommissionens svar GD XXIV skal efter den igangværende omorganisering af tjenestegrenene som led i SEM 2000- programmet kunne opfølge indledte tiltag optimalt med henblik på at kunne måle effektiviteten. Der er ved at blive indført evalueringstiltag for samtlige aktioner, der ledes eller støttes af Kommissionen. Foreløbig udarbejdes der en rapport inden udgangen af 1997 om aktionerne i 1996. Efter en detaljeret evaluering og opfølgning af indikatorerne for aktionerne i 1997 udarbejdes der en detaljeret rapport ved udgangen af det kommende regnskabsår. 41 (Europa-Parlamentet) 52. opfordrer Kommissionen til at sikre en højere udnyttelsesgrad for betalingsbevillinger inden for politikområder som trafiksikkerhed (artikel B2-702) og kombineret transport (B2-706), som Parlamentet altid har prioriteret højt; Kommissionens svar Den lave udnyttelsesgrad for betalingsbevillingerne under budgetpost B2-702 (trafiksikkerhed) - 71% - og B2-706 - 64% - skyldes, at en stor del af forpligtelsesbevillingerne blev anvendt i sidste kvartal af regnskabsåret 1994. Denne forsinkelse i forpligtelserne gjorde det umuligt at udnytte de tilsvarende betalingsbevillinger. For visse kontrakter, der blev indgået i slutningen af 1994, kunne der ikke udbetales forskud før regnskabsårets slutning. Der blev rettet op på denne situation i 1995, hvor udnyttelsen af betalingsbevillingerne ligger tæt på 100% for alle poster under kapitel B2-70, Transport. LÅNGIVNING OG LÅNOPTAGELSE (Europa-Parlamentet) 54. gentager sit krav om, at Revisionsretten får fuld adgang til at revidere Den Europæiske Investeringsfonds transaktioner, således at den kan aflægge beretning til budgetmyndigheden om spørgsmål vedrørende EU-budgettet; Kommissionens svar Der pågår stadig drøftelser mellem Revisionsretten og EIF med henblik til at nå frem til en tilfredsstillende aftale om betingelserne for kontrol med EIF, herunder kontrol af behandlingen af oplysninger for at sikre, at EIF's kreditor- og debitorrenter beskyttes. Kommissionen tager en række initiativer, som skal gøre det muligt at nå frem til et resultat, der kan tilfredsstille alle de involverede institutioner. (Europa-Parlamentet) 55. konstaterer, at Garantifonden ikke har tilstrækkelige midler til at imødekomme de potentielle krav, der kan blive rettet til den, og at finansieringsordningen i praksis sætter grænsen for Fællesskabets eksterne långivning for lavt; støtter derfor følgende foranstaltninger: en forhøjelse af de budgetmidler, der stilles til rådighed til finansiering af Garantifonden, og den revision af de finansielle overslag, der er en forudsætning for en sådan forhøjelse, fastsættelse af målniveauet for Garantifonden på grundlag af en løbende risikoanalyse for de lån, der rent faktisk er udestående på et hvilket som helst givet tidspunkt, samt af en tilstrækkeligt fleksibel finansieringsordning, begrænsning af garantibeløbet for EIB-lån til lande i Central- og Østeuropa og Middelhavsområdet fra 100% til 75%; 42 Kommissionens svar Ved afslutningen af regnskabsåret 1995 var Garantifondens disponible midler på 300 mio. ECU. I 1996 er de forventede forfaldne beløb på 1 081 mio. ECU. Fondens dækningsgrad for forfaldne beløb er således næsten 30%. Fondens disponible midler skulle være tilstrækkelige til at imødekomme alle potentielle krav om intervention i forbindelse med garantierne. Fonden er udtrykkeligt blevet oprettet for at undgå, at eventuelle tilfælde af manglende opfyldelse skaber vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af budgettet. Dens formål er også at gøre det muligt at udvikle långivnings- og garantivirksomheden på en måde, der er i overensstemmelse med budgetdisciplinen. Dette indebærer nødvendigvis, at der må sættes grænser for denne udvikling. Mekanismen omfatter også en række bestemmelser, som på en enkel måde automatisk fastsætter målbeløbet på grundlag af det samlede beløb for de garantier, fonden dækker. Dækningsgraden for den garanti, der stilles over for EIB, er på nuværende tidspunkt til behandling i EIB og i Kommissionen. En eventuel nedsættelse af denne grad vil give en betydelig yderligere låne- og garantikapacitet, uden at man behøver at øge de budgetmidler, der er afsat til Garantifonden. (Europa-Parlamentet) 56. beklager, at Revisionsretten fortsat fremsætter negative bemærkninger om forvaltningen af den støtte, der siden 1980 er blevet ydet til genopbygningsarbejdet efter jordskælvet i Italien; anmoder Kommissionen om at tage sin beslutning om at overføre uudnyttede bevillinger til genopbygning efter jordskælvet til et andet projekt, der var afsluttet ti år tidligere, op til fornyet overvejelse og aftale med de italienske myndigheder, at beløbet overføres til et igangværende støtteberettiget projekt; Kommissionens svar Beslutningen om at overføre en del af de lån, der allerede var afsat til genopbygningsprogrammet, som strækker sig over 12 år, til et andet projekt, blev truffet på det tidspunkt, hvor det blev besluttet at foretage overførslen. Denne procedure indgik udtrykkeligt i den aftaleprotokol, som var medunderskrevet af Kommissionen, EIB og den italienske regering; den blev kun undtagelsesvis benyttet til at afslutte programmet. Protokollen blev underskrevet for en periode på 12 år (med udløb ultimo 1993) i overensstemmelse med bestemmelserne i den italienske rammelov om genopbygning af katastroferamte områder. Der findes således ikke længere nogen igangværende støtteberettigede projekter. 43 BEDRAGERIBEKÆMPELSE (Europa-Parlamentet) 57. beklager den lave udnyttelsesgrad for bevillinger inden for visse centrale budgetposter til bedrageribekæmpelse som f. eks. Bl-3606 og B2-5190 (inden for landbrugssektoren), B6-480 (forskning) os v. ; anmoder Kommissionen om at sikre en fuldstændig udnyttelse af samtlige budgetposter vedrørende bedrageribekæmpelse og, eventuelt i samarbejde med medlemsstaterne, at overveje de nødvendige foranstaltninger for at øge sidstnævntes muligheder for at udnytte bevillingerne; Kommissionens svar Kommissionen beklager ligeledes medlemsstaternes for lave udnyttelsesgrad for de bevillinger til bedrageribekæmpelse (budgetpost Bl-360), der stilles til rådighed for dem i henhold til forordning (EØF) 307/91 til styrkelse af deres kontrolmidler. Denne underudnyttelse har fundet sted på trods af, at Kommissionen løbende og vedholdende opfordrer de ansvarlige nationale myndigheder til at udnytte bevillingerne. I den beretning, som Kommissionen forelagde for Rådet den 12. 10. 1995 (KOM(95) 467), angives grundene til denne underudnyttelse og mulighederne for at rette op på situationen. Med hensyn til budgetpost B2-519 skal Kommissionen bemærke, at denne post blev oprettet af Parlamentet under udarbejdelsen af FBF 1994 uden samråd med Kommissionen og uden hensyntagen til de tilsvarende finansieringsmuligheder under andre budgetposter. På trods heraf tegner landbrugskontrolmyndighederne sig for 60% af de udnyttede bevillinger og 18 af de 19 finansierede operationer. Kommissionen skal generelt henlede Parlamentets opmærksomhed på, at det, selv om det er nødvendigt at stille midler til rådighed for bedrageribekæmpelse, ikke er nok at gøre dette; tilsvarende er udnyttelsesgraden for bevillingerne en meget ufuldstændig indikator for effektiviteten af den indsats, der gøres. Kommissionen har på grundlag af sine erfaringer på dette område fremsat forslag til en ny forordning om gennemførelsen af medlemsstaternes handlingsprogrammer for kontrol med udgifterne under EUGFL, Garantisektionen, som nu er til behandling i Rådet. Den lave udnyttelse af budgetposterne til bekæmpelse af bedrageri inden for strukturpolitikkerne, hvor beløbene oprindelig var opført under reserven BO-40 (det gælder ligeledes for budgetpost B6-840 vedrørende forskning- se punkt 40 - og B7-530 vedrørende samarbejdssektoren), skyldes, at aktionsbevillingerne blev stillet sent til rådighed. Fra og med 1996 er aktionsbevillingerne til strukturpolitikkerne (og andre interne politikker) samlet under én enkelt budgetpost (den nye post B2-150). Bevillingerne til landbrugsområdet optræder ligeledes under en ny budgetpost (post B5-910), som også vedrører de traditionelle egne indtægter. Der vil blive udarbejdet en solid udgiftsplan for disse to poster i 1996 (og for de øvrige år) i overensstemmelse med den politik for styrkelse af den operationelle tilstedeværelse i marken og for teknisk bistand og logistisk støtte (herunder uddannelse af embedsmænd i medlemsstaterne), som Kommissionen gennemfører gennem de specialiserede tjenester for kontrol og forvaltning af midlerne i medlemsstaterne. 44 SAMARBEJDE MED MIDDELHAVSLANDE. UDVIKLINGSLANDE OG ANDRE TREDJELANDE (Europa-Parlamentet) 59. opfordrer Kommissionen til at undgå at stille overflødige krav og betingelser for anvendelsen af de midler, den stiller til rådighed til støtte til strukturtilpasning i landene syd og øst for Middelhavet, navnlig ved at overveje muligheden for at opgive importprogrammerne, når modtagerlandenes udenrigshandel er tilstrækkelig liberal og deres valuta frit konvertibel og transferabel, og erstatte disse programmer med en direkte betalingsbalancestøtte; Kommissionens svar Kommissionen kan tilslutte sig bemærkningerne om, at det er ønskeligt at ændre instrumenterne for tilpasningsstøtte til direkte betalingsbalancestøtte i stedet for støtte til importprogrammerne (kriterier: en tilstrækkeligt liberal udenrigshandel og en frit konvertibel og transferabel valuta). Disse bemærkninger stemmer overens med de overvejelser, Kommissionens tjenestegrene har gjort sig, og som er blevet bekræftet af Rådets resolution nr. 7566/95 af 1. 6. 1996. Kommissionen har desuden anvendt denne fremgangsmåde i forbindelse med et nyt tilpasningsprogram i Tunesien og Jordan. (Europa-Parlamentet) 60. anmoder Kommissionen om at styrke sine overvågnings- og kontrolprocedurer og gøre dem mere målrettede og om ved intern omplacering at øge de personaleressourcer, som er afsat til strukturtilpasningsstøtteprogrammerne, og frigøre yderligere ansatte, som har det nødvendige kendskab og den nødvendige erfaring til at foretage de budgetmæssige og finansielle analyser, som er nødvendige for hvert enkelt land, og sikre, at budgetstrategierne er kompatible med de økonomiske reformprogrammer; Kommissionens svar Omfordelingen af visse ansvarsområder til direktoratet for ressourcer i overensstemmelse med SEM 2000 giver mulighed for at rationalisere ansvaret inden for de operative direktorater. Når de tekniske kontorer (herunder de nyoprettede kontorer for økonomisk samarbejde, som tidligere bl. a. tog sig af denne opgave) fritages for at udføre det finansielle og administrative arbejde med tildeling og indgåelse af kontrakter, vil de kunne påtage sig en ledende rolle for projekter inden for deres respektive ansvarsområder gennem hele projektforløbet (hvilket stemmer overens med den "task management approach", som anbefales i den nylige interne revision). Dette vil så give de geografiske kontorer mulighed for at udføre deres politiske rolle og koordineringsrolle over for partnerlandene mere effektivt. Det skal bemærkes, at der er blevet oprettet en ny økonomstilling for Maschrek-kontoret og en økonomstilling for Maghreb. Det er ligeledes blevet besluttet at inddrage GD II's tjenestegrene i denne problematik. Endelig er det blevet besluttet at øge koordineringen med IMF og Verdensbanken. 45 Med hensyn til 1996 har Budgetmyndigheden på Kommissionens anmodning besluttet at afsætte 3% af de disponible bevillinger til Middelhavslandene til udarbejdelse, opfølgning og evaluering af de projekter og programmer, Fællesskabet finansierer i disse lande. DEN FÆLLES UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK (FUSP) (Europa-Parlamentet) 64. opfordrer Kommissionen til inden den 1. september 1996 at forelægge en beretning om samtlige finansielle og dermed forbundne institutionelle aspekter af FUSP, hvori man af hensyn til en fuldstændig åbenhed også inddrager rollen og betydningen af de bidrag, som medlemsstaterne har ydet til finansieringen; Kommissionens svar De finansielle aspekter ved gennemførelsen af FUSP-aktionerne er som følger: Indledning: retsgrundlaget Når Rådet vedtager en fælles holdning eller en fælles aktion som led i FUSP, som har en finansiel virkning, kan det i henhold til traktatens artikel J. ll, stk. 2, beslutte, at alle eller en del af udgifterne enten skal afholdes af medlemsstaterne eller over De Europæiske Fællesskabers budget. Når Rådet vælger den første mulighed, vedtager det et beløb og foreslår en fordelingsnøgle for medlemsstaternes bidrag. I det andet tilfælde anvendes den normale budgetprocedure, og Kommissionen har ansvaret for den budgetmæssige gennemførelse af aktionen. Udgifter afholdt af medlemsstaterne De bidrag fra medlemsstaterne, som er vedtaget af Rådet i forbindelse med FUSP-aktionerne, vedrører transport af humanitær bistand i Bosnien-Hercegovina. Til dette formål vedtog Rådet den 20. 12. 1993 (93/729/FUSP) at afsætte et beløb på 48,3 mio. ECU, som delvis skulle afholdes over De Europæiske Fællesskabers budget (jf- bilag 2), mens 24,15 mio. ECU skulle dækkes af medlemsstaterne efter en fordelingsmetode, som skulle vedtages senere. Rådet forlængede med henblik herpå den 7. marts 1994 afgørelsen indtil 30. september 1994. Medlemsstaternes bidrag blev i henhold til Rådets afgørelse af 16. 5. 1994 (94/308/FUSP) indbetalt til støtte for administration af byen Mostar efter BNI-fordelingsnøglen. Der blev den 27. 7. 1994 truffet en yderligere afgørelse (94/510/FUSP) vedrørende de resterende 7,15 mio. ECU. Disse to afgørelser blev ligeledes forlænget (jf. bilag 1). 46 Udgifter afholdt over De Europæiske Fællesskabers budget Siden Maastricht-traktaten trådte i kraft, er 11 operationer (jf. bilag 1) blevet finansieret over de bevillinger, der er afsat på De Europæiske Fællesskabers budget, til et samlet beløb af 163,360 mio. ECU i forpligtelser (126,150 Mostar - 37,310 andet, jf. bilag 2, sammenfattende opstilling over gennemførelsen af budgettet)2. Det årlige budget er gradvis blevet tilpasset til dette. 1993 og 1994: indførelse af budgetposter for FUSP - For 1993: Med henblik på vedtagelsen af EU-traktaten indføjede Budgetmyndigheden et særligt kapitel - B7-01 - til fordel for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Der er anført et p. m. ud for artikel B7-010 (aktionsudgifter under FUSP). Efter budgetproceduren blev der ved TÆB nr. 2 afsat et samlet beløb på 14,150 mio. ECU3 over artikel B7-010, hvoraf de 10 var beregnet for Mostar og 4,15 til transport af humanitær bistand i Bosnien-Hercegovina (luftbro). Udgifterne til sidstnævnte operation blev lavere end oprindelig forudset, og der blev frigjort næsten 0,75 mio. ECU. - For 1994: Der blev afsat 20 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 10 mio. ECU i betalingsbetingelser til administration af Mostar (fælles aktion 94/790/FUSP af 12. 12. 1994). Parlamentet ændrede ved førstebehandlingen udkastet til budgettet ved til Kommissionens aktionsreserver (kapitel B-040) at lægge et beløb på 1 mio. ECU med mulighed for overførsel til aktionsudgifterne under FUSP. Siden da har Budgetmyndigheden skulle træffe beslutning om at stille bevillinger til rådighed for hver enkelt fælles aktion. Da der er tale om ikke-obligatoriske udgifter, har Parlamentet det sidste ord med hensyn til godkendelse af disse overførsler inden for en frist på seks uger. Gennemførelse af 1995-budgettet I 1995-budgettet er der blevet oprettet en ny undersektion - B8 - for FUSP. Der er medtaget en række artikler vedrørende gennemførelsen af de tidligere omtalte aktioner: Den Europæiske Unions fælles aktion i Mostar (B8-100), Den Europæiske Unions fælles aktion med henblik på en stabilitetspagt (B8- 101), Den Europæiske Unions fælles aktion med henblik på konferencen om ikke-spredningsaftalen i 1995 (B8-102) samt Den Europæiske Unions andre fælles aktioner som led i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (B8-103)4. Med undtagelse af Rådets afgørelse af 9. 11. 1993 (93/604/FUSP) om den fælles aktion vedrørende udsendelse af et observatørkorps til parlamentsvalgene i Den Russiske Føderation, der blev betragtet som "administrationsudgifter" for Rådet i henhold til artikel J. U, stk. 2. Som folge af overførsel 25/93. Jf. henholdsvis Rådets beslutning af 20. 9. 1993 (93/728/FUSP), af 14. 6. 1994 (94/367/FUSP) og 25. 7. 1994 (94/509/FUSP). 47 Under reserven (B8-040) er der ikke kun opført bevillinger for B8-100 (50 mio. ECU/FB og 35 mio. ECU/BB), men også for B8-103 (48,5 mio. ECU/FB og 38,5 mio. ECU/BB). Udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne under post B8-100 for Mostar beløber sig til 60 mio. ECU (10 opført under budgetposten og 50 fra reserven). I betalingsbevillinger er der udnyttet 63,250 mio. ECU af de 65 mio. ECU, der var bevilget (5 opført under budgetposten, 35 fra reserven og 25 fra et TÆB). Udnyttelsen af budgetpost B8-103 er på 24,660 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 12,326 mio. ECU i betalingsbevillinger ud af de bevilgede 23,660 mio. ECU. Gennemførelsen af 1996-budgettet I Kommissionens foreløbige forslag var der foreslået et beløb på 92 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger (32 under budgetpost B8-010 - Mostar - og 60 i reserve for budgetpost B8-013 - andre fælles aktioner som led i FUSP) og 91,250 mio. ECU i betalingsbevillinger (36,250 under budgetpost B8-010, 10 under budgetpost B8-013 plus 45 i reserve for budgetpost B8-013). Budgetmyndigheden besluttede at halvere beløbet for de andre fælles aktioner som led i FUSP, mens der fortsat blev opført 30 mio. ECU under reserven BO-40. Ni måneder inde i regnskabsåret var alle bevillingerne under budgetpost B8-010 udnyttet, og næsten 50% af bevillingerne var blevet overført til reserven for budgetpost B8-013. FBF og BF 1997 Kommissionen foreslog i sit foreløbige budgetforslag for 1997 at forhøje reservebeløbet for FUSP til 50 mio. ECU. Efter udløbet af EU's mandat for administration af Mostar er der ikke afsat nogen forpligtelsesbevillinger for 1997. Konklusion: Foreslåede forbedringer Den tid, det tager at gennemføre budgetoverførselsproceduren, kan skade gennemforeisen af FUSP- aktioner, bl. a. dem, der gennemføres på grund al" en nødsituation og/eller gennemføres over en begrænset periode. Det ville være nyttigt at indføre en hasteprocedure for de FUSP-aktioner, der skal gennemføres hurtigt. Desuden er det ønskeligt, at Kommissionen samtidig med, at dette tidsrum nedbringes væsentligt, får en finansiel manøvremargen svarende til den budgetpost, der er oprettet på Rådets budget for særlige udsendinge, så den budgetmæssige gennemførelse af FUSP-aktionerne kan forberedes bedre. PHARE-PROGRAMMET (Europa-Parlamentet) 66. anmoder Kommissionen om at sørge for: præcise stillingsbeskrivelser og ansvarsområder for alle led i forvaltningsstrukturen (særlig delegationerne) et fuldstændigt og fagligt kvalificeret personale til delegationerne, hvilket kan ske ved oprettelsen af en "diplomatisk tjeneste", der sikrer reel pcrsonalemobilitct i Kommissionen 48 -. klare bestemmelser vedrørende ansættelsesvilkår og ansvarsområder for lokalt ansatte i delegationerne -. økonomisk uafhængighed (lokale budgetter og udgiftslofter) og de delegeredes godkendelse af projekterne under behørig hensyntagen til delegationens placering og den enkelte delegeredes anciennitet og erfaring osv. -. klar og præcis afgrænsning af de vedtægtsansattes og de eksterne konsulenters administrative ansvarsområder -. rationalisering af projektforvaltningsenhederne på grundlag af en analyse af det reelle forvaltningsbehov; Kommissionens svar Kommissionen sendte i begyndelsen af 1996 Budgetmyndigheden sit notat om opgavefordelingen og kommandovejene mellem hovedsædet og delegationerne (landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige stater) som led i PHARE- og TACIS-programmerne. Formålet med dette notat var at efterkomme Parlamentets beslutninger vedrørende decharge for 1994 og udkastet til budget for 1996. Det skulle være med til at skabe grundlaget for den aftale, Europa- Parlamentet ønskede, og indeholdt forslag om at se på følgende: ». situationen med hensyn til nettet af delegationer i landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige stater og manglerne ved nettet •. en omdefinering af nettet af delegationer på grundlag af de nye rammer for forberedelsen af de central- og østeuropæiske landes tiltrædelse og for partnerskabet med de nye uafhængige stater •. en omfordeling af opgaverne mellem hovedsædet, delegationerne og de øvrige organer ». gennemførelsen af styrkelsen med henblik på indførelsen af de nye system for kompetencefordeling mellem hovedsædet og delegationerne i de central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater. Kommissionen har i mellemtiden udarbejdet en ny procedurehåndbog for gennemførelsen af Phare, som skal være grundlaget for en yderligere decentralisering. Kommissionens delegationer forventes derefter at kunne overtage et større ansvar efter en udvidelse af deres personale, således som omhandlet i budgetanmærkningerne til konto B7-500. De nye proceduremæssige rammer tager desuden hensyn til den udtømmende oversigt over situationen i programforvaltningskontorerne. Ifølge den nye håndbog skal der også ske en rationalisering af og indføres større gennemsigtighed i administrationsudgifterne til programmerne. 49 (Europa-Parlamentet) 67. opfordrer Kommissionen til inden den 30. september 1996 at udarbejde et dokument med de strategiske retningslinjer omfattende en definition af Phare-programmets rolle i forbindelse med forberedelsen af de central- og østeuropæiske lande på medlemskab af EU; Kommissionens svar Efter Det Europæiske Råds møder i Essen og Cannes er der blevet udarbejdet en række nye planlægnings- og tilsynsinstrumenter for Phare-programmet for perioden 1995-1999. På grundlag af den tidsplan, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Madrid i slutningen af 1995, har Kommissionen sendt de pågældende central- og østeuropæiske lande et udtømmende spørgeskema, som skal give den mulighed for at afgive udtalelse om ansøgningerne om tiltrædelse. Kommissionen vil foretage en analyse af Phare i lyset af strategien for forberedelse af tiltrædelsen under hensyntagen til bl. a. de nye instrumenter og svarene på de udsendte spørgeskemaer. (Europa-Parlamentet) 68. kræver, at Kommissionen anlægger en mere proaktiv linje i forbindelse med definition og godkendelse af projekter, herunder fastsættelse af betingelser, der skal sikre konkrete resultater, udbredelse af faglig knowhow og bæredygtighed på mellemlang sigt for Phare- projekter inden for alle sektorer; Kommissionens svar Udpegelsen og definitionen af de programmer og projekter, der finansieres af Phare, sker normalt i planlægningsfasen. I denne fase foregår der forhandlinger, hvor Kommissionen er primus motor i bestræbelserne på at nå til enighed med partnerlandene. Når planlægningen fremlægges for forvaltningsudvalget for Phare, er de udpegede programmer og projekter blevet analyseret, så man sikrer: • gode betingelser for gennemførelsen (bl. a. gennem anvendelsen af den logiske rammemetode, som sikrer, at der hele tiden er forbindelse mellem aktiviteterne og målsætningerne) • bæredygtigheden på mellemlang sigt. Med hensyn til tilsynet med programmerne har Kommissionen netop (medio 1996) indført en mere proaktiv fremgangsmåde, idet man nu systematisk gennemgår hvert program. Gennemgangen består i, at man i samarbejde med modtagerlandet kontrollerer, hvor langt man er nået med gennemførelsen af målsætningerne for programmerne og projekterne, og i givet fald indfører korrigerende foranstaltninger. Denne forstærkede opfølgning forventes at medføre, at Phare giver bedre resultater. 50 TACIS-PROGRAMMET (Europa-Parlamentet) 69. anmoder Kommissionen om entydigt at angive, hvilke opgaver i forbindelse med forvaltningen af Tacis: der udelukkende bør henhøre under de offentlige myndigheders ansvar og gennemføres af offentligt ansatte tjenestemænd, der kan gennemføres af ikke-tjenestemandsansatte i Kommissionen og kontrolleres af tjenestemænd, der kan udliciteres under kontrol; anmoder desuden Kommissionen om at anføre, hvor meget personale der er nødvendigt for hver kategori af arbejde; Kommissionens svar Følgende Tacis-opgaver skal udføres af Kommissionens tjenestemænd og andet internt personale: Ansvaret for udvælgelsen af sektorer og projekter under forberedelsen af de vejledende programmet (udvælgelse af prioriterede sektorer og områder) og forberedelsen af aktionsprogrammer (udvælgelse af projekter) ligger hos tjenestemænd. Sektorstrategierne udarbejdes af tjenestemænd (80%) med bistand fra eksterne eksperter (20%) med hensyn til de tekniske aspekter. Udarbejdelse af udbudsbetingelser: de tekniske specifikationer udarbejdes af eksterne eksperter (50%), mens udbudsbetingelserne færdiggøres af tjenestemænd (50%). Udbud og kontrakter: tjenestemændene har ansvaret for shortlists, evaluering af tilbuddene og indgåelse af kontrakter (30%); de eksterne eksperter har ansvaret for alle administrative opgaver i forbindelse med udbuds- og kontraktproceduren (70%). Tilsynet med gennemførelsen af projekterne påhviler tjenestemændene med bistand fra eksterne eksperter. Opfølgning og evaluering foretages af eksterne eksperter (80%) under tilsyn af tjenestemænd (20%). Udbetalingerne foretages af Kommissionens tjenestemænd med bistand fra andet internt personale. Tacis-kontorerne er underbemandede, og her bør en styrkelse af Kommissionens repræsentation i de nye uafhængige stater prioriteres højt. (Europa-Parlamentet) 70. opfordrer Kommissionen til at nedsætte permanente delegationer med klart afstukne beføjelser i alle lande, der nyder godt af Tacis-støtte, og at sikre, at de har ansat tilstrækkeligt mange tjenestemænd med passende kvalifikationer; mener, hvad dette angår, at 51 det pågældende generaldirektorat under Kommissionen bør ansætte tjenestemænd på grundlag af obligatorisk mobilitet; anmoder Kommissionen om at aflægge beretning til Parlamentet om, hvad den agter at foretage sig for at opfylde disse krav inden 31. juli 1996; Kommissionens svar Kommissionen er helt enig i, at det er nødvendigt at åbne nye delegationer i de nye uafhængige stater, der nyder godt af Tacis-støtte, og hvor Kommissionen endnu ikke har en delegation. På grund af budgetproblemer kan dette ikke lade sig gøre i det kommende år. Det vil dog være muligt at styrke de eksisterende delegationer, så de kan gøre mere ud af forbindelserne med et eller to nabolande. Med hensyn til ansættelse af tjenestemænd på grundlag af obligatorisk mobilitet er dette en betingelse for ansættelse i GD'erne for de eksterne tjenester, men det skal nødvendigvis ske i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten. (Europa-Parlamentet) 71. anmoder Kommissionen om at være mere opmærksom på projekters bæredygtighed på mellemlang sigt, når den godkender dem, navnlig ved at stille større krav til modtagerne med hensyn til udførelsen, opfølgningen og spredningen af resultater og ved at knytte projekter til andre former for støtte og bistand, som EIB/EBRD-lån, finansielle midler fra lokale kreditinstitutioner, økonomisk deltagelse osv. ; Kommissionens svar Kommissionen har allerede behandlet spørgsmålet om projekternes bæredygtighed. En bedre udvælgelse af hensigtsmæssige modtagere i de støtteberettigede lande vil allerede gøre det lettere at nå de ønskede resultater for hvert projekt. Samarbejdet med EBRD giver mulighed for, at visse projekter kan finansieres, når den faglige bistand afsluttes, og når modtagerne begynder at foretage de efterfølgende investeringer. Inden for rammerne af samarbejdet med EBRD gør Bangkok-faciliteten det muligt at benytte midler fra Kommissionen til at vurdere og forberede EBRD's investeringer i levedygtige projekter. Andre Tacis-programmer, såsom ISTC (International Science and Technology Center), søger i stadig større grad medfinansiering fra partnere i erhvervslivet eller myndighederne i EU for at sikre, at projekterne er bæredygtige. (Europa-Parlamentet) 72. anmoder Kommissionen om at udarbejde en samlet strategisk evaluering af de resultater, Tacis hidtil har opnået i politisk, social og økonomisk (sektormæssig og makroøkonomisk) henseende, og at foreslå strategiske mål for de næste fem år for Tacis' løbetid; anmoder om, at denne evaluering forelægges Europa-Parlamentet, før det vedtager sin udtalelse om den nye Tacis-forordning; Kommissionens svar Kommissionen er ved at forberede iværksættelsen af en gennemgribende og udtømmende evaluering af Tacis-programmet og deis hidtidige resultater. I betragtning af, at del som led i undersøgelsen er nødvendigt at besøge alle SNG-landene, og at udvælgelsen af et velrenommmeret konsortium, der kan forelage en uafhængig evaluering, tager tid, vil rapporten først foreligge medio 1997. Tacis deltager i 52 den generelle evaluering af EU's udviklingsinstrumenter og -programmer, og metoden for Tacis- evalueringen er blevet harmoniseret med metoden for den generelle evaluering. Der foreligger allerede tilbundsgående og omfattende resultater fra Tacis-tilsynsprogrammet. De blev udarbejdet som led i en samlet gennemgang i november 1995 og kan forelægges for Parlamentet, hvis det ønskes. Evalueringsprogrammet for Tacis-aktiviteterne, som kommer oven i den generelle evaluering af Tacis, er nu godt i gang. Den første evaluering af et land (Belarus) er nu færdig, og det er meningen, al delte program skal videreudvikles, bade for hvert enkelt land og for hvert enkelt program. (Europa-Parlamentet) 73. er foruroliget over den trussel, som bedrageri, navnlig bedrageri begået af den organiserede kriminalitet, udgør for Tacis-programmet; understreger betydningen af nøje at kontrollere ansøgere om Tacis-kontrakter og at overvåge anvendelsen af de penge, der gives ud i løbet af kontrakten; anmoder desuden Kommissionen om at indtage en energisk holdning over for beskyldninger om bedrageri med deltagelse af dens egne tjenestemænd; Kommissionens svar Udvælgelsen af alle projekter, der ydes støtte til under Tacis, foretages af GDI A i Bruxelles på grundlag af forslag fra myndighederne i de nye uafhængige stater. Desuden er udbuds- og kontraktproceduren centraliseret i Bruxelles. GD1A har ansvaret for udarbejdelse af shortlists, udarbejdelse af udbudsmateriale, evaluering af tilbuddene og tildeling af kontrakter. Med hensyn til udbetalinger til de kontraherende parter skal det understreges, at alle fakturaer kontrolleres og udbetalingerne foretages af Tacis-hovedkvarteret. Kommissionen er enig med Europa-Parlamentet i, at bedrageri, der går ud over finansieringen af Tacis- programmet udgør en alvorlig trussel. Den har truffet initiativ til en række undersøgelser på området. Kommissionen kan ligeledes bekræfte, at den har til hensigt nøje at gennemgå alle de tilfælde, hvor der rettes beskyldninger mod dens tjenestemænd eller øvrige ansatte, og at den er besluttet på i givet fald inden for de muligheder, den råder over, at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sanktionere fejl og bedrageri. Virksomhedernes økonomiske situation tages i betragtning, når Tacis-kontorerne udvælger de kontraherende parter. ADMINISTRATIONSUDGIFTER (Europa-Parlamentet) 74. anmoder Kommissionen om rettidigt inden førstebehandlingen af 1997-budgcttet at aflægge beretning til Parlamentet om hele den række af foranstaltninger, der er blevet truffet for at sikre en forsvarlig økonomisk og administrativ forvaltning af Kommissionens a) eksterne delegationer og b) aktiver (med undtagelse af forskning); 53 Kommissionens svar a) Forvaltning af de eksterne delegationer - Bestemmelserne om ansættelsesvilkår for lokalt ansatte Siden begyndelsen af august 1996 har 100 delegationer haft lokale bestemmelser. Kun enkelte delegationer i Centraleuropa og det tidligere Sovjetunionen (Albanien, Tjekkiet, Georgien mv. ) og de delegationer, hvor der er særlige problemer af administrativ (Algeriet) eller juridisk art (Kina, Canada, Japan mv. ), har endnu ikke sådanne bestemmelser. Tilsvarende er de lokale bestemmelser for visse kontorer, hvor der er ansat et meget begrænset antal medarbejdere (Belize, Tonga mv. ), endnu ikke helt færdige. - Den særlige ordning for det administrative og tekniske personale i visse delegationer Kommissionen ser fortsat på spørgsmålet og vil indføre bestemmelser, som er tilpasset til det lokale administrative og tekniske personale, der kommer fra Fællesskabet, i henhold til de retningslinjer. Revisionsretten har udstukket. Den vil tage hensyn til de bemærkninger om, at det er nødvendigt at rationalisere personaleadministrationen, der blev fremsat af Rådet den 11. 3. 1996 i forbindelse med dechargen. ' Fastsættelse af tøntrin ved første indplacering og ved ændring af indplaceringen af lokalt ansatte Den procedure for kontrol med indplaceringerne, som er blevet indført på foranledning af Revisionsrettens bemærkninger (se Kommissionens svar på punkt 13. 16), er nu taget i brug. Den skal tvinge de lokale administratorer til at være mere omhyggelige ved gennemgangen af tildelingen af løntrin. - Løbende mængde- og værdifortegnelser • • • Alle delegationerne har nu fremsendt deres fortegnelser til hovedsædet på edb. Oplysningerne kontrolleres, inden de medtages i status. Ved hjælp af edb-programmerne kan man nu i hovedsædet udskille de løsøregenstande, der har en værdi, der ligger under den forskriftsmæssige grænse på 350 ECU. Der mindes jævnligt om kasseringsprocedurerne, og overholdelsen kontrolleres på stedet under tjenesterejser til delegationerne. Derimod må Kommissionen fastholde, at den ikke er i stand til at efterkomme Revisionsrettens bemærkning om lokalisering af løsøre i delegationerne. For at undgå en konstant ajourføring af fortegnelserne sendes disse til hovedsædet for hver af delegationens bygninger (og ikke for hvert lokale). 54 - Tjenestebiler • De nye bestemmelser om anvendelsen af tjenestebiler og privatbiler til tjenestebrug trådte i kraft den 15. juli 1996. • Kontrollen med chaufførernes overarbejde er blevet skærpet. Medarbejderne opfordres til at benytte sig af alternative muligheder (f. eks. lufthavnsbusser, når de skal til og fra lufthavnen). - Administration af årlig ferie • Den indsats, der er gjort for at nedbringe antallet af feriedage, der overføres fra det ene år til det næste, har givet opmuntrende resultater: - overførsler fra 1993 til 1994: 240 tjenestemænd - overførsler fra 1994 til 1995: 275 tjenestemænd - overførsler fra 1995 til 1996: 204 tjenestemænd. Stigningen er nu blevet bremset. Sammen med en strammere planlægning og en mere indgående analyse af begrundelserne for overførsel har denne indsats givet Kommissionen mulighed for at gøre ferieadministrationen mere effektiv. • Derimod er indførelsen af edb-programmet for kontrol med ferierne blevet forsinket. Systemet er ved at blive lavet om. - Boliger Der er nu indgået aftaler med de fleste af de tjenestemænd, der bor i en bolig, der er lejet af eller ejes af Kommissionen. I de resterende tilfælde er der tale om særlige lokale forhold. - Uregelmæssigheder Kommissionens forbehold er meddelt direkte til ordføreren for Parlementets Budgetkontroludvalg. b) Forvaltning af aktiverne (forskningsområdet ikke medtaget) Kommissionen indledte i begyndelsen af 1995 en gennemgribende reform af forvaltningen af aktiverne. Reformen vedrører såvel udarbejdelsen af en fuldstændig fysisk fortegnelse over aktiverne som indførelsen af nye regler og bestemmelser for forvaltningen, som fremover skulle gøre det muligt at forvalte aktiverne bedre. 1. Mængde- og værdifortegnelsen, der var færdig i juni 1996, omfatter alle Kommissionens løsøregenstande i hovedsæderne i Bruxelles og Luxembourg. Registreringen omfattede 68 bygninger i Bruxelles og 13 bygninger i Luxembourg, hvor man opførte henholdsvis 314 238 og 81 482 løsøregenstande i fortegnelsen. Der er ved denne lejlighed blevet 55 indført en ny identificeringsteknik, hvor der anvendes stregkoder og optiske læsere, så oplysningerne i edb-fortegnelsen fremover kan anvendes hurtigt og pålideligt. Fejlprocenten for denne fuldstændige fysiske fortegnelse er under 1 %o og må derfor betragtes som acceptabel. Databasen for fortegnelsen, SYSBIEN, ajourføres nu ud fra resultaterne af opgørelsen over aktiver. Afstemningen af oplysningerne ventes afsluttet senest den 31. 11. 1996. Afstemningen vil blive fulgt op med en række mere begrænsede tiltag, som vedrører bestemte sektorer og tjenestesteder, såsom: transporttjenesten kontorerne i EU • • • Kommissionens kontorer i Strasbourg. Behandlingen af ca. 100 000 dossierer ventes afsluttet inden den 31. 12. 1996; det vil derefter være muligt at give kontrolmyndigheden nøjagtige og pålidelige tal for de eksisterende aktiver. 2. Forvaltningen af fortegnelsen er genstand for den anden del af reformen. For at sikre, at de oplysninger, der er kommet frem takket være den fysiske opgørelse over aktiverne, bliver ved med at være pålidelige, har Kommissionen besluttet: • • at indføre en ny fortegnelsesforordning at ændre principperne og procedurerne for forvaltning af fortegnelsen. Den nye fortegnelsesforordning blev vedtaget af Kommissionen den 21. 12. 1995. Gennemførelsesbestemmelserne muligt at decentralisere fortegnelsen over aktiverne fra og med den 1. 1. 1997. til denne forordning er ved at blive udarbejdet og skulle gøre det Kontrollen med, at oplysningerne i fortegnelsen. er pålidelige, kommer til at foregå ved, at der regelmæssigt foretages fysiske opgørelser i overensstemmelse med bestemmelserne i bl. a. finansforordningen, ifølge hvilken der skal foretages en fysisk opgørelse hvert tredje år. I praksis vil opgaven med at foretage en fysisk opgørelse blive delt op, således at man hver måned forelager en eller flere opgørelser. (Europa-Parlamentet) 76. anmoder det interinstitutionelle edb-udvalg om at foretage en komparativ studie vedrørende den information, EU-institutionerne har liggende på EU-databaser med henblik på at eliminere områder, hvor der er overlapning; Kommissionens svar Det interinstitutionelle edb-udvalg har fået forelagt Parlamentets anmodning om udarbejdelse af en sammenlignende undersøgelse af EU-databaserne. Man er nu i gang med at indsamle oplysninger om de pågældende EU-databaser. 56 OPFØLGNING AF BEMÆRKNINGERNE I EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING, DER LEDSAGER AFGØRELSEN OM MEDDELELSE AF DECHARGE TIL EKSF 57 BESLUTNING OM REVISIONSRETTENS BERETNING OM EKSF'S ÅRSREGNSKAB PR. 3 1. DECEMBER 1994 OG OM REVISIONSRETTENS BERETNING OM EKSF'S REGNSKABSFORVALTNING OG ØKONOMISKE FORVALTNING MÅLRETNING AF AKTIONEN (Europa-Parlamentet) 1. mener, at EKSF's aktiviteter fortsat vil kunne yde et positivt bidrag til kul- og stålsektorens interesser i perioden op til EKSF-traktatens udløb; anmoder dog Kommissionen om på baggrund af de svindende ressourcer, der er til rådighed til finansiering af disse aktiviteter, at fokusere på den form for intervention, som ikke er mulig i henhold til EF-traktalcn, særlig sociale foranstaltninger og tilpasningsstøtte, og straks overføre andre aktiviteter til EF-regi; Kommissionens svar I de foreløbige budgetforslag for 1995, 1996 og 1997 er der fuldt ud taget højde for udgifter til omstillingsstøtte. I øvrigt foreslår Kommissionen i det foreløbige budgetforslag for 1997, at de samlede bevillinger til det supplerende program for kulsektoren for perioden 1994-1997 forhøjes fra de oprindeligt anslåede 110 mio. ECU til 132 mio. ECU for at tage hensyn til, at der har været større efterspørgsel efter de pågældende foranstaltninger end oprindelig forventet. Dette skulle sikre, at alle støtteanmodninger kan efterkommes fuldt ud, og således vise, at Kommissionen lægger stor vægt på de sociale foranstaltninger i EKSF-traktaten. De eneste sociale foranstaltninger, som der ikke længere kan ydes EKSF-støtte til, er uddannelse og selvstændig beskæftigelse. Sådanne foranstaltninger er fortsat berettiget til støtte fra Den Europæiske Socialfond. Hvad angår de finansielle aktiviteter, som EKSF gennemfører i form af låntagning og långivning, så har Kommissionen allerede - med henblik på traktatens udløb - vedtaget en række punktuelle tilpasninger, jf. meddelelsen i EFT nr. C 175, s. 5, af 28. 6. 94. Gennemførelsen af disse foranstaltninger har haft indflydelse på omfanget af EKSF's långivning i 1995, der faldt til i alt 402,8 mio. ECU (sammenlignet med de 673,4 mio. ECU, som EKSF udlånte i 1994). Det skal bemærkes, at 64,6% af EKSF-lånene i 1995 gik til finansiering til nedsat rente af omstillingsprogrammer, der medførte oprettelse af nye arbejdspladser. EKSF vil ikke fortsætte denne form for långivning efter 1997. 58 ÅRSREGNSKABET FOR 1994 (Europa-Parlamentet) 3. bemærker, at tallene for den del af EKSF's udlansportefølje, som skyldes store engagementer over for enkelte debitorer, overskrider lofterne for kreditinstitutter i henhold til Rådets direktiv 92/121/EØF; mener, at det, selv om dette direktiv ikke gælder for EKSF og situationen endnu ikke er kritisk, dog indikerer en vis risiko for EKSF's økonomiske sikkerhed, især hvor de store lån ikke er omfattet af førsteklasses garantier; anmoder derfor Kommissionen om nøjagtigt at overvåge de store engagementer i så vid udstrækning som mulig, idet den fastlægger de nødvendige særbestemmelser herfor, og at vurdere nøgletallene for reserver i forhold til udlånsporteføljen på baggrund af denne situation; kommissionens svar Kommissionen har noteret sig de henstillinger, som Europa-Parlamentet har fremsat på grundlag af Revisionsrettens bemærkninger. Kommissionen har følt det nødvendigt at indhente yderligere oplysninger for bedre at kunne vurdere, hvilken fremgangsmåde der skal anvendes i forbindelse med "store engagementer". Kommissionen fik således i april 1996 forelagt de endelige resultater af en undersøgelse, der var gennemført af en gruppe internationale eksperter, og der er allerede taget højde herfor ved opstillingen af EKSF's årsregnskab for 1995. På baggrund af henstillingerne i undersøgelsesrapporten har Kommissionen således besluttet, at spørgsmålet om øget risiko i forbindelse, med visse engagementer skal løses ved at oprette en særlig reserve for store engagementer. Denne nye reserve vedrører lån, hvor der ikke er stillet en førsteklasses garanti, og hvis størrelse overstiger EKSF's egne midler med mere end 25%. Reserven er fastsat til 55 millioner ECU, beregnet på grundlag af omfanget af de store engagementer pr. 31. december 1995 efter den metode, der var blevet anbefalet af gruppen af internationale eksperter. Den nye reserve har fuldt ud kunnet oprettes med midler fra tabs- og vindingskontoen for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 1995. EKSF's solvens påvirkes ikke af oprettelsen af den nye reserve. 59 (Europa-Parlamentet) 5. gør opmærksom på den manglende gennemskuelighed i forbindelse med EKSF's erhvervelse af bygninger, som derefter overføres til EF mod betaling af "leje"; mener, at denne ordning, som reelt betyder en subsidiering af EKSF på bekostning af EF's almindelige budget bør fremgå tydeligere i de to fællesskabers regnskaber, navnlig i EF's; Kommissionens svar De forskellige bygninger, som EKSF endnu ejer, skal ifølge den aftale, der i sin tid blev indgået herom, overdrages til Det Europæiske Fællesskab mod betaling af en leje, der skal forrente den kapital, som EKSF har investeret. I overensstemmelse med overdragelsesaftalerne er hele den resterende kapital i 1994 og 1995 blevet tilbagebetalt til EKSF over det almindelige budget (EF) med henblik på den retligt bindende overdragelse af EKSF's bygninger til EF. Pr. 31. 12. 95 var kun bygningen i Haren retligt overdraget. Hvad angår de øvrige bygninger udgjorde de fra EF modtagne forskud pr. 31. 12. 95 en post på i alt 7 288 355 ECU på passivsiden på EKSF's balance, idet man afventer afslutningen af de retlige formaliteter i forbindelse med overdragelsen. SOCIAL STØTTE OG OMSTILLINGSSTØTTE (Europa-Parlamentet) 7. glæder sig over, at Revisionsretten har fastslået, at EKSF's tilpasningsstøtte administreres fornuftigt af Kommissionen og medlemsstaterne, men anmoder Kommissionen om at gøre en større indsats for at sikre, at medlemsstaternes myndigheder i fuldt omfang er klar over, hvilke rettigheder EKSF-arbejdstagerne har i henhold til aktionsbudgettet, og hvorledes disse rettigheder gøres gældende; Kommissionens svar Kommissionens tjenestegrene afholder et årligt møde i Bruxelles, med deltagelse af repræsentanter for de nationale administrationer, hvor man drøfter alle relevante aspekter af omstillingsstøtteordningen, og desuden aflægges der jævnligt besøg i medlemsstaterne. De nationale administrationer er derfor opmærksomme på ordningen. Dertil kommer, at ordningen har eksisteret i mange år og er yderst velkendt af arbejdsmarkedets parter i kul- og stålindustrien. Parlamentet kan være overbevist om, at selv om de nationale administrationer af den ene eller anden grund ikke skulle være opmærksomme på ordningen, så vil de hurtigt blive informeret herom af arbejdsmarkedets parter, når der går arbejdspladser tabt inden for de pågældende industrier og der derfor opstår behov for EKSF-støtte. 60 UDLANSAKTIVITETER (Europa-Parlamentet) 8. erkender, at der ikke altid kan eller bør være en ligelig fordeling af EKSF's udlånsvirksomhed mellem de enkelte medlemsstater i et givet regnskabsår; anmoder dog Kommissionen om at sikre, at alle medlemsstater har lige adgang til støtte, således at der ikke kan opstå mistanke om en urimelig fordeling; Kommissionens svar Om projekter er berettiget til støtte afgøres på grundlag af objektive, tekniske regler, der gælder for alle medlemsstater. Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at sikre, at alle medlemsstater - så vidt muligt og under overholdelse af de objektive regler - har samme adgang til at opnå EKSF-lån. NEDLUKNING AF MINER I DET FORENEDE KONGERIGE (Europa-Parlamentet) 11. accepterer, at EKSF ikke ad juridisk vej vil kunne tilbagesøge den rentegodtgørelse, som blev udbetalt til finansiering af produktionsfremmende investeringer i to britiske kulminer, som kort efter blev lukket; finder det dog yderst utilfredsstillende, at en medlemsstat, hvis udtrykkelige politik direkte forårsager spild af EKSF-midler, ikke på nogen måde skulle være forpligtet til at erstatte dette spild; anmoder Kommissionen om at forelægge dette punkt for den britiske regering. Kommissionens svar Parlamentet hentyder til de sidste tre lån, som EKSF ydede British Coal Corporation i perioden 1989- 1991. Kommissionen gør Parlamentet opmærksom på, at formålet med disse tre lån var at finansiere investeringer vedrørende 15 forskellige kulminer, hvoraf kun to blev lukket (Lea Hall og Frickley). Af den rentegodtgørelse på i alt 12 177 078 ECU, som det blev besluttet at yde til projekter i de 15 kulminer, blev der i forbindelse med de tre lån rent faktisk kun udbetalt rentegodtgørelser til British Coal Corporation på 7 454 428 ECU. Kommissionen har således besluttet, at 4 722 650 ECU af de oprindelig godkendte rentegodtgørelser ikke skulle udbetales. Det skal bemærkes, at det således tilbageholdte beløb tager højde for samtlige aktivitetsophør i forbindelse med privatiserings-processen og omfatter den del af rentegodtgørelserne, der svarer til de planlagte investeringer i de to senere lukkede miner. British Coal Corporation er, da der er tale om en statsdrevet virksomhed, blevet officielt informeret om det skete. På baggrund af det således opnåede resultat og de kontraktmæssige forpligtelser i forhold til British Coal Corporation mener Kommissionen at have truffet de foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte HKSF's interesser. Kommissionen finder det derfor ikke hensigtsmæssigt at genoptage drøftelserne om dette spørgsmål med de britiske myndigheder. 61 OPFØLGNING AF BEMÆRKNINGERNE I EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING, DER LEDSAGER AFGØRELSEN OM MEDDELELSE AF DECHARGE TIL DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE FOR REGNSKABSÅRET 1994 62 3. EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE OM MEDDELELSE AF DECHARGE TIL BESTYRELSEN FOR DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE (DUBLIN) FOR GENNEMFØRELSEN AF DETS BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1994 (Europa-Parlamentet) 2. henstiller igen, at der ved Instituttet udpeges en finansinspektør på deltid, som skal arbejde under Kommissionens finansinspektør med henblik på at begrænse den overdrevne anvendelse af forskudsordningen; foreslår, at denne reform gennemføres over hele linjen som en del af en generel gennemgang af finansforordningerne for Fællesskabets eksterne agenturer; Instituttets svar Instituttet støtter principielt Parlamentets forslag. Det vil dog nok være vanskeligt at gennemføre, da der i gennemsnit kun vil blive tale om nogle få timers arbejde om ugen. En alternativ løsning vil være, at Instituttets bestyrelse udnævner finansinspektøren. Delte vil kræve, at Kommissionen sørger for en ændring af artikel 19 i Instituttets finansforordning (Rådets forordning (EØF) nr. 1417/76 af 1. juni 1976, ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 1949/93 af 30. juni 1993). En anden løsning ville være at ændre artikel 43 i Instituttets finansforordning, så der bliver udtrykkelig hjemmel for at anvende lorskudskontoen i et omfang, der sikrer den størst mulige effektivitet, og under regelmæssigt tilsyn af finansinspektøren. I praksis anvendes forskudskontoen til udgifter, der er dækkel til artikel 54 kan af foreløbige forpligtelser, og i overensstemmelse med gennemførelsesbestemmelserne sådanne forpligtelser kun indgås i forbindelse med løbende udgifter. De moderne bogførings- og revisionsteknikker muliggør imidlertid en effektiv kontrol med disse agenturer. Der vil om kort tid blive indført et nyt edb-bogføringssystem, der bliver fælles for alle de decentrale agenturer og organer, og som skal stå i direkte forbindelse med Kommissionens finansinspektør. Dette giver mulighed for forudgående, tidstro kontrol med forpligtelser og betalinger, uden at det er nødvendigt at udstationere personale fra GD XX. Disse foranstaltninger vil betyde, at omkostningerne i forbindelse med ekspedition af sagerne begrænses mest muligt, og at anvendelsen af forskudsordningen gradvis vil kunne reduceres. (Europa-Parlamentet) 3. opfordrer Instituttets bestyrelse til at overholde bestemmelserne i dets finansforordning vedrørende overførsel af bevillinger; Instituttets svar Problemet vedrørende overførsler skyldes en anomali i Instituttets finansforordning, hvor det i artikel 15 hedder, at Instituttets budget inddeles i afsnit, kapitler, artikler og konti, hvorimod der i artikel 21, 63 stk. 1, står, at budgettet kun inddeles i kapitler og artikler, og at der kan ske overførsel fra kapitel til kapitel. Før 1994 medførte denne anomali ikke problemer, da budgettet kun var inddelt i kapitler. Fra 1994 blev der, efter henstilling fra Revisionsretten, foretaget en omstrukturering af budgettet, så de tidligere "kapitler" nu blev lil "afsnit". Det erkendes, at der ikke er noget afgørende til hinder for overførsler mellem afsnit i Instituttets budget, og at sådanne overførsler er nødvendige for at opnå en sund finansforvaltning. Kommissionen overvejer at få Instituttets finansforordning ændret for at opnå den nødvendige konsekvens og sammenhæng. (Europa-Parlamentet) 4. opfordrer Instituttet til at overveje sin politik med at ligge inde med store likvide beholdninger og i fremtiden overføre sit tilskud fra Kommissionen på en måde, der i højere grad er i overensstemmelse med dets faktiske behov; Instituttets svar I overensstemmelse med tidligere henstillinger fra Revisionsretten har Instituttet i de senere år anmodet om, at udbetalinger af tilskud snarere dækker regnskabsårets forpligtelser end likviditetsbehov. Dette har medført, at der har været et kasseoverskud ved årets slutning, idet tilskuddet har oversteget det faktiske behov. Fremgangsmåden vil nu blive revideret, så anmodningerne om tilskud baseres på del faktiske behov for likvide midler. (Europa-Parlamentet) 5. anser det stadig for vigtigt at undgå overlapninger mellem Instituttets aktiviteter og aktiviteterne inden for Kommissionen og andre fællesskabsorganer med nært beslægtede ansvarsområder; konstaterer, at Kommissionen er villig til at forelægge en rapport for Parlamentet om samordningen og tilrettelæggelsen af Unionens aktiviteter på de berørte områder og eventuelt fremsætte forslag med henblik på at sikre større komplementaritet og effektivitet i forhold til omkostningerne; opfordrer den derfor endnu en gang til at gøre dette; Instituttets svar Den nævnte rapport er under udarbejdelse. Det bør bemærkes, at Instituttets arbejdsprogrammer udarbejdes af bestyrelsen i forståelse med Kommissionen. Under udarbejdelsen af disse programmer undersøger Kommissionens tjenestegrene forslagene for at sikre komplementariteten og undgå overlapning. 64 (Europa-Parlamentet) 6. ser frem til en endelig løsning af de gamle problemer vedrørende ejendomsretten til den grund, som Instituttet ligger på; opfordrer Instituttet til at give Parlamentet meddelelse herom, så snart de juridiske formaliteter i forbindelse med erhvervelsen af ejendomsretten til grunden er afsluttet; Instituttets svar Parlamentet vil få meddelelse, så snart de juridiske formaliteter er afsluttet. 65 OPFØLGNING AF BEMÆRKNINGERNE I EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING, DER LEDSAGER AFGØRELSEN OM UDSÆTTELSE AF MEDDELELSEN AF DECHARGE TIL DET EUROPÆISKE CENTER FOR UDVIKLING AF ERHVERVSUDDANNELSE (CEDEFOP) 66 4. EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING OM UNDERRETNING AF BESTYRELSEN FOR DET EUROPÆISKE CENTER FOR UDVIKLING AF ERHVERVSUDDANNELSE OM GRUNDENE TIL, AT DER PÅ NUVÆRENDE TIDSPUNKT IKKE KAN GIVES DECHARGE FOR GENNEMFØRELSEN AF DETS BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1994 (Europa-Parlamentet) A. der henviser til, at CEDEFOP indgår som et led i fællesskabspolitikken, og at dets aktiviteter skal bidrage til den videre gennemførelse af denne politik, B. der henviser til, at CEDEFOP er blevet flyttet fra Berlin til Thessaloniki, og at der endnu ikke er fundet en løsning på de personaleproblemer, der er opstået som følge af denne flytning; Kommissionens svar I overensstemmelse med de eksisterende regler er der indgået en rammeaftale mellem CEDEFOP's ledelse og personale vedrørende de sociale foranstaltninger i forbindelse med flytningen til Thessaloniki. Aftalen, der har gjort flytningen socialt acceptabel, blev godkendt af CEDEFOP's bestyrelse den 27. januar 1995. En ordning med "gyldent håndtryk", der kunne komme på tale for 17 af centrets ansatte (for personer over 55 år med 10 års tjeneste og personer over 50 år med 15 års tjeneste), kom ikke til at indgå i rammeaftalen, selv om mange havde håbet det. Et sådant forslag skal vurderes i lyset af den beslutning, som Rådet for Den Europæiske Union traf den 17. november 1995 om, at frigørelsesordningerne kun skulle gælde for personale ved Europa-Parlamentet. Fra den 1. marts 1995 har CEDEFOP's personale været omfattet af de regler, der gælder for tjenestemænd og øvrige ansatte ved EU-institutionerne (vedtægten og vilkårene for de øvrige ansatte). CEDEFOP's bestyrelse har indrømmet personalet (med undtagelse af ledelsen og nyansat personale) status som EF-tjenestemænd efter en udvælgelsesprøve på grundlag af eksamensbeviser og efter gennemførelse af den sædvanlige prøvetid. De ansatte er således blevet tjenestemænd. (Europa-Parlamentet) I. konstaterer, at CEDEFOP's nuværende personalesituation i alvorlig grad forhindrer det i at gennemføre sit arbejde effektivt; konstaterer desuden, at der endnu ikke er nogen tilfredsstillende løsning på dette problem i sigte; Kommissionens svar CEDEFOP's bestyrelse har pålagt centrets direktør at tage de nødvendige kontakter med organer og tjenester på nationalt og internationalt plan og på EU-plan med henblik på udstationering og overtagelse af de af centrets ansatte, der af gode grunde ikke kan følge centret til Thessaloniki. Tjenestemænd, der ikke kan forlade Berlin, kan således forblive der i et tidsrum svarende til én måned pr. tjenesteår eller del al cl tjenesteår ved centret, dog i mindst 6 måneder. De betales af CEDEFOP. 67 Centret og Kommissionen har gjort alt, hvad der var muligt, for CEDEFOP's ansatte og fundet juridiske og pragmatiske løsninger på deres problemer. Institutionerne har endog fremskyndet ændringen af vedtægten, så der er mulighed for mobilitet i henhold til artikel 29, stk. 1, litra c). (Europa-Parlamentet) 3. forbeholder sig sin afgørelse om decharge, indtil Europa-Parlamentet kan være sikker på, at CEDEFOP's ledelsesstrategier, arbejdsforhold og aktiviteter er af en sådan art, at der sikres:. a) valuta for pengene for de budgetbevillinger, der anvendes som tilskud til CEDEFOP. b) en effektiv anvendelse af menneskelige og andre ressourcer. c) kvalitetsprodukter, som opfylder CEDEFOP's kunders behov. d) en klar og sammenhængende funktion i forbindelse med EU's politikker vedrørende erhvervsuddannelse; Kommissionens svar Set i forhold til den indgående revision, som Revisionsretten forelog i 1993, må beretningen vedrørende regnskabsåret 1994 siges al være kortere og mere positiv. Efter centrets overførsel lil Thessaloniki (som den nye ledelse har gennemført som en prioritet) har CEDEFOP genoptaget sine aktiviteter, nu altså i Grækenland. I beretningen for 1995 redegøres der for produktionen og de ydede tjenester. Resultaterne er faktisk positive, og i visse tilfælde (f. eks. oversættelserne af Revu) er forsinkelsen blevet indhentet. Programmet for studiebesøg med mere end 540 deltagere (LEONARDO DA VINCI- programmet) er forløbet planmæssigt. I øvrigt er der, foruden de sociale foranstaltninger (der var nødvendige på grund af flytningen, og som blev finansieret over centrets budget), på hvert af bestyrelsens møder siden marts 1996 truffet beslutninger, der har haft til formål at forbedre centrets rentabilitet, hvilket da også er sket, til trods for den begrænsede personalestyrke i Thessaloniki. Disse beslutninger, der har til formål at genoplive centret, formuleringen af prioriteter på mellemlang sigt og forbedringen af ydelsernes kvalitet, vil formodentlig snart begynde at give resultat. CEDEFOP's opgaver og rolle har ikke ændret sig: centret skal yde faglig og videnskabelig bistand i forbindelse med udvikling af erhvervsuddannelserne i Den Europæiske Union. Men det kan siges, al erhvervsuddannelserne spilleren stadig større rolle, hvilket fremgår af udviklingen i ovrigl: Maaslriclil Iraklalen, LEONARDO DA VINCI-programmet, ændringer inden for industrien, hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, hvidbogen om det kognitive samfund og de mange beslutninger truffet af Det Europæiske Råd siden mødet i Essen. CEDEFOP er således i færd med at udvikle sig, så det effektivt kan klare de udfordringer, det står over for. 68 II. OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER LEDSAGER RÅDETS HENSTILLING OM MEDDELELSE AF DECHARGE FOR REGNSKABSÅRET 1994 69 KAPITEL 1 EGNE INDTÆGTER (RÅDET) 1. BUDGETGENNEMFØRELSE OG ØKONOMISK FORVALTNING Med hensyn til navnlig at stille konstaterede fordringer til rådighed for EF-budgettet tilskynder Rådet Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på koordination med de nationale administrationer. Det deler Rettens opfattelse med hensyn til nødvendigheden af at øge anvendelsen af kontrolprogrammer og risikoanalysesystcmer efter Kommissionens retningslinjer. Kommissionens svar De retningslinjer, som Kommissionen har udarbejdet i form af en vejledning i risikoanalyse i forbindelse med toldkontrol, blev vedtaget den 9. og 10. februar 1995 af medlemsstaternes repræsentanter forsamlet i Udvalget for Toldpolitik. Der er for nylig, i samarbejde med medlemsstaterne, etableret procedurer til forbedring af de nævnte retningslinjer inden for visse toldsektorer, der anses for særlig følsomme. Endvidere anvender Kommissionen risikoanalyseteknikker ved udvælgelsen af de emner, der skal kontrolleres som led i det årlige program for kontrol med egne indtægter. (RÅDET) 2. GENSIDIG BISTAND I BEKÆMPELSEN AF SVIG PÅ TOLDOMRÅDET På områderne "tilsynet med inddrivelser", "forbedringen af toldbestemmelserne" og Kommissionens tilsyn med de nationale inddrivelsesinstrumenter, forventer Rådet, at samarbejdet mellem de nationale administrationer og Kommissionen intensiveres, især ved iværksættelsen af den ændrede forordning 1552/89; med hensyn til de økonomiske konsekvenser af bestemmelserne har Rådet samme mening som Retten og Kommissionen og ønsker, at denne foreslår en revision af retsakterne. Kommissionens svar Overvågningen af medlemsstaternes indsats vedrørende inddrivelse af traditionelle egne indtægter, navnlig i forbindelse med svig og uregelmæssigheder - som foreskrevet i forordning 1552/89 - har fort til indførelse af en overvågningsmetode baseret på stikprøver af vanskelige indrivelsessager, der følges indtil den endelige afvikling. "A"-stikprøver vedrører bedragerisager, hvor egne indtægter på over 500 000 ECU står på spil, mens "B"-stikprøver vedrører de indberetninger, der sker som led i det gensidige samarbejde, og hvor beløbet er på over 1 000 000 ECU. 70 Hvad angår "A"-stikprøverne for 1994 (A/94) var der ca. 100 tilfælde af denne slags. Disse tilfælde tegnede sig for 70% af det samlede beløb, der stod til inddrivelse. De nationale administrationer oplyste, når de blev anmodet herom, hvor langt de var kommet med inddrivelsen. Kommissionen har redegjort for denne metode, der altså går ud på selektiv overvågning, i sin første rapport om stikprøve A/94 forelagt for Rådet og Parlamentet den 6. 9. 955. Fase III af systemet for sund og effektiv finansforvaltning (SEM 2000) har til formål at skabe optimale betingelser for et nært samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen om overvågning af de nationale inddrivelsesinstrumenter. I den forbindelse skal det nævnes, at Rådet den 8. juli 1996 vedtog forordning 1355/96 (EFT L 175 af 13. 7. 1996), om ændring af forordning 1552/89. Den ny forordning, der bl. a. indebærer strengere krav om indberetning til Kommissionen af tilfælde af svig og uregelmæssigheder, trådte i kraft den 14. juli 1996. Som Kommissionen bebudede i sit svar på Revisionsrettens bemærkninger, er den sammen med medlemsstaterne ved at undersøge spørgsmålet om, hvorvidt medlemsstaternes sanktioner i tilfælde al overtrædelse af toldlovgivningen faktisk føres ud i livet, og den vil i givet fald forelægge passende forslag til ny lovgivning. Som led i arbejdet i forbindelse med fase III af SEM 2000 er Kommissionen i øvrigt nu ved - sammen med medlemsstaterne - at undersøge mulighederne for at pålægge medlemsstaterne et større økonomisk ansvar. Det kan eventuelt ske ved at fastsætte økonomiske sanktioner i tilfælde af, at en medlemsstat ikke har overholdt de relevante finansielle bestemmelser. (RÅDET) 3. PROCEDUREN FOR FÆLLESSKABSFORSENDELSE Det noterer sig ligeledes Rettens bemærkninger om anvendelsen af forsendelsesproceduren i medlemsstaterne; det mener, at disse bemærkninger afspejler et akut behov for at styrke ordningen, og ser med tilfredshed på meddelelsen fra Kommissionen; det noterer sig endvidere Kommissionens og medlemsstaternes svar med hensyn til de procedurer, der er indledt i de tilfælde, som er nævnt i Rettens rapport; det opfordrer Kommissionen til i sine fremtidige lovgiv ningsforslag at tage hensyn til disse bemærkninger samt til resultatet af drøftelserne i ad hoc- gruppen. Kommissionens svar Kommissionens meddelelse om bekæmpelse af bedrageri i forbindelse med fællesskabsforsendelse, der blev vedtaget den 21. 2. 1996, og som officielt blev oversendt til Rådet den 8. maj 1996, indeholder en oversigt over de foranstaltninger, som Kommissionen finder nødvendige for bedre at kunne bekæmpe bedrageri og for i højere grad at sikre inddrivelsen af Fællesskabets og medlemsstaternes tilgodehavender. En del af de deri omtalte foranstaltninger trådte i kraft i begyndelsen af april 1996. Andre er blevet foreslået, men har ikke kunnet vedtages. Det gælder f. eks. : Forslaget om at fastsætte den samlede garanti til 100% af det involverede afgiftsbeløb opnåede ikke en samstemmende udtalelse fra Toldkodeksudvalget - Forsendelsesafdelingen. Dok. KOM(95)398. 71 Alligevel forelagde Kommissionen den 15. juli 1996 Rådet et forslag om en sådan foranstaltning, i overensstemmelse med artikel 249, stk. 3, i Toldkodeksen. På samme måde opnåede forslagene om, inden for rammerne af den fælles forsendelsesordning for EF-EFTA, at vedtage foranstaltninger svarende til dem, der er vedtaget på fællesskabsplan, ikke en samstemmende udtalelse fra arbejdsgruppen EF-EFTA. Passende foranstaltninger, med henblik på at opnå konsekvens og sammenhæng mellem de to forsendelsesordninger, vil således blive forelagt det blandede udvalg på mødet i begyndelsen af december 1996. De andre foranstaltninger, der omtales i meddelelsen, behandles for øjeblikket af forsendelscs-task forcen, der er oprettet inden for Kommissionen, og som har til opgave at foretage en samlet analyse af forsendelses-lovgivningen. Så snart task forcens foreløbige rapport er vedtaget af Kommissionen, vil den til orientering blive forelagt for de øvrige institutioner, der kan fremsætte deres eventuelle bemærkninger og forslag med henblik på udarbejdelsen af den endelige rapport, som Kommissionen vedtager i februar 1997, og som kommer til at indeholde dens forslag til reformer på forsendelsesområdet. Hvad angår Revisionsrettens bemærkninger vedrørende den eksterne forsendelsesordning, vil Kommissionen sørge for en passende finansiel og lovgivningsmæssig opfølgning. (RÅDET) 4. MOMS I FORBINDELSE MED HANDEL MELLEM MEDLEMSSTATERNE Rådet tilslutter sig Rettens og Kommissionens synspunkter, og opfordrer ligesom Retten Kommissionen til opmærksomt at overvåge udviklingen i momsindtægterne for at afdække eventuelle problemer i forbindelse med overgangen fra den nuværende til den endelige ordning. Kommissionens svar Kommissionen har taget et initiativ med henblik på at forbedre medlemsstaternes fremsendelse af oplysninger om indtægterne fra moms og punktafgifter, så Kommissionen bedre kan følge udviklingen i medlemsstaternes indtægter på disse områder. På mødet den 12. 12. 1995 med de nationale sous-chefer for indirekte beskatning pressede Kommissionen over for medlemsstaterne på for at få indført en automatisk ordning for indsendelse af sådanne oplysninger. Kommissionen agter endvidere at indlede bilaterale drøftelser med medlemsstaterne og at foretage en detaljeret gennemgang af de disponible oplysninger. (RÅDET) 5. BRUTTONATIONALINDKOMSTEN Rådet noterer sig Rettens konklusioner og opfordrer Kommissionen til at fortsætte bestræbelserne på det statistiske område med henblik på at sikre, at medlemsstaternes BNI er udtømmende og sammenlignelige, på grund af denne indtægts stadig større relative betydning i finansieringen af EF-budgcttet. Det lægger desuden vægt på nødvendigheden af at forbedre systemet til overslag over egne BNI-indtægter samt på, at Kommissionen anvender dette system. 72 Kommissionens svar Rapporten KOM(96)124 om den faktiske harmonisering af de nationale BNI blev vedtaget af Kommissionen den 27. marts 1996 og oversendt til Rådet og Parlamentet den 28. marts 1996. Det fremgår af rapporten, at der er gjort en række vigtige fremskridt. De største af de mangler, der var blevet konstateret i forbindelse med medlemsstaternes skøn over deres BNI, er enten allerede blevet afhjulpet eller vil blive det i nærmeste fremtid. Medlemsstaternes skøn over BNI er således nu betydeligt mere fuldstændige, pålidelige og sammenlignelige, end de var før. Men der er dog stadig en række vigtige problemer tilbage, som skal løses. Hovedproblemet er, hvorvidt BNI-skønnene giver et udtømmende billede af situationen. Hertil kommer: en række tværgående problemer, hvor alle medlemsstater skal foretage undersøgelser eller sørge for forbedringer: f. eks. overgangen fra BNP til BNI, behandlingen af serviceydelser på boligområdet, behandling af finansieringinstitutter en række problemer, der er specifikke for bestemte lande: f. eks. visse problemer med overholdelsen af reglerne i Det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS), anvendelsen af reglerne om territorial afgrænsning. En stor del af dette arbejde skulle efter planen være afsluttet i oktober 1997, og hele arbejdet, herunder spørgsmålet om BNI-skønnenes udtømmende karakter, skal under alle omstændigheder være afsluttet inden oktober 1998. KAPITEL 2 DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGS- OG GARANTIFOND FOR LANDBRUGET,GARANTISEKTIONEN (EUGFL, GARANTISEKTIONEN) Den fælles markedsordning for frugt og grønsager (RÅDET) Rådet tilslutter sig fuldt ud ønsket om at styrke den måde, som forvaltnings- og kontrolordningen samt producentorganisationerne fungerer på, således at disse på en effektiv måde kan udfylde deres markedsstyringsfunktioner inden for denne sektor. Det understreger den vægt, det lægger på kontrollen og nedbringelsen af strukturbetingede overskud i de vigtigste producentmedlemsstater, og ønsker, at de nye regler gennemføres snarest muligt. Det ønsker en evaluering fra Kommissionens side af interventionsordningen under den fælles markedsordning, når reformen er fuldstændig gennemført, samt en bedre anvendelse af de tilbagekøbte produkter. 73 Rådet mener, at gennemførelsen af forordning 729/70 vedrørende EUGFL, Garantisektionen, senest ændret ved forordning 1287/95, i givet fald bør give mulighed for inddrivelse af fejlagtigt udbetalte beløb. Kommissionens svar Som led i den planlagte kontrol vedrørende den fælles markedsordning for frugt og grønsager vil Kommissionens tjenestegrene kontrollere, hvorledes forvaltnings- og kontrolsystemet fungerer, også for så vidt angår erhvervsorganisationerne. På den baggrund vil der blive foretaget en evaluering af inlervcntionsordningen i forbindelse med den tælles markedsordning. Evalueringen skal også fore til en regnskabsafslutning, der giver mulighed for at inddrive beløb, der er udbetalt som følge af ukorrekt anvendelse af reglerne. Den nye fælles markedsordning for frugt og grønsager, som Rådet vedtog i juli 1996, medfører oprettelse af et særligt korps af inspektører, der specielt er tilknyttet denne fælles markedsordning. KAPITEL 3 DEN FÆLLES FISKERI- OG HAVPOLITIK (RÅDET) Rådet mener, at Kommissionen skal fortsætte sine initiativer med henblik på at forbedre den administrative forvaltning af denne støtte, og at den navnlig skal styrke sin kontrol i medlemsstaterne og på baggrund heraf aflægge rapport som led i opfølgningen af henstillingen. Endvidere bør den i partnerskab med de berørte medlemsstater undersøge, hvilke ændringer der kan foreslås i disse bestemmelser, navnlig vedrørende den kontrol, der skal foretages i de tunkonservesindustrier, som er beliggende i en anden medlemsstat end den, hvor udligningsgodtgørelsen er blevet udbetalt til producenterne. kommissionens svar Som anført under debatten er Kommissionen (. ) " enig med Retten i dennes ønske om dels at gore kontrollen med tunens oprindelse i Fællesskabet mere effektiv, hvorfor cl nyt kontroldokument vil blive indfort som følge af en nylig vedtaget ændring, dels sammen med de berørte medlemsstater at undersøge, hvilke forbedringer der er nødvendige for anvendelsen af disse bestemmelser og kontrollen hermed. " Det omtalte nye kontroldokument blev indført ved Kommissionens forordning 482/96 af 19. 3. 1996 (EFT L 70 af 20. 3. 96, s. 4). Desuden aflagde Kommissionen en række kontrolbesøg i de medlemsstater, der direkte berøres af udbetalingen af godtgørelsen (Spanien i april og juni 1996, Portugal i maj 1996 og Frankrig i oktober 1996). Under disse besøg blev de gældende ordninger analyseret. Kommissionen vil, på grundlag af resultaterne af denne kontrol, fremsætte forslag til de lovgivningsmæssige og administrative ændringer, der eventuelt er nødvendige. 74 Hvad angår kontrollen i de tunkonservesindustrier, der er beliggende i en anden medlemsstat end den, hvor udligningsgodtgørelsen er blevet udbetalt, vil spørgsmålet blive behandlet under kontrolbesøg på stedet. Disse er programmeret på en sådan måde, at de dækker de vigtigste landings- og produktionssteder (Galicien, Azorerne, Bretagne). Hvad angår Italien er der optaget kontakt med henblik på aflæggelse af et eventuelt besøg. KAPITEL 4 DET REGIONALE OMRÅDE (RÅDET) 1. BUDGETMÆSSIGE OG FINANSIELLE OPLYSNINGER Retten fremhæver navnlig, at gennemførelsesgraden for betalinger over det samlede endelige budget for strukturfondene er ganske lav; endvidere er den overdrevne koncentration af forpligtelser og betalinger i slutningen af regnskabsåret blevet endnu mere udpræget end de foregående år. Rådet understreger, at der er et tilbagevendende problem på dette område, som der snarest må tages højde for. Det mener, at de nye bestemmelser for fondene udgør en passende ramme for en bedre planlægning af udgifterne; dette bør bidrage til et mærkbart fald i den nuværende koncentration af en meget stor del af betalingerne i slutningen af regnskabsåret. Kommissionens svar Rytmen i Kommissionens finansielle transaktioner afspejler først og fremmest, hvorledes de konkrete foranstaltninger skrider frem i medlemsstaterne, og hvornår den modtager medlemsstaternes meddelelser om afholdte udgifter. Ifølge artikel 19, slk. 3, i forordning (EØF) nr. 4253/88 skal medlemsstaterne forelægge belalingsanmodninger efter en afbalanceret tidsplan, fordelt over hele året. Kommissionen kan ikke direkte kontrollere, i hvilken takt medlemsstaterne indsender sådanne betalingsanmodninger: indsendelsen afspejler det pågældende lands administrative praksis og finansårets forløb. Problemet med, at de finansielle transaktioner er koncentreret i slutningen af regnskabsåret, tages op som led i "SEM 2000, fase III". Det bør bemærkes, at situationen forbedredes i 1995, til trods for, at visse af Fællesskabets initiativprogrammer blev vedtaget på et sent tidspunkt, og at finansieringsplanerne for en række eksisterende programmer blev ændret i andet halvår. (RÅDET) 2. DEN REVIDEREDE REFORM Rådet understreger vigtigheden af et øget samarbejde mellem de kompetente nationale myndigheder og de berørte tjenestegrene i Kommissionen; det må således for enhver pris undgås, at der skabes forvirring om fordelingen af opgaver og ansvarsområder mellem henholdsvis medlemsstaternes og Fællesskabets beslutningstagere. 75 Kommissionens svar Generelt set er fordelingen af ansvarsområderne ret klar - medlemsstaterne har ansvaret for, at projekterne ledes på en sådan måde, at fællesskabsretten overholdes, og at svig og uregelmæssigheder begrænses til et minimum. Traktaten (artikel 205) giver Kommissionen det overordnede ansvar for budgetgennemførelsen. Kommissionen er klar over, at der i praksis på visse områder kan herske en vis forvirring. På det uformelle møde mellem ministre med ansvar for regionaludvikling i Venezia i maj 1996 enedes ministrene om, at dette spørgsmål burde tages op i forbindelse med indsatsen for "effektivitet, kontrol og forenkling" og i lyset af nærhedsprincippet og fordelingen af opgaverne mellem Kommissionen og medlemsstaterne. (RÅDET) 4. OFFENTLIGE KONTRAKTER Retten bemærker, at det sæt direktiver, der vedrører gennemsigtigheden i og adgangen til offentlige kontrakter, ikke er gennemført tilfredsstillende i de nationale retsbestemmelser, som hver enkelt medlemsstat har vedtaget på nationalt plan, samt at den praktiske gennemførelse fortsat er begrænset. Kommissionen har først på et meget sent tidspunkt foretaget en undersøgelse af, hvordan ordningen med kontrol med overholdelsen af bestemmelserne vedrørende offentlige kontrakter fungerer. Rådet opfordrer Kommissionen til at udvise den største omhu med henblik på at sikre den nødvendige orientering af alle de berørte beslutningstagere samt en streng kontrol med gennemførelsen af EF-direktiverne i forbindelse med iværksættelsen af hvert enkelt operationelt program. Kommissionens svar Det er først og fremmest medlemsstaterne, der har ansvaret for, at fællesskabsretten overholdes i forbindelse med offentlige kontrakter. I programmeringsdokumenterne vedrørende strukturfondsstøtte for perioden 1994-99 findes der følgende bestemmelser, der skal styrke kontrollen med, at bestemmelserne om offentlige kontrakter overholdes: 1. Ifølge artikel 25, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 4253/88 skal meddelelser, der indsendes til offentliggørelse i EFT på grundlag af disse retningslinjer, præcisere hvilke projekter der er ansøgt om eller modtaget støtte til. 2. Ansøgninger om støtte til større projekter som omtalt i artikel 16, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 4253/88 skal omfatte en fuldstændig liste over allerede tildelte kontrakter og skriftlig dokumentation, såfremt dette kræves i henhold til retningslinjerne for offentlige kontrakter. En ajourført udgave af disse oplysninger skal sendes til Kommissionen ved anmodning om udbetaling af saldoen i forbindelse med kontrakter, der er indgået i mellemtiden. I forbindelse med andre større projekter (især projekter, der indgår i operationelle programmer eller samlede strukturer, hvis samlede værdi overstiger tærsklen for større projekter) skal den skriftlige rapport om hver af de tildelte kontrakter, hvis dette kræves i henhold til retningslinjerne for offentlige 76 kontrakter, stilles til rådighed for Tilsynsudvalget og sendes til Kommissionen, hvis denne anmoder om det. (RÅDET) 5. MILJØ Retten mener, at en langsom og ufuldstændig gennemførelse af EF-direktiverne på miljøområdet i medlemsstaternes lovgivning og en mangelfuld anvendelse af direktiverne er til stor skade. Den lægger vægt på nødvendigheden af at foretage undersøgelser af indvirkningen på miljøet som led i enhver evaluering, der går forud for gennemførelsen af programmer, der er medfinansieret af EFRU. Rådet gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om, at bestemmelserne på dette område, der nu er mere klare og har større vægt, gennemføres, og at overholdelsen heraf kontrolleres strengt og konsekvent i alle etaper af gennemførelsen af de interventioner, der finansieres over strukturfondene. Kommissionens svar Det er medlemsstaterne, der har hovedansvaret for, at Fællesskabets miljølovgivning overholdes i forbindelse med projekter, hvor strukturfondene deltager i finansieringen. Kommissionen vil i Tilsynsudvalgene øge sin indsats for at få fastsat udvælgelseskriterier, der tager hensyn til begrebet bæredygtig udvikling, og sørge for, at kriterierne anvendes. Strukturfondene gennemføres imidlertid via den nationale lovgivning, og her kan Kommissionen ikke insistere på anvendelse af specifikke miljøindikatorer eller udvælgelseskriterier. Når det drejer sig om at forebygge overtrædelser af miljøreglerne, vil Kommissionen forsøge at spille en mere aktiv rolle, idet den bl. a. om muligt vil kræve tilbagebetaling af fællesskabsmidler i henhold til artikel 24 i forordning 4253/88. Det er vigtigt, at Kommissionen så hurtigt som muligt får stillet de nødvendige oplysninger til rådighed af regionale eller nationale myndigheder og af ikke-statslige organisationer. Hertil kommer, at nationale og lokale miljømyndigheder, gennem deres aktive deltagelse i tilsynsudvalgenes arbejde med miljøfølsomme programmer, også er med til at sikre overholdelse af miljølovgivningen i forbindelse med strukturfondenes interventioner. (RÅDET) 6. GLOBALTILSKUD SOM LOKALUDVIKLINGSINSTRUMENT Rådet mener, at Kommissionen må øge indsatsen for al afklare formidlerorgaiiisatioiiernes rolle og de nærmere regler for deres virke for så vidt angår forvaltningen af globaltilskuddet fra strukturfondene. Endvidere bor den styrke kontrollen og overvågningen heraf. Anvendelsen af delle instrument vil forst kunne anses for tilfredsstillende, når en streng finansiel kontrol af transaktionerne udviser en bedre omkostningseffektivitet og en mindre risiko for uregelmæssigheder end det, som Retten har påvist. 77 Kommissionens svar Kommissionen mener, at der i artikel 6, stk. 1, i forordning 4254/88 findes klare retningslinjer for så vidt angår formidlerorganisationernes rolle og de nærmere regler for deres virke. Den understreger, at det er op til medlemsstaterne, naturligvis i forståelse med Kommissionen, at udpege formidlerorganisationerne. Det er derfor, og ikke mindst i betragtning af det finansielle ansvar, de i kraft af deres rolle har for forvaltningen af Fællesskabets interventioner, i første række dem, der har ansvaret for korrekt anvendelse af disse retningslinjer, der i øvrigt præciseres nærmere i den vejledning for globallån, der er udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene. Hvad angår kontrol og opfølgning af globallån, foregår det efter de samme stringente regler, som gælder for de andre interventionsformer. Kommissionen bemærker, at Revisionsretten ikke inden for dette område har konstateret nogen større uregelmæssighed. (RÅDET) 7. El-INITIATIVET VEDRØRENDE SAMARBEJDE MELLEM FÆLLESSKABETS INTERNE OG EKSTERNE GRÆNSEOMRÅDER (INTERREG) Retten bemærker, at dette initiativ for en stor del er iværksat gennem operationelle programmer, der ikke altid svarer til initiativets grænseoverskridende karakter. De vanskeligheder, som er konstateret i forvaltningen heraf, forhindrer en endelig evaluering af konsekvenserne af de finan sierede programmer og en kontrol af komplementariteten mellem disse og andre aktioner. Kommissionen erkender, at forvaltningen er kompleks, og at der har været problemer. Den har truffet de nødvendige foranstaltninger til at udvide anvendelsesområdet og til at afklare operatio nernes grænseoverskridende karakter over for de berørte medlemsstater. Rådet opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at gøre dette initiativ mere effektivt. Kommissionens svar Under forhandlingerne om de operationelle programmer INTERREG IIA, forud for Kommissionens vedtagelse af dem, gjorde denne en særlig indsats, for at de grænseoverskridende foranstaltninger skulle give et tilfredsstillende resultat, idet den tog udgangspunkt i den gode praksis, der allerede var etableret i visse grænseområder, og understregede den politiske betydning af en virkelig fælles grænseoverskridende strategi. Desuden har Kommissionen - i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen og for at støtte gennemførelsen af dette fællesskabsinitiativ, udvekslingen af erfaringer mellem grænseområder samt udvikling og udbredelse af god praksis - ydet finansiel bistand til Sammenslutningen for Europæiske Grænseegne, med henblik på gennemførelse af en aktion vedrørende faglig bistand og fremme af det grænseoverskridende samarbejde i forbindelse med fællesskabsinitiativet INTERREG II som helhed. 78 (RÅDET) 8. OVERVÅGNING, KONTROL OG EVALUERING Selv om Retten anerkender den indsats, der er gjort navnlig med hensyn til afklaring af teksterne på området, lægger den vægt på nødvendigheden af at forbedre og styrke evalueringen gennem hele forløbet, især i den forberedende fase og i forbindelse med beretningerne om budgettets gennemførelse. Rådet understreger, at det er af afgørende betydning, at der foretages en forudgående evaluering for at sikre en effektiv anvendelse af strukturfondene, og det opfordrer Kommissionen til i fuldt omfang at tage hensyn til Rettens bemærkninger ved gennemførelsen af sit program. Kommissionens svar Kommissionen har i forbindelse med strukturfondene styrkel sin evalueringsindsats meget betydeligt, idet hovedvægten er blevet lagt på følgende tre prioriteter: 1. Der er skabt fastere rammer omkring evalueringsarbejdet for at sikre og forbedre evalueringens kvalitet. Med det formål er der udarbejdet 4 tekniske vejledninger om evaluering, og disse er blevet distribueret til de involverede instanser, både i administrativt og privat regi (forskellige eksperter og rådgivningsbureauer). Der er ved at blive udarbejdet en referenceramme for forudgående og efterfølgende evaluering, og desuden arbejdes der med standardisering af indikatorer og bedre vurdering af de beskæftigelsesmæssige virkninger. 2. Fremme af en evalueringskultur. I den sammenhæng afholdt Kommissionen i november 1995 en konference om evaluering af strukturpolitikkerne. Heri deltog ca. 250 nationale og regionale partnere, der direkte eller indirekte er involveret i evalueringen af strukturpolitikkerne, lin konference om mere tekniske spørgsmål fandt sted i december 1996. 3. Hvad angår det operationelle aspekt har Kommissionen udarbejdet en samlet evaluering af den økonomiske og sociale samhørighed, hvori strukturpolitikkerne udgør hovedelementet. Herefter offentliggjorde den første samhørighedsrapport udarbejdet i overensstemmelse med traktatens artikel 130B. Kommissionen har sammen med de nationale og regionale myndigheder truffet de dispositioner, der er nødvendige til udarbejdelsen af foreløbige evalueringsrapporter vedrørende igangværende aktiviteter i perioden 1994-99. I betragtning af de beslutninger, der skal træffes i forbindelse med den nye programmering vedrørende mål 2, har Kommissionen taget initiativ til en efterfølgende evaluering for de aktioner henhørende under mål 2, der samfinansieres i perioden 1989-93. Kommissionen understreger, at den lægger stor vægt på evaluering, men gør opmærksom på begrænsningerne herfor på grund af kvaliteten og kvantititen af de data, der frembringes på regionalt og nationalt plan. 79 KAPITEL 5 DET SOCIALE OMRÅDE, STIMULERING AF VIRKSOMHEDER (SMV) OG UDDANNELSE (RÅDET) 1. FORVALTNING AF DEN EUROPÆISKE SOCIALFOND (ESF) Rådet erkender, at det er et betydeligt problem med de for meget indgåede forpligtelser under Den Europæiske Socialfond, og at problemet synes at være tilbagevendende; det opfordrer Kommissionen til nøje at følge de gældende forskrifter på det finansielle område med henblik på at sikre en gennemførelse af budgettet, der er i overensstemmelse med programmeringen og bevillingernes tilstedeværelse. For så vidt angår fællesskabsinitiativerne mener Rådet, at der inden for Kommissionen må sikres en operationel adskillelse mellem funktioner og opgaver på henholdsvis forvaltnings- og kontrolområdet, samtidig med at der sikres en fuldstændig og effektiv koordination på alle niveauer. De interne foranstaltninger til forbedring af fondens forvaltning bør træffes med konsekvens og efter en præcis tidsplan. Kommissionens svar Kommissionen erkender, at det er vigtigt at sikre en adskillelse af forvaltnings- og kontrolfunktionerne i dens tjenestegrene. Som led i SEM 2000 er organigrammet for GD V blevet ændret den 17. juli 1996. Denne ændring har gjort det muligt at oprette et direktorat for ressourcer, som omfatter funktionerne tildeling og forvaltning af de menneskelige og finansielle ressourcer, revision, kontrol og evaluering. Denne nye struktur trådte i kraft den 1. september 1996. Del nye kontor for revision og kontrol, som er blevet adskilt fra det finansielle kontor, fører nu horisontal kontrol med alle GD V's aktiviteter (inklusive de aktiviteter, der ikke vedrører ESF). (RÅDET) 2. SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER Rådet finder det nødvendigt med en ensartet anvendelse af en realistisk definition, der bygger på præcise kriterier. Foranstaltningerne til fordel for SMV bør følge nye retningslinjer under hensyntagen til virksomhedernes faktiske behov. Disse virksomheders adgang til de nuværende instrumenter bør lettes. Der bør udfoldes bestræbelser for at nå frem til en bedre vurdering af EF- foranstaltningernes midler og resultater på dette område. Kommissionens svar Kommissionen er enig med Rådet i, al det er vigligt at have en klar definition af små og mellemstore virksomheder, og den har derfor vedtaget en henstilling til medlemsstaterne (EFT L 107 af 30. 4. 1996), ifolge hvilken der nu for alle fællesskabsprogrammer og -instrumenter skal anvendes ensartede regler for definitionen af SMV, små virksomheder og mikrovirksomheder. I henstillingen fastsættes der klare kriterier om antallet af ansatte, den årlige omsætning og balance og virksomhedens uafhængighed, som gør del muligt al koncentrere foranstaltningerne til fordel for små og mellemstore virksomheder om de 80 virksomheder, som på grund af deres størrelse reelt har behov for særlige tiltag. Takket være denne henstilling vil de programmer og aktioner, der gennemføres til fordel for denne form for virksomheder, blive mere sammenhængende og synlige, så adgangen til programmerne lettes, og de bliver mere effektive. Kommissionen er helt enig med Rådet i, at det er nyttigt at gøre aktionerne til fordel for små og mellemstore virksomheder under Den Europæiske Socialfond mere målrettede, samtidig med at den må minde om, at medlemsstaterne selv spiller en afgørende rolle, når disse aktioner skal udarbejdes. Kommissionen er meget opmærksom på behovet for at forbedre de små og mellemstore virksomheders adgang til de eksisterende instrumenter, og den har derfor ved en nylig omorganisering af det generaldirektorat, der har ansvaret for politikken for små og mellemstore virksomheder, i et nyt direktorat oprettet et kontor, der bl. a. tager sig af disse opgaver. I denne forbindelse hedder det i ovennævnte henstilling, at medlemsstaterne og Kommissionen skal træffe de nødvendige foranstaltninger til at tilpasse de statistikker, de udarbejder, i overensstemmelse med de harmoniserede størrelseskategorier, der afspejler de grænser, der benyttes i definitionen af SMV'er, små virksomheder og mikrovirksomheder. Alle generaldirektoraterne er blevet gjort opmærksom på, at det er nødvendigt at tilpasse deres statistiske databaser, så man kan øge koordineringen af alle de instrumenter og programmer, der vedrører små og mellemstore virksomheder, og evaluere de fremskridt, der er gjort, næste gang Kommissionen aflægger rapport om koordineringen af aktiviteterne til fordel for små og mellemstore virksomheder og håndværksfagene. (RÅDET) 3. DIALOGEN MELLEM ARBEJDSMARKEDETS PARTER Rådet mener, at de foranstaltninger, der har til formål at fremme dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, må være mere målrettede, og understreger nødvendigheden af en streng kontrol med de posi tive initiativer, der er omfattet af EF-finansiering. Kommissionens svar For at gøre foranstaltningerne mere målrettede har Kommissionen blandt kriterierne for vurdering af de støtteanmodninger, den får forelagt under de budgetposter, der vedrører dialogen mellem arbejdsmarkedets parler, medtaget omkostningseffektiviteten og merværdien for EU. Hvad kontrollen angår, har Kommissionen foretaget en række kontrolbesøg hos støttemodtagerne, og den har til hensigt at udbygge disse kontrolbesøg. 81 KAPITEL 6 DE FINANSIELLE INSTRUMENTER FOR MILJØET: LIFE OG DETS FORGÆNGERE (RÅDET) Rådet noterer sig, at programmets første fase har været kendetegnet ved en mangel på fast styring i forbindelse med udvælgelsen og forvaltningen af visse projekter; der har været en vis forsinkelse i den finansielle gennemførelse, og den finansielle kontrol har ligeledes været utilstrækkelig. Det mener, at Kommissionen burde anvende strengere og mere restriktive kriterier og lægge vægt på kontrollen og tilsynet med de gennemførte projekter. Rådet anerkender Kommissionens bestræbelser på at foretage de nødvendige forbedringer i forbindelse med det nye LIFE Il-program; det understreger endvidere behovet for en passende fremsendelse af resultaterne til de berørte myndigheder på alle niveauer i medlemsstaternes ad ministrationer. Kommissionens svar Kommissionen vil gerne understrege, at procedurerne for udvælgelse af LIFE-projekter er blevet gennemgribende revideret og forbedret som led i gennemførelsen af LIFE II. Hvert år udsendes der en informationsbrochure til brede kredse. Den indeholder alle de nødvendige oplysningerom både udvælgelsesproceduren og de anvendte kriterier. Desuden gennemgås alle projekterne af et forvaltningsudvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne. Udvalget vedtager en udtalelse, inden Kommissionens beslutningsprocedure indledes. Takket være de midler, den nye forordning giver, vil den tekniske og finansielle kontrol med de igangværende projekter blive yderligere forbedret for LIFE Il-programmet. Endelig foretages den efterfølgende evaluering af projekterne nu af en revisionsenhed, som har været fuldt funktionsdygtig siden begyndelsen af regnskabsåret 1996. I denne forbindelse blev der i november 1995 ved revisionen af forordningen forelagt en første evaluering af LIFE I-programmet for Rådet og Parlamentet. Så snart LIFE I-projekterne er afsluttet (ultimo 1998), vil der blive udarbejdet en endelig evaluering, og resultaterne heraf vil blive udsendt til institutionerne, medlemsstaterne og alle interesserede parter. 82 KAPITEL 8 FINANSIELLE INSTRUMENTER OG BANKAKTIVITETER (RÅDET) 1. NIC-LÅN OG RENTEGODTGØRELSER I DE JORDSKÆLVSRAMTE OMRÅDER 1 ITALIEN Revisionsretten har navnlig undersøgt to projekter ("industriområdeprojektet" og projektet vedrørende skoler) som led i NTC-lån og rentegodtgørelser. Revisionsretten finder ikke, at målsætnin gerne med disse aktioner, navnlig jobskabelsen, er nået fuldt ud. Rådet, der begrænser sig til aspekterne vedrørende decharge for gennemførelsen af budgettet, anmoder Kommissionen om i fremtiden at koordinere sine projekter bedre med de lokale myndigheder. Kom missionens svar Som del fremgår af Kommissionens indledende svar, var antallet af arbejdspladser ikke en betingelse for lånet, men en målsætning. Denne målsætning er ikke blevel nået fuldt ud af mange forskellige årsager. Kommissionen ikke er herre over, herunder konjunkturudviklingen. Kommissionen er dog enig med Rådel i, at dens projekter i fremtiden må koordineres bedre med de lokale myndigheder. (RÅDET) 2. DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND Revisionsretten mener, at den skal revidere EIF's regnskaber. Kommissionen træffer foranstaltninger for at finde en løsning på spørgsmålet, der er tilfredsstillende for alle de berørte institutioner. Rådet noterer sig disse yderligere oplysninger og udtrykker forventning om en hurtig løsning på dette spørgsmål. Kommissionens svar Drøftelserne mellem de berørte institutioner og organer om, hvordan Revisionsrettens kontrol med Fællesskabets bidrag til Den Europæiske Investeringsfond (EIF) skal foregå, er endnu ikke afsluttet. Kommissionen gør dog alt, hvad den kan, for at man hurtigst muligt kan nå til enighed. 83 KAPITEL 9 FORSKNING: programmet vedrørende menneskelige ressourcer og mobilitet (RÅDET) Revisionsretten anfører, at der har være betydelige forsinkelser med hensyn til gennemførelsen af visse dele af programmet. Koordinationen mellem de forskellige generaldirektorater, der er ansvarlige for gennemførelsen af de enkelte dele af programmet, har ikke været tilstrækkelig til at sikre støtten til de projekter, der i en større sammenhæng er de mest betydningsfulde. Revisionsretten noterer sig ligeledes, at et betydeligt antal stipendiater har fået støtte fra programmet under omstændigheder, der ikke garanterer en øget mobilitet. Deltagelsen fra de industrielle forskningslaboratorier har vist sig at være utilstrækkelig; derudover har det ikke kunnet påvises, at programmet, som det var hensigten, har bidraget til at øge samhørigheden. Rådet deler Revisionsrettens betænkeligheder. Rådet noterer sig dog, at Kommissionen har udnyttet de indhøstede erfaringer til en klart forbedret iværksættelse af programmet. Det understreger behovet for at sikre en sammenhængende forvaltning af programmet udelukkende ved hjælp af Kommissionens egne ressourcer og en optimal koordinering mellem de berørte tjenestegrene. Kommissionens svar Kommissionen skal minde om, at den som led i proceduren for årsberetningen for 1994 besvarede de enkelte punkter i de bemærkninger fra Revisionsretten, som Rådet omtaler. Den har, som Rådet understreger, rent faktisk draget fordel af de erfaringer, den har fået under gennemførelsen af særprogrammet vedrørende menneskelige ressourcer og mobilitet, idet den har foretaget væsentlige forbedringer på det område, programmet vedrører. Forbedringerne har kunnet foretages mere effektivt under vedtagelsen og gennemførelsen af særprogrammet for forskeres uddannelse og mobilitet, som har afløst programmet vedrørende menneskelige ressourcer og mobilitet. Blandt de foranstaltninger, der er truffet som led i dette program, kan nævnes: - Strengere regler for anvendelsen af mobilitetskriteriet. Der er dog blevet taget hensyn til de faktorer, der skal gøre det lettere for stipendiaterne at blive integreret i deres fremtidige værtslaboratorier, ligesom det var tilfældet for programmet vedrørende menneskelige ressourcer og mobilitet. - Den regelmæssige udveksling af oplysninger med andre tjenestegrene i Kommissionen, der gennemfører uddannelsesaktiviteter, er blevet intensiveret i særlig grad, så meget desto mere som reglerne for uddannelsesstipcndier inden for forskning er de samme for alle de generaldirektorater i Kommissionen, der uddeler sådanne stipendier. - i gennemførelsen af programmet er blevet styrket (der deltager Industriens deltagelse liere industriforskere i de forskellige prøjektevalueringspaneler, der tages hensyn til industri faktoren under udvælgelsen af projekterne, og der er blevet oprettet en arbejdsgruppe, der skal undersøge industriens deltagelse i programmet). - Anvendelsen af princippet om den størst mulige sammenhæng er blevet forbedret, idet der ud over en styrkelse af de foranstaltninger, der blev planlagt og vel gennemført under programmet vedrørende menneskelige ressourcer og mobilitet, er blevet nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på de dårligst stillede regioners deltagelse i programmet. En første rapport og en række henstillinger fra gruppen blev allerede forelagt for udvalget for programmet den 23. februar 1996. 84 KAPITEL 10 FORANSTALTNINGER TIL FORDEL FOR LANDENE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA, DE NYE UAFHÆNGIGE STATER (EKS-USSR) OG MONGOLIET (RÅDET) Revisionsretten har koncentreret sin revision om budgetgennemførelsen af PHARE- og TACIS- programmerne. Rådet er enigt i Revisionsrettens bemærkninger og opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at effektivisere de to programmer i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd, men er samtidig klar over, at Kommissionen må udføre sit arbejde under særdeles vanskelige forhold. Rådet ønsker navnlig at lægge vægt på følgende punkter: - kravet om anvendelse af udbudsproceduren ved indgåelse af aftaler under de to programmer, - kravet om at sikre en opfølgning og en systematisk og forudgående evaluering før enhver afgørelse om fornyelse af hvert program, - nødvendigheden af at forbedre koordineringen mellem parterne i hver sag, - sikkerhed for, at de undersøgelser, der udføres, følges af konkrete aktioner, især i forbindelse med TACIS. Rådet forventer endelig, at Kommissionen forelægger forslag til forbedring som led i gennemførelsen af de to programmer samt en rapport om forvaltningen af de eksterne delegationers personale. Kommissionens svar a) TACIS 1. Kommissionen overholder nøje de udbudsprocedurer, der er fastsat i Tacis-forordningerne og de finansielle forordninger. Der gælder følgende regler: - Tjenesteydelseskontrakter: • underhåndsaftaler op til 150 000 ECU 85 • underhåndsaftaler efter uformel konsultation for kontrakter mellem 150 000 ECU og 300 000 ECU • begrænset udbud over 300 000 ECU (200 000 ECU, når den nye Tacis-forordning træder i kraft). - Indkøbskontrakter: • underhåndsaftaler efter uformel konsultation op til 50 000 ECU • offentligt udbud over 50 000 ECU. 2. Kommissionen er i gang med at forberede iværksættelsen af en gennemgribende og udtømmende evaluering af Tacis-programmet og dets resultater indtil nu, der skal tjene som grundlag for fremtidige beslutninger om at videreføre programmet. 3. Koordineringen mellem alle de parter, der deltager i gennemførelsen af programmet, er blevet forbedret løbende. Tacis foretager nu en aktiv koordinering med medlemsstaterne, EBRD, IFF erne og andre donorer i forskellige formelle og uformelle fora. 4. Lige da programmet var blevet indført, var der et reelt behov for en grundig analyse af de faktiske forhold i Tacis-landene. Men nu kan Tacis bygge videre på den viden, der er indhøstet i den første periode, og fokuserer mere på sit egentlige formål, nemlig faglig bistand og overførsel af europæisk knowhow til partnerlandene. Kun inden for specifikke faciliteter skal Tacis systematisk finansiere (præinvesterings)undersøgelser, f. eks. inden for rammerne af samarbejdet med EBRD under "Bangkok faciliteten". I dette særlige tilfælde skal det bemærkes, at 74% af de undersøgelser, der blev finansieret af Tacis i 1995, var knyttet til et konkret investeringsprojekt. b) PHARE For at begrænse antallet af kontrakter og administrationen for både partnerlandet og Kommissionen har den oprettet 13 sektorrammekontrakter, hvis udnyttelse i princippet kommer til at andrage under 300 000 ECU. Hvis rammekontrakterne i specielle tilfælde ikke kan udnyttes, kan der indgås en direkte aftale, normalt efter et uformelt samråd, om kontrakter på indtil 50 000 ECU. Alle øvrige udbud skal overholde artikel 118 og publiceres derfor først over Internet, hvorefter der foretages en officiel prækvalifikation. På dette grundlag opstilles listen. Der er udarbejdet en ny kontrol- og evalueringshåndbog for Phare-programmet. Ifølge denne skal der hvert år foretages en gennemgang af hvert sektorprogram, og på grundlag heraf træffes der beslutning om 86 yderligere finansiering til den pågældende sektor. Phare-forvaltningsudvalget vil lage hensyn lil disse undersøgelser, inden den udtaler sig om Kommissionens finansieringsforslag. c) Forvaltning af de eksterne delegationers personale Den ønskede rapport findes nedenfor i den del, der vedrører bemærkningerne om driftsbevillingerne for De Europæiske Fællesskabers institutioner og organer. KAPITEL 11 SAMARBEJDE MED UDVIKLINGSLANDE OG TREDJELANDE (BORTSET FRA LANDENE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA) (RÅDET) Revisionsretten koncentrerer sig i dette kapitel om resultaterne af kontrollen med lovligheden og den formelle rigtighed af udgifter afholdt i forbindelse med programmerne til støtte for strukturtil pasningerne i Middelhavslandene. Rådet - anmoder Kommissionen om at følge Revisionsrettens anbefaling om at foretage en budgetmæssig analyse for hvert land, idet Kommissionen sikrer sig, at den valgte budgetstrategi er forenelig med det iværksatte tilpasningsprogram; - opfordrer Kommissionen til at overveje en bedre anvendelse af de menneskelige ressourcer for at forbedre betingelserne for gennemførelse og tilrettelæggelse af tilsynet med disse støtteprogram mer. Kommissionens svar Omfordelingen af visse ansvarsområder til direktoratet for ressourcer i overensstemmelse med SEM 2000 giver mulighed for at rationalisere ansvaret inden for de operative direktorater. Når de tekniske kontorer (herunder de nyoprettede kontorer for økonomisk samarbejde, som tidligere bl. a. tog sig af denne opgave) fritages for at udføre det finansielle og administrative arbejde med tildeling og indgåelse af kontrakter, vil de kunne påtage sig en ledende rolle for projekter inden for deres respektive ansvarsområder gennem hele projektforløbet (hvilket stemmer overens med den "task management approach", som anbefales i den nylige interne revision). Dette vil så give de geografiske kontorer mulighed for at udføre deres politiske rolle og koordincringsrolle over for partnerlandene mere effektivt. Det skal bemærkes, al der er blevet oprettet en ny økonomstilling for Maschrek-kontoret og en økonomstilling for Maghreb. Det er ligeledes blevet besluttet at inddrage GD IPs tjenestegrene i denne problematik. Endelig er del blevel besluttet al øge koordineringen med IMF og Verdensbanken. Med hensyn lil 1996 har Budgetmyndigheden på Kommissionens anmodning besluttet at afsætte 3% al de disponible bevillinger til Middelhavslandene til udarbejdelse, opfølgning og evaluering af de projekter og programmer, Fællesskabet finansierer i disse lande. 87 KAPITEL 13 KOMMISSIONEN (PERSONALE- OG DRIFTSUDGIITER I FORBINDELSE MED EUROPA-KOMMISSIONENS DELEGATIONER) FINANSIEL OG ADMINISTRATIV FORVALTNING AF AKTIVERNE (FORSKNINGSOMRÅDET IKKE MEDTAGET) (RÅDET) Revisionsretten konstaterer forskelle i delegationernes anvendelse af de vedtægtsmæssige og lokale bestemmelser, især for så vidt angår lokalt ansatte og den særlige ordning for det administrative og tekniske personale. Med hensyn til den decentraliserede lokale forvaltning har Revisionsretten påpeget visse svagheder eller mangler, især med henblik på de nye bestemmelser i finansforordningen vedrørende decentralisering. Revisionsretten finder det ligeledes nødvendigt at tilpasse strukturen af delegationernes løbende mængde- og værdifortegnelser. Rådet noterer sig, at Kommissionen er i færd med at følge Revisionsrettens anbefalinger op, og opfordrer den til at fortsætte sin indsats. Det understreger, at det anser det for meget vigtigt, at reglerne i tjenestemændenes vedtægt og i ordningen for lokalt ansatte i Kommissionens delegationer nøje følges. Rådet ønsker en rationali sering af pcrsonaleforvaltningen. Kommissionens svar a) Forvaltningen af de eksterne delegationer - Bestemmelserne om ansættelsesvilkår for lokalt ansatte Siden begyndelsen af august 1996 har 100 delegationer haft lokale bestemmelser. Kun enkelte delegationer i Centraleuropa og det tidligere Sovjetunionen (Albanien, Tjekkiet, Georgien mv. ) og de delegationer, hvor der er særlige problemer af administrativ (Algeriet) eller juridisk art (Kina, Canada, Japan mv. ), har endnu ikke sådanne bestemmelser. Tilsvarende er de lokale bestemmelser for visse kontorer, hvor der er ansat et meget begrænset antal medarbejdere (Belize, Tonga mv. ), endnu ikke helt færdige. - Den særlige ordning for det administrative og tekniske personale i visse delegationer Kommissionen ser fortsat på spørgsmålet og vil indføre bestemmelser, som er tilpasset til det lokale administrative og tekniske personale, der kommer fra Fællesskabet, i henhold til de retningslinjer, Revisionsretten har udstukket. Den vil tage hensyn til de bemærkninger om, at del er nødvendigt at rationalisere personaleadministrationen, der blev fremsat af Rådet den 11. 3. 1996 i forbindelse med dechargen. 88 - Fastsættelse af løntrin ved første indplacering og ved ændring af indplaceringen af lokalt ansatte Den procedure for kontrol med indplaceringerne, som er blevet indført på foranledning af Revisionsrettens bemærkninger (se Kommissionens svar på punkt 13. 16), er nu taget i brug. Den skal tvinge de lokale administratorer til at være mere omhyggelige ved gennemgangen af tildelingen af løntrin. - Lobende mængde- og værdifortegnelser • Alle delegationerne har nu fremsendt deres fortegnelser til hovedsædet på edb. Oplysningerne kontrolleres, inden de medtages i status. • Ved hjælp af edb-programmerne kan man nu i hovedsædet udskille de løsøregenstande, der har en værdi, der ligger under den forskriftsmæssige grænse på 350 ECU. • Der mindes jævnligt om kasseringsprocedurerne, og overholdelsen kontrolleres på stedet under tjenesterejser til delegationerne. Derimod må Kommissionen fastholde, at den ikke er i stand til at efterkomme Revisionsrettens bemærkning om lokalisering af løsøre i delegationerne. For at undgå en konstant ajourføring af fortegnelserne sendes disse til hovedsædet for hver af delegationens bygninger (og ikke for hvert lokale). - Tjenestebiler • De nye bestemmelser om anvendelsen af tjenestebiler og privatbiler til tjenestebrug trådte i kraft den 15. juli 1996. • Kontrollen med chaufførernes overarbejde er blevet skæipet. Medarbejderne opfordres til at benytte sig af alternative muligheder (f. eks. lufthavnsbusser, når de skal til og fra lufthavnen). - Administration af årlig ferie • Den indsats, der er gjort for at nedbringe antallet af feriedage, der overføres fra det ene år til det næste, har givet opmuntrende resultater: - overførsler fra 1993 til 1994: 240 tjenestemænd - overførsler fra 1994 til 1995: 275 tjenestemænd - overførsler fra 1995 til 1996: 204 tjenestemænd. Stigningen er nu blevet bremset. Sammen med en strammere planlægning og en mere indgående analyse af begrundelserne for overførsel har denne indsats givet Kommissionen mulighed for at gøre ferieadininistrationen mere effektiv. 89 • Derimod er indførelsen af edb-programmet for kontrol med ferierne blevet forsinket. Systemet er ved at blive lavet om. - Boliger Der er nu indgået aftaler med de fleste af de tjenestemænd, der bor i en bolig, der er lejet af eller ejes af Kommissionen. I de resterende tilfælde er der tale om særlige lokale forhold. b) Forvaltning af aktiverne (forskningsområdet ikke medtaget) Kommissionen indledte i begyndelsen af 1995 en gennemgribende reform af forvaltningen af aktiverne. Reformen vedrører såvel udarbejdelsen af en fuldstændig fysisk fortegnelse over aktiverne som indførelsen afnye regler og bestemmelser for forvaltningen, som fremover skulle gøre det muligt at forvalte aktiverne bedre. kl Mængde- og værdifortegnelsen, der var færdig i juni 1996, omfatter alle Kommissionens løsøregenstande i hovedsæderne i Bruxelles og Luxembourg. Registreringen omfattede 68 bygninger i Bruxelles og 13 bygninger i Luxembourg, hvor man opførte henholdsvis 314 238 og 81 482 løsøregenstande i fortegnelsen. Der er ved denne lejlighed blevet indført en ny identificeringsteknik, hvor der anvendes stregkoder og optiske læsere, så oplysningerne i edb-fortegnelsen fremover kan anvendes hurtigt og pålideligt. Fejlprocenten for denne fuldstændige fysiske fortegnelse er under 1 %o og må derfor betragtes som acceptabel. Databasen for fortegnelsen, SYSBIEN, ajourføres nu ud fra resultaterne af opgørelsen over aktiver. Afstemningen af oplysningerne ventes afsluttet senest den 31. 11. 1996. Afstemningen vil blive fulgt op med en række mere begrænsede tiltag, som vedrører bestemte sektorer og tjenestesteder, såsom: • transporttjenesten • kontorerne i EU • Kommissionens kontorer i Strasbourg. Behandlingen af ca. 100 000 dossierer ventes afsluttet inden den 31. 12. 1996; det vil derefter være muligt at give kontrolmyndigheden nøjagtige og pålidelige tal for de eksisterende aktiver. B/ Forvaltningen af fortegnelsen er genstand for den anden del af reformen. For at sikre, at de oplysninger, der er kommet frem takket være den fysiske opgørelse over aktiverne, bliver ved med at være pålidelige, har Kommissionen besluttet: • at indføre en ny fortegnelsesforordning • al ændre principperne og procedurerne for forvaltning af fortegnelsen. 90 nye fortegnelsesforordning Den 21. 12. 1995. vedtaget Gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning er ved at blive udarbejdet og skulle gøre det muligt at decentralisere fortegnelsen over aktiverne fra og med den 1. 1. 1997. af Kommissionen blev den Kontrollen med, at oplysningerne i fortegnelsen er pålidelige, kommer til at foregå ved, at der regelmæssigt i bl. a. finansforordningen, ifølge hvilken der skal foretages en fysisk opgørelse hvert tredje år. i overensstemmelse med bestemmelserne fysiske opgørelser foretages I praksis vil opgaven med at foretage en fysisk opgørelse blive delt op, således at man hver måned foretager en eller flere opgørelser. 91 RELEVANTE SÆRBERETNINGER Særberetning nr. 3/94 om iværksættelse af interventionsforanstaltninger inden for rammerne af den fælles markedsordning for oksekød (RÅDET) Rådet har udtrykt ønske om, at Kommissionen evaluerer den fælles markedsordnings interventionsordning, når reformen er fuldt ud gennemført. Det har også opfordret Kommissionen til at gennemgå, hvilke foranstaltninger der endnu skal træffes med hensyn til lagerstyring, og at forelægge alle relevante forslag herom. Kommissionens svar Der er ikke benytiet offentlige interventioner i oksekødssektoren i perioden fra december 1993 lil mails 1906. Denne periode er blevet brugt lil al forbedre reglerne for, hvordan denne ordning fungerer, bl. a. under hensyntagen til de bemærkninger, Revisionsretten fremsatte i sin særberetning nr. 3/94. Siden da har del været nødvendigt at genåbne de offentlig opkøb på grund af tien krise, oksekødssektoren er ude i efter offentliggørelsen af oplysninger om, al der er risiko for, at bovin spongiform enccphalopati (BSE) kan overføres til mennesker. Det er endnu for tidligt at vurdere, hvordan interventionsordningen har fungeret (opkøbs- og salgsbetingelser, lagerforvaltning), siden opkøbene blev genoptaget i april 1996. Det skal bemærkes, at de usolgte lagre på det tidspunkt (pr. 31. 3. 1996) begrænsede sig til 8 000 ton (slagtevægtsækvivalens), hvoraf hovedparten befinder sig i Det Forenede Kongerige (lagersituationen fremgår af vedlagte tabel). 92 OKSEKØD OPLYSNINGER I HENHOLD TIL ARTIKEL 27 I FORORDNING (EØF) NR. 859/89 INTERVENTIONSKØB OG -SALG SITUATIONEN ULTIMO MARTS 1996 BILAG USOLGTE LAGRE PR. 31. 12. 1995 OPKØB FRA 1. 1. 1996 SALG FRA 1. 1. 1996 USOLGTE LAGRE PR. 31. 03. 1996 KØD MED BEN * BELGIEN DANMARK TYSKLAND GRÆKENLAND SPANIEN FRANKRIG IRLAND ITALIEN LUXEMBOURG NEDERLANDENE FOREN. KONGERIGE I ALT SLAGTEVÆGTS- ÆKVIVALENS - 3 - - - - - - - - - 3 3 Revideret KØD UDEN BEN - 68 - - - - 36 345 - - 5. 072 5. 521 8. 119 I ALT I ALT HERAF TIL UDBENING - 71 - - - - 36 345 - - 5. 072 5. 524 8. 122 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - KØD UDEN BEN - 10 - - - - 30 - - - 65 105 154 KØD MED BEN - 3 - - - - - - - - - 3 3 KØD UDEN BEN - 58 - - - 6 - 345 - - 5. 007 5. 416 7. 965 I ALT - 61 - - - 6 - 345 - - 5. 007 5. 419 7. 968 KØD MED BEN - - - - - - - - - - - - 154 93 Særberetning nr. 4/94 om bymiljø (RÅDET) Revisionsretten bemærker navnlig, at aktionerne på området bør indgå i den langsigtede bymiljøplanlægning, at projekterne er upræcise med hensyn til, hvilke aktiviteter der skal udføres, og at man bør forbedre konsultationen mellem tjenestegrenene, således at det undgås, at man spreder sig for meget. Den anbefaler specielt, at aktionerne koordineres effektivt på både EF-plan og lokalt plan, og at Kommissionen udfører hver aktion præcist og systematisk. Rådet anmoder Kommissionen om at tage hensyn til Revisionsrettens bemærkninger. Kommissionens svar Kommissionen anerkender den stigende betydning, bydimensionen har i en række af Fællesskabets programmer og initiativer. Der blev derfor i begyndelsen al 1995 nedsat et tværtjenstligt udvalg for byanliggender, som mødes regelmæssigt for at forbedre koordineringen af Fællesskabets foranstaltninger. Med hensyn til koordineringen pa lokalt plati kan man f. eks. nævne den bestemmelse, der er medtaget i indkaldelsen af forslag til nye pilotprojekter i byerne, som blev offentliggjort i EFT nr. 95/C 319/06 af 30. 11. 1995. "Forslagene kan vedrøre en hvilken lokale myndigheders som helst aktivitet, som henhører under de deltagende ansvarsområde, forudsat at de foreslåede aktioner indgår som en nødvendig bestanddel i en integreret, innovativ, socioøkonomisk strategi, der er godkendt af det lokale partnerskab og tager sigte på at løse specifikke, veldefinerede bymæssige problemer eller at hindre fremtidige problemer i at opstå. " Særberetning nr. 3/95 om iværksættelse af interventionsforanstaltninger inden for rammerne af den fælles markedsordning for fåre- og gedekød (RÅDET) Revisionsretten anbefaler bl. a. , at der indføres en forbedring af de statistiske data med hensyn til deres kvalitet og fremsendelsesfrister, en mere pålidelig metode til registrering af markedspriserne, en styrkelse af kontrollen af præmierne og en styrkelse af medlemsstaternes kontrol af privat oplagring; at Kommissionen undersøger alternativer til den nuværende ordning, især med henblik på i højere grad at orientere den hen imod støtte til producenter i ugunstigt stillede områder samtidig med en revision af begrebet ugunstigt stillet område med hensyn til følgerne for præmierne, samt at Kommissionen undersøger muligheden for at ophæve ordningen for opfedning til tunge slagtekroppe. 94 Rådets kompetente instanser har gennemgået Revisionsrettens beretning; Rådet opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til konklusionerne i denne gruppes beretning. Kommissionens svar Kommissionen har noteret sig henstillingerne til medlemsstaterne med hensyn til forbedring af de statistiske datas kvalitet og fremsendelsesfrister og om styrkelse af kontrollen af privat oplagring. Kommissionen har til gengæld ikke til hensigt at foreslå Rådet at ophæve ordningen for opfedning til tunge slagtekroppe, som er resultatet af et vanskeligt forlig i Rådet; Kommissionen vil dog bestræbe sig på inden begyndelsen af næste produktionsår at forbedre forvaltningen af systemet gennem tilpasninger, som skal gøre kontrollen mere effektiv. Med hensyn til henstillingen om at orientere præmieordningen hen imod støtte til producenter i ugunstigt stillede områder kan Kommissionen tilslutte sig flerlallel af medlemsstaterne, som ikke er enige i denne henstilling. Særberetning nr. 4/95 om forvaltningen af udgifter afholdt i Portugal over EUGFL, Udviklingssektionen, fra 1988 til 1993 (RÅDET) Rådet noterer sig de kompetente portugisiske myndigheders ønske om i samarbejde med Kommissionen at forbedre de interne procedurer for forvaltningen af de programmer, der finansieres på området, samt kontrollen og tilsynet hermed. Kommissionens svar 1. 2. 3. Denne beretning er resultatet af en særlig revisionsopgave, som Revisionsretten udførte i perioden juni-november 1994, efter at den i februar 1994 var blevet anmodet herom af formanden for Europa-Parlamentet. I beretningen påpeges der en række svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemet og en række enkeltslående forhold, som Revisionsretten betragter som uregelmæssige. Kommissionen har gjort brug af sin svaret og har afvist visse af Revisionsrettens anbringender. I andre situationer har Kommissionen derimod forpligtet sig til at identificere de pågældende tilfælde, drøfte dem med Portugal og om nødvendigt træffe korrigerende foranstaltninger. Som opfølgning af denne forpligtelse er der blevet foretaget en brevveksling med de portugisiske myndigheder, og der er blevet afholdt et møde i Lissabon med deltagelse af de organer, der har ansvaret for forvaltningen af EUGFL-udgifterne. 4. Der er d raize t føluende slutkonklusioner: 95 4. 1. Med hensyn til fordelingen af forvaltnings- og kontrolfunktionerne mellem de forskellige organer retter de ændringer, der blev indført ved ministeriel beslutning "Despacho 32/96" og "Despacho 33/96" af 3. april 1996 og "Portaria 130/96" af 24. april 1996 op på forholdene, idet de klart definerer hvert enkelt organs beføjelser. Kommissionen vil nøje kontrollere gennemførelsen af disse bestemmelser og deres effektivitet. 4. 2. Revisionsretten anfører, at udvælgelsen af projekter i forbindelse med flere forskellige programmer ikke i tilstrækkelig grad tog hensyn til de reelle afsætningsmuligheder for de pågældende produkter. Selv om kravene i Portugal svarer til kravene i de øvrige medlemsstater, er man her gået endnu videre, idet man har indført strengere parametre og markeds- og afsætningsundersøgelser for de vigtigste projekter i forbindelse med forarbejdning og salg af landbrugs- og skovbrugsprodukter. En del af de af Revisionsretten omtalte problemer skyldtes uforudsigelige udviklinger på det portugisiske marked, eller at Portugal var blevel medlem al EU og markederne hurtigt var blevet åbnel for konkurrence som led i det indre marked. Det er vigtigt at være meget opmærksom på dette problem ved fremtidige udvidelser af EU. 4. 3. Med hensyn til udvælgelseskriterierne vedrørende produktionskapaciteten inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 866/90 har de portugisiske myndigheder bevist, at der for hvert samfinansieret slagteri er blevet nedlagt en tilsvarende slagtekapacitet. Under alle omstændigheder blev de projekter, Revisionsretten omtaler, godkendt inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 355/77, inden forordning (EØF) nr. 866/90 og de kriterier, der er fastlagt i Kommissionens beslutning 90/342/EØF af 7. juni 1990 trådte i kraft. Der er således ikke tale om uregelmæssigheder. 4. 4. Punkt 3. 2. 7 i beretningen vedrører meget store forsinkelser for visse af formidlingsorganets udbetalinger til modtagerne. I de tre tilfælde, Revisionsretten omtaler, forholder det sig ganske rigtigt således, men der er tale om undtagelsestilfælde. Med hensyn til det omtalte andelsforetagende skal man tage hensyn til den tid, der er nødvendig, for at anmodningen kan udformes korrekt, og for at det kan kontrolleres, om forskudsansøgningen er juridisk korrekt. Med hensyn til det andet tilfælde skyldes forsinkelsen budgetvanskeligheder i den selvstyrende region Madeira. Hvad angår landbrugsuddannelsescentret, er den forsinkede udbetaling i anvendelsen af prisrevisionsformlen. Forsinkelserne skyldes tekniske blokeringer i byggedelen, som var pålagt af bystyret. ikke skyld 4. 5. Punkt 3. 3. 3 i beretningen Revisionsretten anfører, at Portugal inden for rammerne af PEDAP har finansieret udgifterne til grupper, der beskæftiger sig med sundhedsbeskyttelse, med 85% det sjette finansieringsår. I betragtning af, at støttemodtagerne fra og med det sjette år skal betale 20% af de støtteberettigede udgifter, synes kritikken 96 så en række projekter bringes at være begrundet. Det pågældende tilfælde, som er et resultat af justeringen af referenceåret, i overensstemmelse med kalenderåret, er imidlertid i overensstemmelse med lovgivningen, idet disse yderligere offentlige udgifter er fratrukket de endelige anmodninger om godtgørelse. De er således fuldt ud afholdt over Portugals budget. 4. 6. Punkt 3. 3. 4 i beretningen Med hensyn til de grupper, der beskæftiger sig med sundhedsbeskyttelse, fastslår Revisionsretten endvidere, at den moms, der kunne refunderes, i flere tilfælde på grund af den forvirring, der herskede med hensyn, hvilket momssystem disse støttemodtagere hørte ind under, var blevet inkluderet i de støtteberettigede udgifter. Efter en udtømmende gennemgang, som Kommissionen havde anmodet om, bekræftede de portugisiske myndigheder, at alle situationerne, hvor momsen var med egnet som støtteberettiget, var baseret på, at støttemodtagerne ikke havde mulighed for at få momsen refunderet. 4. 7. Punkt 8. 2. 2 og 8. 2. 3 i beretningen ikke Det anføres, at den tjeneste, der skulle altestere, at landbrugsaktiviteten var støtteansøgernes væsentligste rådede over pålidelige indtægtskilde, oplysninger. Det samme gælder kravet om, at de pågældende skal have den nødvendige uddannelse eller erfaring. Situationen giver ganske rigtigt anledning til kritik, men de portugisiske myndigheder har vist, at de er indstillet på at forbedre systemet, ved at indføre strengere krav, vedtage nye lovgivningsmæssige rammer og især skærpe den efterfølgende kontrol, som det allerede var tilfældet i forbindelse med den anden fællesskabsstøtteramme. 4. 8. Punkt 8. 2. 4 i beretningen Revisionsretten har konstateret, at Portugal har finansieret mere end to projekter pr. seksårsperiode med nationale bevillinger. I henhold til den portugisiske lovgivning kan en støttemodtager ganske rigtigt indsende mere end to projekter i den pågældende periode, hvis blot der er tale om en anden bedrift. hensyn til de Med henblik på der udligningsgodtgørelserne, vil den endelige gennemførelse af systemet med integreret kontrol i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 3887/92 gøre det muligt at forbedre kontrollen. anmeldt med arealer, er 4. 9. Punkt 8. 2. 6 i beretningen På grund af støttemodtagernes manglende overholdelse af betingelserne for udbetaling al" fællesskabsstøtte til fire projekter anføres det, at den udbetalte fællesskabsstøtte bør tilbagebetales. I forbindelse med et af disse projekter har Portugal i stedet for at foretage en inddrivelse omdannet fællesskabsstøtten til national støtte, da projektet fortsat overholder betingelserne for national støtte. 97 De portugisiske myndigheder skal indsende yderligere oplysninger om de øvrige tilfælde, før de kan afsluttes. 4. 10. Punkt 9. 2. 8, 9. 2. 9 og 9. 2. 10 i beretningen ligger uden Revisionsretten påpeger, at visse projekter, der for de interventionsområder, der er fastlagt i programmet, har fået støtte i forbindelse med det operationelle program vedrørende støtte til landbrugere ramt af ugunstige vejrforhold. Når bortses fra betragtningerne om, hvorvidt selve udgifterne er støtteberettigede, har Portugal fremlagt et program til godkendelse, som den nordlige del al landet ikke indgår i. Efter godkendelsen af programmet udvidede en ministeriel beslutning interventionsområdet til også at omfatte en række enkeltstående tilfælde, som befandt sig i andre områder. Kommissionen mener ikke, at de udgifter, der svarer til disse projekter, er støtteberettigede, og de vil blive fradraget i den endelige anmodning om udbetaling al restbeløbet for programmet. 4. 11. Punkt 9. 2. 11 i beretningen Inden for rammerne af det operationelle program vedrørende udvikling i landdistriktet Mira er to store projekter, som tegner sig for ca. 60% af støtten til programmet, slået fejl. Formidlingsorganet har anlagt retssag for at inddrive den udbetalte støtte og skal holde Kommissionen underrettet om udviklingen i sagen. 4. 12. Punkt 9. 2. 12 til 9. 2. 16 i beretningen det punkter program vedrører operationelle Disse vedrorende skovbrugsforanstaltninger. Skovbrugsinstituttet, som er støttemodtager under et offentligt beplantningsprojekt, har været udsat for et forsøg på bedrageri fra en privat virksomhed under medvirken af en af dets embedsmænd. Virksomheden forsøgte på grundlag af falske erklæringer at få udbetalt hele støttebeløbet uden at udføre arbejdet. Skovbrugsinstituttet vil selv rette op på situationen og vil indbetale det uberettiget udbetalte beløb til formidl ingsorganet. Kommissionen kontrollerer, at denne inddrivelse medregnes i restbeløbet for EUGFL- finansieringen for programmet. Formidlingsorganets og de øvrige kontrolorganers kontrol med denne sektor er blevet skærpet. 98 OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER LEDSAGER RÅDETS HENSTILLING AF 11. MARTS 1996 OM DECHARGE TIL DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE FOR REGNSKABSÅRET 1994 99 (RÅDET) Revisionsretten bemærker ligesom i sine tidligere beretninger, at instituttet må fortsætte med at indføre procedurer, der er i overensstemmelse med finansforordningen, bl. a. med hensyn til næsten systematisk anvendelse af udbetaling af forskud, før de er påtegnet af finansinspektøren, overførsler mellem forskellige afsnit i budgettet, adskillelse af i regnskabsførerens bevillingsfremførslernes størrelse, bl. a. med hensyn til afsnit 3, hvilket bringer overholdelsen af princippet om etårige budgetter i fare og betyder, at de pågældende fremforsier underudnyttes det følgende år. og de anvisningsberettigedes funktioner og stigningen Rådet har noteret sig Revisionsrettens bemærkninger og instituttets svar og bemærker, at instituttet allerede har vedtaget en række af de foranstaltninger, Revisionsretten ønsker. Rådet anbefaler, at instituttet i løbet af 1996 også følger Revisionsrettens øvrige bemærkninger op. Det påpeger desuden, at de af Revisionsretten omtalte overførsler ikke er udelukket af de nugældende bestemmelser. Instituttets svar Adskillelse af regnskabsførerens og den anvisningsberettigedes funktioner Det vil være muligt at adskille regnskabsførerens og den anvisningsberettigedes opgaver, efter at instituttet har fået leveret et nyt edb-regnskabssystem, som forventes at være i brug i 1997. Fremførsler Det skal bemærkes, at fremførslerne foretages i fuld overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, litra d), i instituttets finansforordning. Udbetaling af forskud Se instituttets svar på Parlamentets bemærkninger. Retsgrundlaget for overførsler Se instituttets svar på Parlamentets bemærkninger. 100 OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER LEDSAGER RÅDETS HENSTILLING AF 11. MARTS 1996 OM DECHARGE TIL DET EUROPÆISKE CENTER FOR UDVIKLING AF ERHVERVSUDDANNELSF (CEDEFOP) FOR REGNSKABSÅRET 1994 (RÅDET) Centret understreger, at det takket være en strammere forvaltning har kunnet nedbringe den del af de disponible bevillinger, der annulleres ved udgangen af regnskabsåret eller fremføres til det følgende regnskabsår; udnyttelsesgraden for de endelige bevillinger for 1994 inden for regnskabsåret er således blevet forbedret. Rådet minder om de forpligtelser, Kommissionen har indgået, idet denne under drøftelserne meddelte, at den var villig til at støtte centrets bestræbelser på at følge Revisionsrettens bemærkninger op, og det opfordrer Kommissionen og centret til at gore alt, hvad de kan, for hurtigst muligt at sikre, at centret snarest kommer til at fungere godt og på den bedst mulige måde kan udføre de opgaver, det har fået pålagt, samtidig med at budget- og finansforvaltningen fungerer effektivt. Det mener, at de overførsler mellem forskellige afsnit, som Revisionsretten har omtalt, ikke er udelukket af finansforordningen for centret. Centrets svar Kommissær Edith Cresson deltog i marts 1996 i et seminar med bestyrelsen, hvor hun understregede de retningslinjer, CEDEFOP skal følge. Der er på hvert bestyrelsesmøde siden marts 1996 truffet en række beslutninger, som skal forbedre CEDEFOP's rentabilitet, som allerede er blevet bedre på trods af. at personalet i Thessaloniki er begrænset. Beslutningerne om bl. a. revitalisering af centret, fastsættelse af prioriteter på mellemlang sigt og forbedring af ydelsernes kvalitet forventes at give resultater snart. 102 ISSN 0254-1459 KOM(97) 48 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 Katalognummer : CB-CO-97-046-DA-C ISBN 92-78-15628-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg [OZ