title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 244/97, annettu 10 päivänä helmikuuta 1997, Kiinasta peräisin olevaa valkosipulia koskevien tuontilupien antamisesta


title: EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/97 (1997. gada 10. februāris), ar ko groza EEZ līguma VI pielikumu (Sociālais nodrošinājums)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
claim
migrant worker
social security

formats: html pdf print

text: 11/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 225 21997D0327(03) 27. 3. 1997. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 85/67 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/97 (1997. gada 10. februāris), ar ko groza EEZ līguma VI pielikumu (Sociālais nodrošinājums) EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas pielāgots ar Protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekono- mikas zonas līgumu, turpmāk tekstā — “līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu, tā kā līguma VI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1996. gada 13. decembra Lēmumu Nr. 78/96 (1); tā kā līgumā jāiekļauj Eiropas Kopienu Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvās komitejas 1996. gada 31. maija Ieteikums Nr. 20 par savstarpēju atlīdzības pieprasījumu pārvaldības un nokārtošanas uzlabošanu (2), IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants EEZ līguma VI pielikumā pēc 47. a punkta (Ieteikums Nr. 19) pievieno šādu punktu: “47. b 396 X 0592: 1996. gada 31. maija Ieteikums Nr. 20 par savstarpēju atlīdzības pieprasījumu pārvaldības un nokārtošanas uzlabošanu (OV L 259, 12. 10. 1996. , 19. lpp. ). ” Ieteikuma Nr. 20 teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas pievienoti attiecīgajai šā lēmuma valodas versijai, ir autentiski. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā 1997. gada 1. martā, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. 4. pants Briselē, 1997. gada 10. februārī EEZ Apvienotās komitejas vārdā — priekšsēdētāja C. DAY (1) Vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī. (2) OV L 259, 12. 10. 1996. , 19. lpp


title: Reglamento (CE) n° 242/97 de la Comisión de 10 de febrero de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 2368/96 que introduce excepciones y modificaciones en el Reglamento (CEE) n° 2456/93 por el que se establecen disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) n° 805/68 del Consejo en lo relativo a la intervención pública

eurovoc_concepts:
Germany
beef
carcase
intervention policy
product quality

formats: html pdfa1b print


title: Komission asetus (EY) N:o 242/97,#annettu 10 päivänä helmikuuta 1997,#neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetusta asetuksesta (EY) N:o 2456/93 poikkeamisesta ja kyseisen asetuksen muuttamisesta julkisen intervention osalta annetun asetuksen (EY) N:o 2368/96 muuttamisesta #


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 240/97 af 10. februar 1997 om levering af blød hvede som fødevarehjælp

eurovoc_concepts:
Bangladesh
award of contract
common wheat
food aid


title: RÈGLEMENT (CE) N° 238/97 DE LA COMMISSION du 10 février 1997 modifiant le règlement (CEE) n° 1627/89 relatif à l'achat de viande bovine par voie d'adjudication

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality


title: REGLAMENTO (CE) N° 240/97 DE LA COMISIÓN de 10 de febrero de 1997 relativo a la entrega de trigo blando en concepto de ayuda alimentaria


title: Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om utvärderingen av Europeiska veckan mot cancer 1995 - Del I

eurovoc_concepts:
action programme
activity report
cancer
disease prevention
public awareness campaign

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION VOLUME I Bryssel den 10. 02 1997 KOM(97) 19 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN OM UTVÄRDERINGEN AV EUROPEISKA VECKAN MOT CANCER 1995 INNEHÅLL 0. 1. SAMMANFATTNING 1 -ii PRESENTATION AV 1995 ÅRS EUROPEISKA VECKA MOT CANCER 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 1. 6 Rättslig grund Tidigare teman Informationskampanjernas betydelse Den europeiska kodexen mot cancer Allmänna organisationsprinciper 1. 5. 1 Partnerskap med icke-statliga organisationer 1. 5. 2 Europeisk prägel, mervärde på gemenskapsnivå och subsidiaritetsprincipen 1. 5. 3 Professionalism Särdrag hos 1995 års vecka 1. 6. 1 Mål för kampanjen 1. 6. 2 Kampanjens positiva tonläge 1. 6. 3 Målgrupper 1. 6. 4 Typer av material 1. 6. 5 Verksamhetsnivåer H. KVANTITATIV ANALYS n. l Kampanjen riktad till allmänheten II. 1. 1 Spridning av affischer och broschyrer II. 1. 2 Kontakter med massmedia II. 1. 3 Reklamutrymme ÏI. 1. 4 Sammanfattning II. 2 Kampanjen riktad till allmänläkarna II. 2. 1 Utformning, tryckning och spridning av en broschyr n. 2. 2 Reklamutrymme Hl. KVALITATIV ANALYS III. l Kampanjen riktad till allmänheten III. 1. 1 III. 1. 2 i n. 1. 3 III. l. 4 Utvärderingsmetod Resultat på europeisk nivå Resultat land för land Sammanfattning IU. 2 Kampanjen riktad till allmänläkarna III. 2. 1 in. 2. 2 Utvärderingsmetod Hur broschyren mottagits och uppfattats. 2 2 2 3 4 5 5 5 6 7 7 7 8 8 9 10 10 10 10 11 12 12 12 14 14 15 15 16 17 18 19 19 19 ni. 2. 3 III. 2. 4 ÏII. 2. 5 Kännedom och uppfattning om kodexen. Mottagande av och uppfattning om annat material som använts i kampanjen Sammanfattning IV. UPPFÖLJNINGSVERKSAMHET V. BUDGET 20 20 21 21 23 1 O. 0. SAMMANFATTNING Inom ramen för programmet "Europa mot cancer" anordnas varje år under andra veckan i oktober, i nära samarbete med olika organisationer som bekämpar cancer i samtliga medlemsstater, en europeisk vecka mot cancer. 1995 års upplaga av denna informationskampanj inriktades på lanseringen av den reviderade versionen av Europeiska kodexen mot cancer. Denna kodex utgörs av tio enkla rekommendationer vilka förmedlar grundläggande information för att förebygga cancer. Den kampanj som genomfördes på europeisk nivå syftade till att informera allmänheten om det faktum att var och en har möjlighet att själv minska risken av att drabbas av cancer, att uppmuntra till ett mer välbalanserat levnadssätt och att öka medvetenheten om nyttan av tidig diagnos. För att uppnå dessa mål riktade man sig till allmänheten såväl direkt som indirekt, genom den viktiga informationskanal som allmänläkarna utgör. För denna vecka tryckte de cancerbekämpande organisationerna upp 6,7 miljoner exemplar av det gemensamma europeiska material (affischer och broschyrer) som kommissionen tillhandahöll. Genom de kontakter med massmedia som samordnades inom ramen för programmet skedde 172 miljoner kontakter med Europas medborgare (112 miljoner genom tidningsartiklar, minst 60 miljoner kontakter genom TV- och radioprogram). Till dessa kommer nära 172 miljoner kontakter som skett genom det reklamutrymme som europeiska tidningar (37 miljoner kontakter) och TV-stationer (135 miljoner kontakter) ställt till gratis förfogande för programmet. Det mediatryck som på så sätt skapades, tillsammans med de många evenemang som inflytande på organisationerna anordnade under veckan, unionsmedborgarnas kunskaper om förebyggande av cancer. Vid kampanjens slut hade antalet européer som tror på möjligheten att förebygga cancer ökat med över 20 miljoner. Dessutom hade kunskapen om olika riskfaktorer (kost med för litet frukt, grönsaker och spannmål, alltför fet mat, överdrivet alkoholbruk, brist på fysisk aktivitet, rökning) ökat efter kampanjen. fick ett betydande 1995 års europeiska vecka mot cancer bidrog även till att göra gemenskapens verksamhet på folkhälsoområdet mer synlig, eftersom 24% av européerna uppger att de hört talas om en europeisk vecka mot cancer, samt 12% (spontan igenkänning) respektive 24% (igenkänning med hjälp) uppger att de känner till den europeiska kodexen mot cancer. Under veckan fick nära nog samtliga allmänläkare i unionen (321 000) en broschyr om europeiska kodexen mot cancer som utgivits genom programmets försorg. En telefonenkät bland allmänläkarna visar att denna broschyr fatt ett mycket positivt mottagande (87,6% av de läkare som kom ihåg att de fatt broschyren tyckte att den var välgjord, 77,5% ansåg att den var mycket eller ganska användbar). Följaktligen kan man vänta sig att allmänläkarna kommer att på ett bättre sätt integrera rekommendationerna om förebyggande av cancer i sitt dagliga arbete. I. 1. 2. 3. PRESENTATION AV 1995 ÅRS EUROPEISKA VECKA MOT CANCER Denna rapport syftar till att ge underlag för en kvantitativ och kvalitativ utvärdering av den europeiska dimensionen av 1995 års europeiska vecka mot cancer. Informationen förmedlas i enlighet med de krav på insyn som ställs på kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter. 1. 1 Rättslig grund Den europeiska veckan mot cancer är en av de viktigaste delarna av den verksamhet som genomförs inom ramen för programmet "Europa mot cancer" gällande upplysning till allmänheten och hälsoundervisning. Därför är veckan en av de insatser som återfinns i bilagan till rådets beslut om antagande av en handlingsplan 1990-19941 till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av en handlingsplan 1996- 2000 för kampen mot cancer2 ("tredje handlingsplanen'") ("andra handlingsplanen") i bilagan samt förseningar under antagandeförfarandet På grund av betydande fattades Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av den tredje handlingsplanen först den 29 mars 1996. Således fanns ingen handlingsplan för programmet under 1995. Den rättsliga grunden för att anordna den europeiska veckan mot cancer (liksom övrig verksamhet som genomförts inom ramen för programmet under 1995) utgjordes följaktligen av kommentaren till budgetrubrik nr B3-43043. I denna kommentar anges bland annat att de medel som avsatts för programmet täcker "utgifter för åtgärder som avser information till och ökad medvetenhet hos allmänheten". I detta sammanhang bör man notera att anordnandet av europeiska veckan mot cancer inte givit upphov till några meningsskiljaktigheter under förfarandet för att anta den tredje handlingsplanen. 1. 2 Tidigare teman 4. Den europeiska veckan mot cancer äger rum varje år under den andra veckan i oktober. Sedan den andra handlingsplanen trädde i kraft har veckorna inriktats på följande teman: 1990 1991 1992 Tobak och alkohol. Tidig upptäckt och systematiska förebyggande undersökningar. Förebyggande åtgärder mot cancer på arbetsplatsen. Beslut fattat av rådet och av medlemsstaternas regeringsföreträdare 1990 om antagande av en handlingsplan 1990-1994 inom ramen för programmet cancer" (EGT nr L 137, 30. 5. 1990, s. 31). församlade i rådet den 17 maj "Europa mot Europaparlamentets och rådets beslut nr 646/96/EG av den 29 mars 1996 om antagande av en handlingsplan för kampen mot cancer inom ramen för verksamheten pä folkhälsoområdet (1996- 2000) (EGT nr L 95, 16. 4. 1996, s. 9). Europeiska unionens allmänna budget, EGT nr L 369, 31. 12. 1994. 2 1993: Passiv rökning. 1994: Positiva effekter av färsk frukt och grönsaker. Ytterligare information om dessa kampanjer återfinns i kommissionens rapport om utvärderingen av vidtagna åtgärder inom ramen för programmet mellan 1987 och 19924, i kommissionens rapport om genomförandet av programmet under 19935 samt i kommissionens rapport om genomförandet av den andra handlingsplanen6. 1. 3 Informationskampanjernas betydelse 5. 6. Det är allmänt vedertaget att ungefär 70% av dödsfallen på grund av cancer har sitt ursprung i individuella val gällande livsstil och miljö. Oberoende av de medicinska framsteg som görs, kan således en betydande minskning av cancerns konsekvenser och av dödligheten på grund av denna sjukdom endast uppnås om allmänheten kan övertygas att förändra vissa vanor och attityder. Människor måste således få tillgång till information som gör det möjligt för dem att välja en livsstil som i största möjliga utsträckning skyddar dem från risken att drabbas av vissa typer av cancer, även om denna risk aldrig helt kan uteslutas. Därför ges informationen till allmänheten stort utrymme i både den andra och den tredje handlingsplanen för programmet "Europa mot cancer". Förutom anordnandet av en årlig europeisk vecka mot cancer föreskriver den tredje handlingsplanen bland annat följande: Bättre spridning av och effektivitet hos budskapen om förebyggande av cancer. Stöd till nätverk för utbyte av information och erfarenheter avseende förebyggande av cancer. Främjande av kampanjer som har till syfte att informera och öka medvetenheten hos särskilda befolkningsgrupper. Främjande av projekt med europeisk dimension gällande förebyggande av cancer och särskilt kampen mot tobaksrökning. Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet om utvärderingen av effektiviteten av de åtgärder som vidtagits "Europa mot cancer" (1987-1992), KOM(93) 93 slutlig, 15. 3. 1993. samt Ekonomiska och sociala kommittén programmet inom ramen för Rapport från kommissionen tillrådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av programmet "Europa mot cancer" under 1993, KOM(94) 550 slutlig, 5. 12. 1994. Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförandet av den andra handlingsplanen (1990-1994), KOM(95) 356 slutlig, 18. 7. 1995. 8. 7 I en Eurobarometer-enkät som genomförts i de femton medlemsstaterna våren 1995 - och som presenteras mer utförligt i avsnitt III. l. i denna rapport - understryks behovet av att genomföra informationskampanjer om förebyggande av cancer. Denna enkät visar att 33% av Europas invånare inte tror på möjligheten att förebygga cancer. Denna andel överstiger 50% i vissa länder. Medvetenheten om de möjligheter som var och en har att minska risken att drabbas av cancer är alltså otillräcklig i Europa. De europeiska veckorna mot cancer syftar till att råda bot på denna brist på information. 1. 4 Den europeiska kodexen mot cancer som utnämndes Europeiska veckan mot cancer har varje år ett nytt tema som gäller förebyggandet av cancer. Temat för 1995 års vecka var att sprida den reviderade versionen av Europeiska kodexen mot cancer. Den första versionen av denna kodex utarbetades 1987 av cancerspecialistkommittén7 i januari 1986 vid kommissionen. Sedan dess har kommittén blivit programmets främsta vetenskapliga rådgivare. Denna kodex - tio enkla rekommendationer vilka förmedlar grundläggande budskap för att förebygga cancer - har blivit en grundsten för programmet. På denna grundsten vilar samtliga informationsåtgärder. Sedan den icke-statliga lanserades 1987 har kodexen spridits allmänt av organisationer som arbetar för att bekämpa cancer i medlemsstaterna. För att ta hänsyn till den vetenskapliga utvecklingen bad kommissionen det europeiska institutet för onkologi i Milano att utarbeta en reviderad version av denna text, samt en bilaga i vilken de vetenskapliga grundvalarna för var och en av de tio rekommendationerna presenteras. Detta institut samordnade en grupp europeiska experters arbete med vetenskapliga texter, vilket ledde fram till den nya versionen av kodexen. Kodexen godkändes av cancerspecialistkommittén i december 1994 (bilaga VI. 4). Syftet med 1995 års vecka var att sprida samtliga tio grundregler för förebyggande av cancer (se 1. 6. 1). Ledamöter i cancerspecialistkommittén under 1995: Prof VERONESI Prof. BLEEHEN Prof. BOON Prof VAN DER SCHUEREN Prof. DIEHL Prof. OVERGAARD Prof. ESTAPE Dr. GONZALEZ ENRIQVEZ Prof KLEIHUES Prof. PUJOL Prof. GARAS Dr. BUTTIMER Prof DICATO Prof KROES Prof. CONDE Prof E1NHORN Prof HOLM 1. 5 Allmänna organisationsprinciper 1. 5. 1 Partnerskap med ickestatliga organisationer 9. 10. riktade informationskampanjer För att genomföra till allmänheten är de cancerbekämpande organisationerna priviligierade samarbetspartner inom ramen för programmet. Dessa organisationer - vars roll behandlas både i den andra och den tredje handlingsplanen - har betydande resurser som gör det möjligt att fortsätta den europeiska kampanjen på nationell, regional och lokal nivå. Dessutom har de stor erfarenhet av att sprida budskap om förebyggande till allmänheten. De viktigaste partnerorganisationerna vid 1995 års vecka räknas upp i bilaga VI. 5. Kommissionens enheter samarbetar således med dessa organisationer redan när veckan utformas. Gruppen för europeiska företrädare för dessa organisationer kallades till möte tre gånger under 1995 inom ramen för programmet för att förbereda och utvärdera veckan. Denna grupp inrättade en arbetsgrupp som de enheter inom kommissionen som ansvarar för programmet knöt mycket nära till samtliga beslut om hur den övergripande strategin skulle utformas, vilka målgrupper kampanjen skulle riktas till samt vilka texter, slagord och bilder som skulle användas i kampanjmaterialet. Dessutom avgav arbetsgruppen - som informerar den större gruppen om hur det förberedande arbetet fortskrider - ett yttrande när den underleverantör som ålades ansvaret för kampanjens utformande och i förberedelserna för själva veckan är ett sätt att försäkra sig om att de förmedlar europeiska budskap och uppbådar sina resurser för detta under veckan. I. 5. 3. ). Organisationernas engagemang samordning valdes ut (se 11. Gällande den del av 1995 års kampanj som inriktades på allmänläkare (se II. 2) samarbetade man även inom ramen för programmet med den europeiska gruppen av företrädare för nationella allmänläkarorganisationer. 1. 5. 2 Europeisk prägel, mervärde på gemenskapsnivå och subsidiaritetsprincipen 12. Alltifrån utform andefasen underströk kommissionens enheter och organisationerna behovet av att företa en europeisk kampanj, utifrån ett gemensamt koncept och gemensamt material vars europeiska ursprung skulle vara tydligt. Inom ramen för programmet gäller det att visa den europeiske medborgaren att gemenskapen spelar en aktiv roll på folkhälsoområdet, särskilt vad gäller förebyggande av cancer. Denna roll består framför allt i att skapa synergi mellan de många olika verksamheter som bedrivs av nationella och regionala organisationer. För organisationerna handlar det om att dra nytta av det arbete som utförts på europeisk nivå och att visa att de är aktiva och erkända samarbetspartner - inte bara på nationell utan även på europeisk nivå - inom ramen för främjandet av en stor gemenskapsfråga, kampen mot cancer. 13. All den sakkunskap om förmedling till allmänheten av budskap om förebyggande i europeiska cancerbekämpande organisationer, kan genom som samlas 14. 15. 16. och genomförandet användas vid utformandet arbetsgruppen av de informationskampanjer som anordnas inom ramen för de europeiska veckorna mot cancer. Detta samordnade arbete gör det möjligt att göra betydande vinster jämfört med om nationella kampanjer skulle anordnas parallellt. Detta gäller inte bara de mänskliga resurserna, utan även de ekonomiska medlen. Vad gäller exempelvis affischer och broschyrer skiljer sig endast texten åt i de olika länderna. Bilderna är desamma och behöver således bara utformas och fotograveras en enda gång. Förutom de vinster som kan göras avseende mänskliga och ekonomiska resurser gör en kampanj på europeisk nivå det möjligt att öka effekterna av kampanjen för förebyggande. Det har bevisats att vissa evenemang ges mer uppmärksamhet, både av massmedia och av allmänheten, om de framstår som internationella. Världsdagen mot rökning och FN:s kvinnodag skulle säkert åtnjuta mindre publicitet om de vore nationella evenemang. Detta gäller även europeiska veckan mot cancer. Idén att medborgare i flera länder under en dag eller en vecka förenar sina ansträngningar för att främja en stor social fråga verkar mottas positivt av allmänheten och massmedia. De europeiska veckorna har en homogen framtoning i samtliga länder genom sin visuella identitet och innehållet i de budskap som framförs. Det finns dock utrymme för viss nationell anpassning, vilket återspeglar de skillnader som kan finnas inom hälsopolitiken. Inom ramen för 1995 års vecka lades till exempel olika noter till punkt 10 i den europeiska kodexen mot cancer8, för att beskriva den nationella politiken gällande bröstundersökningar. Konkret sett fördelades arbetet gällande 1995 års vecka mellan kommissionens enheter och organisationerna på följande sätt: Kommissionen förser sina partner med tryckfilmer för broschyrer och affischer. Tryckningen och spridningen av detta material åligger organisationerna, dock med ekonomiskt stöd inom ramen för programmet (se V. ). Kommissionens enheter står även, genom sin underleverantör, för en stor del av kontakterna med massmedia före och under veckan (se II. 1. 2. ) och försöker erhålla gratis reklamutrymme (se II. 1. 3 och II. 2. 2). Organisationerna å sin sida använder det gemensamma materialet när de anordnar en mångfald aktioner skolor, teaterföreställningar osv). utställningar, (seminarier, veckan besök under i 1. 5. 3 Professionalism 17. För att säkerställa kampanjens synlighet på europeisk nivå beslutade kommissionen att utnyttja en professionell reklambyrås tjänster. För att undersöka marknaden offentliggjordes ett allmänt anbudsförfarande i juni 19959. Bland 21 anbudsgivare valdes företaget EURO-RSCG ut i samråd med organisationernas arbetsgrupp. Valet skedde på grund av anbudets pris och kvalitet och även på "Kontrollera Dina bröst regelbundet. Delta i organiserade bröstundersökningsprogram om Du är över 50 år!". Se även 1. 4. EGT nr C 134, 1. 6. 1995. grund av att detta företag är väl etablerat i nästan alla medlemsstater. En sådan närvaro är nödvändig särskilt för att ha kontakt med massmedia i varje land. 18. Man bör notera att det kontrakt som tecknats med EURO-RSCG inte bara gäller utformning och samordning av den europeiska veckan mot cancer, utan även marknadsföring av programmet i allmänhet. Under 1995 gällde dock företagets insatser nästan uteslutande veckan. Kontraktet tecknades för ett år, och kan förnyas fyra gånger för ytterligare ett år. Till följd av företagets insatser under 1995 års kampanj, och i enlighet med en rekommendation från organisationernas grupp, har kontraktet förnyats för 1996. 1. 6 Särdrag hos 1995 års vecka 1. 6. 1 Mål for kampanjen 19. Kampanjens huvudsakliga mål var att marknadsföra den europeiska kodexen mot cancer (se 1. 4). Genom den kampanj som grundats på de tio rekommendationer gällande förebyggande skulle Europas medborgare informeras om det faktum att var och en har möjlighet att minska risken för att han eller hon drabbas av cancer, uppmuntras att anta en bättre livsföring i vilken hänsyn tas till dessa rekommendationer, göras medvetna om nyttan av att upptäcka cancer tidigt. Detta mål eftersträvades genom att man vände sig till allmänheten direkt, genom en informationskampanj på europeisk nivå, indirekt, genom att medvetandegöra allmänläkarna som utgör en viktig informationskanal (se även 1. 6. 3). 20. 21. Ett ytterligare mål för kampanjen var att göra unionens medborgare medvetna om att (veckans gemenskapen gemenskapspråget). folkhälsoområdet verksamhet bedriver på 1. 6. 2 Kampanjens positiva tonläge till att som syftar Alla aktörer som arbetar för att förebygga cancer understryker att samtliga informationskampanjer förändra vissa beteenden hos medborgarna som kan få menliga effekter på deras hälsa, måste ske i ett positivt, uppmuntrande och motiverande tonläge. Man bör undvika att skapa skuldkänslor. I enlighet med dessa allmänna riktlinjer utformade underleverantören en kampanj som lägger tonvikten på den möjlighet var och en har att välja en sund livsstil, att gå till läkare om man har vissa symptom eller bestående besvär, samt - för kvinnorna - att delta i vissa förebyggande undersökningar. Målet med detta är att minska risken för att drabbas av cancer. Detta personliga och ansvarsfulla val som var och en kan göra återspeglas i kampanjens slagord "Jag kan göra någonting för att förebygga cancer". 22. Målsättningen att genomföra kampanjen i bildmaterialet, där tio leende, lugna ansikten visas (tio personer från tio olika länder, ett ansikte för varje punkt i kodexen). Dessa personer berättar om de val de gjort för att minska risken att drabbas av cancer, och uppmuntrar till att följa deras exempel (se även bilaga 3). tonläge återfinns i ett positivt 23. 24. 25. 26. 27. 28. i materialet är skriven på en mycket enkelt sätt, eftersom flera Texten Eurobarometer-enkäter visat att de personer låg utbildningsnivå har sämst kunskaper om möjligheterna att förebygga cancer. Trots dessa ansträngningar för att förenkla har mycket stor vikt lagts vid det texter grundas på den vetenskapliga vetenskapliga bilagan till den europeiska kodexen mot cancer. En sakkunnig från europeiska institutet för onkologi i Milano - som ansvarade för att samordna revideringen av Europeiska kodexen mot cancer - har sett till att de texter som framställts är välgrundade och enhetliga ur vetenskaplig synpunkt. innehållet bakom materialet. Alla som har en mycket 1. 6. 3 Målgrupper Den främsta målgruppen för 1995 års vecka var allmänheten, eftersom de tio rekommendationerna i Europeiska kodexen mot cancer riktar sig till samtliga européer. Kampanjens andra målgrupp var allmänläkarna. Inom ramen för programmet vänder man sig till dem för att förmedla kodexens budskap om förebyggande till deras patienter. Det är uppenbart att allmänläkarna spelar en grundläggande roll i patienternas hälsoutbildning, eftersom de står främst i ledet för att ge hälsovård till hela befolkningen. 1. 6. 4 Typer av material De personer som framför kodexens tio rekommendationer användes för fyra olika sorters material riktade till allmänheten: elva affischer, elva broschyrer, en videofilm och en annons i pressen. De elva affischer i A2-format som framställdes i elva språkversioner utgjordes av en sammanfattande affisch som presenterade kodexen i sin helhet samt en affisch för var och en av kodexens tio punkter. På samma sätt utgjordes de elva broschyrerna i vikt A4-format av en allmän broschyr samt tio informationsblad om kodexens enskilda punkter. De sex sidorna i dessa broschyrer utformades på följande sätt: Sid. 1: Tio ansikten (allmänna broschyren). Ansiktet hos den person som "företräder" den enskilda punkten i kodexen (övriga broschyrer). Sid. 2-4: Budskap om förebyggande. Sid. 5: Sid. 6: Presentation av de tio punkterna i Europeiska kodexen mot cancer. Ett självutvärderingstest som gör det möjligt att utvärdera den egna kunskapsnivån om möjligheterna att förebygga cancer. 29. En videofilm som presenterar de tio grundläggande rekommendationerna i Europeiska kodexen mot cancer utarbetades i elva språkversioner. I denna film presenterar de tio skådespelare som använts för affischerna och broschyrerna, var och en på sitt modersmål, de tio rekommendationerna i Europeiska kodexen mot cancer. Filmen, som är 30 sekunder lång, textades sedan i elva språkversioner. Den flerspråkiga ljudupptagningen bibehölls, vilket ger filmen den mångkulturella prägel som eftersträvats. Filmen, som spelats in i svartvitt på 35 millimeters film, ställdes till de stora europeiska TV-kanalernas förfogande på videokassett (se II. 1. 3). 30. Omslaget till den allmänna broschyren (tio ansikten) användes även i en annons för publicering i tidningar som riktar sig till allmänheten (se II. 1. 3). 31. Följande material förbereddes för kontakterna med massmedia: Ett antal pressmeddelanden "i original" (på europeisk nivå). Ett antal "nationella" pressmeddelanden. Ett antal videofilmer ("video news release") gällande kampanjen. Dessa kassetter innehöll 20 minuters film och skickades till de stora europeiska TV-kanalerna. 32. Det material som användes för den kampanj som riktades till allmänläkarna presenteras under II. 2. 1. 6. 5 Verksamhetsnivåer 33. 34. Inom ramen för 1995 års europeiska vecka mot cancer bör man särskilja två verksamhetsnivåer. Inom ramen för programmet "Europa mot cancer" utformades och genomfördes en europeisk kampanj genom un îerl ev err-tören och med rådr,i ing av gruppen }. JVW\ ka roanjs beståndsdelar, ,cm koncentrerats för organisationer mot cancer 'ia grundade på ett runt ett gemensamt matent uc'i ko-v ^TCT nwi n r ^r gemensamt synsätt, har använts i Europeiska unionens samtliga femton länder. Det är denna kampanj som behandlas i denna rapport och i det kvantitativa och kvalitativa analysmaterial som ges i avsnitt II och III nedan. 35. Den europeiska kampanjen förlängdes genom åtgärder på nationell, regional och lokal nivå, som vidtogs av de organisationer som bekämpar cancer. Under den europeiska veckan anordnade dessa organisationer i de flesta länder en omfattande mängd olika evenemang (vetenskapliga symposier, hälsoforum, utställningar, pedagogisk teater, konserter, besök i skolor, gatuteater, användning av rörliga informationspunkter osv). Även om dessa åtgärder inte gavs något direkt stöd från programmet framgick det att de ingick i en europeisk kampanj. Eftersom dessa åtgärder vidtagits helt och hållet på ansvar av organisationerna mot cancer ingår de inte i denna utvärderingsrapport. Deras effekt ökar dock effekten av den europeiska kampanjen på ett betydande men svårligen mätbart sätt. H. KVANTITATIV ANALYS 36. I detta avsnitt återfinns det huvudsakliga analysunderlaget på europeisk nivå. Tabeller där kvalitativa och kvantitativa uppgifter per land samlats utgör bilaga 2 till denna rapport. n. l Kampanjen riktad till allmänheten DL 1. 1 Spridning av affischer och broschyrer 37. Beroende på vilka ekonomiska möjligheter och olika informationsstrategier de hade, tryckte organisationerna upp det gemensamma europeiska materialet med utgångspunkt från de tryckfilmer som ställts till deras förfogande inom ramen för programmet. Sammanlagt trycktes på så sätt nära 6 700 000 affischer och broschyrer upp i Europeiska unionens länder, varav 5 436 000 964 000 124 500 170 200 "allmänna" broschyrer (om kodexens tio punkter), "särskilda" broschyrer (om en av kodexens punkter), "allmänna" affischer, "särskilda" affischer. Det tryckta materialet spreds genom organisationernas nätverk i medlemsstaterna. De exakta siffrorna för materialets spridning finns inte att tillgå för alla länder. Utifrån de uppgifter som finns för övriga länder kan man uppskatta att i genomsnitt ungefär 80% av det material som tryckts upp av organisationerna spreds inom ramen för den europeiska veckan. II. 1. 2 Kontakter med massmedia Kommissionens underleverantör hade länderna genomföra och samordna samtliga kontakter med massmedia i samband med i uppdrag att i de femton 38. 39. 40. 41. 42. 43. europeiska veckan mot cancer, organisationerna. i samarbete med de cancerbekämpande att lansera För (där kommissionsledamoten Pådraig Flynn närvarade) samt fjorton presskonferenser i medlemsstaterna10. Dessa presskonferenser samlade över 200 journalister. presskonferens europeisk veckan hölls en Till följd av presskonferenserna och kontakterna med pressen i allmänhet togs den europeiska veckan i allmänhet och särskilt kodexen upp i nära 700 artiklar i olika tidningar i medlemsstaterna. I de flesta länder behandlades ämnet av såväl nationella som regionala tidningar. Den utsträckning i vilken kampanjens ursprung anges vara Europeiska kommissionen och programmet "Europa mot cancer" varierar mellan de olika länderna. I genomsnitt nämner nära 50% av artiklarna Europeiska kommissionen som upphov till kampanjen. Antalet kontakter som skett genom tidningar som riktar sig till allmänheten uppgår till nära 112 miljoner11. täckningen Vad gäller i radio och TV behandlade ungefär 170 program, nyhetsinslag eller omnämnanden den kampanj som fördes under den europeiska veckan. Ämnet behandlades såväl av nationella privata och offentliga radio- och TV-stationer, som av regionala stationer. I de tio länder där uppgifter om antalet tittare och åhörare finns tillgängliga12, skapade täckningen i radio och TV omkring 60 000 000 kontakter. Det totala antalet kontakter som skapades genom relationerna med massmedia uppgår således till minst 172 000 000. n. 1. 3 Reklamutrymme Eftersom budgetanslagen var relativt blygsamma för en informationskampanj som riktar sig till medborgarna i femton länder, beslutade man att inte köpa något reklamutrymme. Däremot hade kommissionens underleverantör i uppdrag att skaffa gratis utrymme i TV (sändning av videofilmen) samt i pressen (publicering av tidningsannonsen i tidskrifter och dagstidningar). Beroende på att tiden för att sina utföra detta uppdrag var begränsad koncentrerade underleverantören ansträngningar på att eftersöka utrymme i detta sammanhang att de rättsliga regler som finns i vissa länder (framför allt Spanien, Storbritannien, Finland och - sedan november 1995 - Grekland) begränsar i TV. Man bör notera 10 / Tyskland valde de cancerbekämpande organisationerna att sköta sina kontakter med pressen på annat sätt. Som brukligt har denna siffra beräknats genom att multiplicera spridningen av berörda med 2,5 för att räkna ut antalet faktiska kontakter pressmaterialet uppgår således till nära 45 miljoner i de femton medlemsstaterna. tidningar (= läsare). Spridningen av det berörda uppgifter Inga Spanien(38),Luxemburg(3),Italien har meddelats för de 61 programmen/omnämnandena i (4), Portugal (10) och Nederländerna (6). tilldelningen av gratis utrymme. I andra länder erbjuds gratis utrymme endast i utbyte mot inköp av reklamutrymme. 44. 45. De siffror som anges i följande stycken gäller endast det reklamutrymme som erhållits under kampanjen. I vissa fall har erbjudanden om gratis reklamutrymme fortsatt, och på så sätt ökat effekterna av veckan. Trots de svårigheter som nämnts ovan lyckades kommissionens enheter genom sin underleverantör skaffa en ansenlig mängd gratis TV-tid. I sju länder (Tyskland, Danmark, Frankrike, Grekland, Italien, Nederländerna, Portugal samt i kanalen Eurosport) visades videofilmen mer än 300 gånger. Antalet kontakter som skapades genom dessa visningar uppgår till ungefär 135 000 000 OTS13. Man bör notera att den gratis TV-tid som på så sätt erhölls motsvarar ett värde av ungefär 800 000 ecu. 46. Till den gratis TV-tid som erhölls kommer de 42 gratispubliceringar av den annons som marknadsför Europeiska kodexen mot cancer, vilka erhölls i tidningar som riktar sig till allmänheten i fem länder. Nära 37 000 000 kontakter14 skapades genom dessa annonser, vilket motsvarar ett handelsvärde på över 200 000 ecu. H. 1. 4 Sammanfattning 47. Sammanfattningsvis, gällande den kvantitativa analysen, skapade kampanjen för att marknadsföra Europeiska kodexen mot cancer hos allmänheten minst 344 000 000 kontakter (se bilaga 1, tabell 1). 172 000 000 av dessa kontakter skedde genom massmedia (112 000 000 genom tidningar och minst 60 000 000 genom TV och radio), och 172 000 000 genom det gratis reklamutrymme som erhållits (135 000 000 i TV, 37 000 000 i tidningar som riktar sig till allmänheten). Till dessa siffror bör läggas det svårberäknade antal kontakter som skapats genom spridningen av 6,7 miljoner tryckta broschyrer och affischer. 11. 2 Kampanjen riktad till allmänläkarna II. 2. 1 Utformning, tryckning och spridning av en broschyr 48. Sedan beslutet fattats att utse allmänläkarna till kampanjens andra målgrupp (se 1. 6. 2) samrådde man inom ramen för programmet "Europa mot cancer" med den europeiska gruppen av företrädare för allmänläkarnas organisationer, med vilken regelbundna kontakter sker, för att tillsammans besluta om vilket arbetssätt som var bäst för att nå denna målgrupp och göra den medveten om de förebyggande OTS^ "Occasion To See", det vill säga det antal personer som kan antas ha sett filmen. Som brukligt har denna siffra beräknats genom att multiplicera dagstidningarna och tidskrifterna med 2. 5 för att räkna ut antalet faktiska kontakter Spridningen av tidningsmaterialet länderna. spridningen av de berörda (läsare). ifråga uppgår således till nära 15 000 000 för de fem berörda rekommendationer som Europeiska kodexen mot cancer innehåller. Man beslutade att skicka en broschyr till varje enskild allmänläkare i Europeiska unionen. Broschyren består av följande tre huvuddelar: a - De tio punkterna i Europeiska kodexen mot cancer. b - Ett gemensamt avsnitt för alla länder där de vetenskapliga grundvalarna för kodexens rekommendationer redovisas med stöd av den vetenskapliga bilagan. c - Ett avsnitt inriktat på att integrera rekommendationerna i Europeiska kodexen mot cancer i allmänläkarnas dagliga arbete. skrevs av en grupp Italien och Storbritannien). Det för Broschyrens gemensamma avsnitt allmänläkarnas organisationer i fem europeiska länder (Tyskland, Frankrike, Irland, av rekommendationerna i det dagliga arbetet) är olika för varje land, eftersom de i nationella situationerna skiljer sig åt betydligt beroende på skillnader socialförsäkringssystemen och hälsovårdspolitiken, men också beroende på olika kultur och sedvänjor. De personer som skrivit dessa "nationella" avsnitt är också företrädare för allmänläkarorganisationer. sista avsnittet (integration företrädare För att försäkra sig om att bilagan till Europeiska kodexen mot cancer och det gemensamma avsnittet i broschyren blev enhetliga ur vetenskaplig synpunkt, fick europeiska institutet för onkologi i Milano i uppdrag att ansvara för den vetenskapliga samordningen. ramen Inom programmet "Europa mot cancer" följande uppgifter: för arbetet med broschyren åtog sig kommissionen genom 49. 50. 51. av det gemensamma Ta kontakt med potentiella avsnittsförfattare. Organisera arbetssammanträden. Bekosta avsnittsförfattarnas honorar, sekreterarutgifter och reskostnader. I samarbete med Europeiska kommissionens översättningstjänst samordna översättningen officiella gemenskapsspråk. I samarbete med Byrån publikationer (Publikationsbyrån) formatera, korrekturläsa och broschyren. Samla adresser till alla allmänläkare i Europeiska unionen på elektroniskt underlag15. I samarbete med Publikationsbyrån förse broschyren med etiketter och skicka ut den. för Europeiska gemenskapernas officiella trycka avsnittet alla till / de flesta länder tillhandahölls dessa adresser av allmänläkarnas officiella I de länder där så inte kunnat ske - framför allt på grund av regler om uppgiftsskydd adresserna genom en "mäklare ". intresseorganisationer. - erhölls 13 52. 53. 54. Det bör noteras att man vid hanteringen av allmänläkarnas adresser sett till att respektera alla regler om uppgiftsskydd. Broschyrens 16 versioner16 med förord av kommissionsledamoten Pådraig Flynn skickades ut till allmänläkarna i början av den europeiska veckan mot cancer. Det totala antalet exemplar som skickades ut uppgick till nästan 321 000, vilket innebär att nästan alla allmänläkare i Europeiska unionen fatt broschyren. Antalet försändelser som återsändes till avsändaren var i genomsnitt lägre än 1%, vilket visar att de adresslistor som använts var tillförlitliga. I Danmark och Nederländerna gjorde man avsteg från den allmänna uppläggningen av broschyren som beskrivs i stycke 48 och 49 ovan. Vad gäller Danmark valde de läkarorganisationer som kontaktats att ersätta den gemensamma text som beskrivits ovan med den vetenskapliga bilagan till kodexen, samt att inte ta med något nationellt avsnitt. I Nederländerna önskade allmänläkarnas organisationer inte skriva något nationellt avsnitt, varför den broschyr som delades ut till allmänläkarna endast innehöll kodexens tio punkter och det gemensamma avsnittet. Den kvalitativa analysen visar för övrigt att denna annorlunda inställning haft konsekvenser på hur broschyren mottagits av läkarna i dessa två länder (se III. 2). II. 2. 2 Reklamutrymme Kommissionens underleverantör hade i uppdrag att i de femton länderna försöka skaffa gratis utrymme i medicinska tidskrifter för att publicera en annons i vilken allmänläkarna informerades om att de skulle fa en broschyr från programmet "Europa mot cancer". Förhandlingarna var svåra på grund av begränsad tid och den prioritering av TV-mediet som bestämts inom ramen för kampanjen riktad till allmänheten. Trots detta lyckades man skaffa 11 gratis reklamutrymmen, fördelade mellan 8 medicinska tidskrifter i fyra länder. Detta reklamutrymme motsvarade ett handelsvärde på 100 000 ecu och gav upphov till mer än 800 000 OTS bland människor som arbetar inom vårdyrken. III. KVALITATIV ANALYS 55. 56. Den kvalitativa analysen av 1995 års europeiska vecka mot cancer stöder sig på två huvudsakliga verktyg: dels två Eurobarometer-enkäter gällande kampanjen riktad till allmänheten, dels en telefonenkät gällande kampanjen riktad till allmänläkarna. I detta avsnitt återfinns det huvudsakliga underlaget för den kvalitativa analysen. Tabeller där kvalitativa och kvantitativa uppgifter per land (kampanjen riktad till allmänheten och kampanjen riktad till allmänläkarna) samlats utgör bilaga 2 till denna rapport. Två versioner för Belgien. 14 III. l Kampanjen riktad till allmänheten III. 1. 1 Utvärderingsmetod 57. Utvärderingen av inflytandet av 1995 års europeiska vecka mot cancer på allmänheten grundas på Eurobarometer-enkäterna 43. 0 (mars/april 1995) och 44. 0 (oktober/november 1995). Dessa två enkäter genomfördes på ett representativt urval bestående av ungefar 16 000 européer17, av INRA (EUROPE) som är ett europeiskt nätverk av institut för marknads- och opinionsundersökningar. Ett antal identiska frågor ställdes före och efter den europeiska veckan. En jämförelse av de resultat som erhölls vid de båda enkäterna gör det således möjligt att dra slutsatser gällande kampanjens inflytande på unionens medborgare. Enligt vad de enheter inom kommissionen som ansvarar för programmet "Europa mot cancer" känner till, förekom ingen större "konkurrerande" kampanj inriktad på att informera allmänheten om möjligheterna att förebygga cancer under perioden mellan de båda enkäterna. 58. Kampanjens huvudsakliga mål var att marknadsföra Europeiska kodexen mot cancer, vilken innehåller viktiga rekommendationer som gör det möjligt för var och en att minska risken att drabbas av cancer. Följaktligen gällde de flesta frågor möjligheterna att förebygga cancer och de faktorer som kan öka risken för cancer. Andra frågor gällde kännedomen om den europeiska veckan mot cancer och Europeiska kodexen mot cancer. 59. För att få fram en mer detaljerad analys land för land har resultaten från Eurobarometer-enkäterna använts för att räkna fram följande två effektivitetsindex: Ett effektivitetsindex gäller attitydförändringen hos européerna. Detta index beräknas genom att korrelera variationen av den procentandel av befolkningen i ett visst land som tror att det är möjligt att förebygga cancer med variationen av den genomsnittliga övertygelsen om detta i Europa18. Ett effektivitetsindex gäller kännedomen om Europeiska kodexen mot cancer. Detta index beräknas genom att korrelera variationen av den 2 000 i Tyskland, 1 100 i Storbritannien, 300 i Nordirland, 500 i Luxemburg och 1 000 i övriga länder. Detta index i, beräknas på följande sätt: i, = 100 x nt' - nt x Et_ Et'- Et nt där: E = Europa n = landet i fråga t = värdet våren 1995 t' värdet hösten 1995 15 procentandel av befolkningen i ett visst land som känner till Europeiska kodexen mot cancer med variationen av genomsnittet i Europa19. Dessutom har mediatrycket uttryckt i procent beräknats för varje land. Detta värde beräknas genom att dividera det totala antalet kontakter som skett genom kampanjen (reklam + kontakter med massmedia) med antalet invånare i landet. De två effektivitetsindexen liksom mediatrycket i procent anges i de tabeller över kvantitativa och kvalitativa analyser för varje land som återfinns i bilaga 2. 60. 61. IB. 1. 2 Resultat på europeisk nivå Före kampanjen (enkät mars/april 1995) trodde 33,3% av unionens medborgare20 inte på möjligheten att förebygga cancer. Efter kampanjen (Eurobarometer-enkät från oktober/november 1995) hade denna andel minskat med 7,2% ned till 26,1%. (se bilaga 1, tabell 2). Om den tillämpas på hela Europeiska unionens befolkning över 15 år (286,6 miljoner) - vilket motsvarar den grupp som valts ut för enkäten - innebär denna minskning på 7,2% att det efter kampanjen finns ytterligare 20 miljoner européer som tror på möjligheten att förebygga cancer. En av kampanjens huvudsakliga mål, det vill säga att göra de europeiska medborgarna medvetna om att kampen mot cancer också gäller att var och en tar hänsyn till sitt eget hälsokapital, har följaktligen uppnåtts. Samma tendens mot en ökad medvetenhet om förebyggandet av cancer kan konstateras när man jämför attityden gentemot vissa individuella riskfaktorer - en del av de riskfaktorer som anges i kodexen - före och efter kampanjen (se bilaga 1, tabell 3). Andelen européer som ansåg att övervikt kan vara en faktor som ökar risken för cancer ökade från 40% före kampanjen till 48% efter. Gällande alltför hög alkoholkonsumtion ökade antalet medvetna från 60%» till 67%, gällande alltför fet mat från 56% till 60%, gällande brist på fysisk aktivitet från 36%» till 41%, gällande alltför litet frukt och grönsaker i kosten från 50% till 53% samt gällande alltför litet spannmål i kosten från 45% till 48%. Till och med medvetenheten om faran med tobaksrökning - som redan var mycket stor före kampanjen (94% av européerna ansåg att rökning ökade risken för cancer) - ökade ytterligare, eftersom denna andel efter kampanjen ökade till 96%. 19 Detta index i: beräknas på följande sätt: i2 = 100 x nt' - nt x Ef_ Et'- Et nt' där: E = Europa n = landet i fråga t = värdet våren 1995 t' = värdet hösten 1995 Viktade europeiska genomsnittsvärden. 62. 63 64. om första gällde frågan kännedomen år!"). Den tillfrågade kvinnornas avsikt att delta I de två enkäterna gällde två frågor bröstcancerundersökningar, och var alltså direkt kopplade till punkt 10 i Europeiska kodexen mot cancer ("Kontrollera Dina bröst regelbundet. Delta i organiserade bröstundersökningsprogram om Du är över 50 nationella bröstundersökningsprogram. Andelen europeiska kvinnor som uppgav att de kände till dessa program ökade från 77% före kampanjen till 8 1% efter kampanjen. Den i sådana andra frågan gällde de bröstundersökningar. Andelen kvinnor som uppgav att de spontant skulle delta i sådana undersökningar ökade från 65% före kampanjen till 66% efter. Andelen kvinnor som uppgav att de skulle delta enbart om de inbjöds skriftligen eller efter påminnelse från sin läkare är densamma före och efter kampanjen, 27%. Andelen kvinnor som uppgav att de inte skulle delta i bröstundersökningsprogram sjönk från 7% före kampanjen till 6% efter kampanjen. Den kampanj som kommer att genomföras på temat för 1997 års europeiska vecka mot cancer (förebyggande av cancerformer som drabbar kvinnor) kommer att behandla detta ämne på ett mer koncentrerat sätt, och inriktas på att öka kvinnornas medvetenhet om denna viktiga fråga när det gäller att förebygga cancer. Två identiska frågor som avsåg att mäta kännedomen om Europeiska kodexen mot cancer (som finns sedan 1987 och som i sin reviderade version stod i centrum för kampanjen) ställdes i de två enkäterna. Den första frågan mätte den spontana kännedomen om kodexen, medan man vid den andra frågan stöttade de tillfrågades minne genom att visa ett exemplar av kodexen. Den andra frågan mätte således kännedomen medhjälp. I samtliga länder, med undantag för Sverige (se III. 1. 3), ökade denna kännedom med upp till 8 procentenheter. I genomsnitt till 12%» efter. ökade den spontana kännedomen från 9% före kampanjen Kännedomen med hjälp är ungefär dubbelt så stor som den spontana kännedomen. I genomsnitt ökade den från 21%» före kampanjen till 24%» efter. Två frågor ställdes endast vid höstenkäten för att utvärdera kännedomen om den europeiska veckan mot cancer och undersöka genom vilka källor européerna fatt denna kännedom. Nära en fjärdedel av alla européer (24%) uppgav att de hört talas om den europeiska veckan mot cancer (spontan kännedom). Det är ett anmärkningsvärt resultat som understryker att kampanjens europeiska ursprung gått fram relativt väl. Svaren på den andra frågan visar att TV, antingen genom nyhetssändningar och reportage (44%) eller genom reklam (41%) är det främsta mediet genom vilket européerna uppgav sig ha hört talas om veckan mot cancer. Relativt långt därefter kommer olika tidningar. III. 1. 3 Resultat land för land 65. När de två effektivitetsindex som utarbetats utifrån Eurobarometer-resultaten analyserats, kan man dela upp länderna i följande fyra grupper med avseende på kampanjens inflytande: Länder där kampanjen haft stor framgång. Länder där kampanjen haft framgång. Länder som ligger under det europeiska genomsnittet. 17 66. 67. 68. 69. 70. Länder som inte kan klassificeras. De länder i vilka kampanjen haft stor framgång både vad gäller förebyggande och kännedom om kampanjens europeiska ursprung är Tyskland, Österrike, Spanien, Grekland och Irland. I dessa länder ger de två effektivitetsindexen resultat som klart överstiger det europeiska genomsnittet. Kampanjen har där mycket väl uppnått sina två mål, det vill säga att göra de europeiska medborgarna medvetna om möjligheten att förebygga cancer samt att sprida de europeiska budskapen, och därigenom öka kännedomen om gemenskapens verksamhet. Dessutom har i dessa länder kampanjen i regel varit omfattande och väl synlig (högt mediatryck). De länder där kampanjen haft framgång är Belgien, Danmark, Finland, Italien och Storbritannien. I dessa länder är ett av de två indexen klart högre än det europeiska genomsnittet, medan det andra ligger på en godtagbar nivå. I de flesta av dessa länder kan man också konstatera att mediatrycket är högre än det europeiska genomsnittet. Detta återspeglar kopplingen mellan detta tryck och kampanjens effektivitet. De länder i vilka kampanjens inflytande måste anses som lägre än det europeiska genomsnittet är Frankrike, Luxemburg och Nederländerna. I dessa länder ligger de båda effektivitetsindexen på en allmänt tillfredsställande nivå, som dock är under genomsnittet. Informationstrycket har varit lägre i dessa länder, framför allt beroende på svårigheterna att erhålla gratis utrymme. Två länder är svåra att klassificera enligt det utvärderingsschema som använts: Portugal och Sverige. I Portugal är kampanjens effektivitetsindex negativa, trots ett högt mediatryck och en stor mängd tryckt och spritt material. Man bör notera att resultaten från enkäten före kampanjen var mycket positiva i Portugal. De svenska resultaten kan förklaras som följden av en kampanj under vilken inget material tryckts och spridits i landet, och som gett upphov till ett mycket lågt mediatryck. III. 1. 4 Sammanfattning Den kampanj som fördes under 1995 års europeiska vecka mot cancer fick ett inflytande på kunskaperna bland unionens medborgare gällande betydande förebyggande av cancer. Efter veckan hade antalet européer som tror att de har möjlighet att minska risken att drabbas av cancer ökat med 20 miljoner. Kampanjens huvudsakliga mål (se 1. 6. 1) har således uppnåtts i mycket stor utsträckning, även om effekterna varierar mycket mellan de olika länderna och även om man ännu inte känner till vilka återverkningar denna ökade kunskap kan ha på européernas beteende gentemot riskfaktorerna. 71. Kampanjen bidrog också till att öka kännedomen om gemenskapens verksamhet på folkhälsoområdet, särskilt gällande kampen mot cancer. Efter veckan kände 24% av européerna till den europeiska kodexen mot cancer (se tabell 4). Lika många, 24%, uppger att de har hört talas om den europeiska veckan mot cancer. III. 2 Kampanjen riktad till allmänläkarna 72. Målen för kampanjen som riktades till allmänläkarna var att göra denna målgrupp bekant med de budskap om förebyggande som ingår i Europeiska kodexen mot cancer och att göra dem medvetna om vikten av att integrera råden om förebyggande av cancer i deras dagliga arbete. Det arbetssätt som valts för att uppnå dessa mål var att utforma en broschyr som särskilt anpassats till denna yrkesgrupps informationsbehov och som skickades till samtliga allmänläkare i Europeiska unionen under den europeiska veckan mot cancer (se även II. 2. 1). 73. 74. III. 2. 1 Utvärderingsmetod Den kampanj som riktats till allmänläkarna utvärderades genom en telefonenkät som genomfördes i unionens femton länder. Inom ramen för denna enkät utfrågades 2 050 allmänläkare21. Detta representativa urval utgör 0,7% av unionens allmänläkare. De tillfrågade läkarna hade valts ut av det institut som ansvarade för enkäten med utgångspunkt från förteckningar som inte motsvarade de adresslistor som använts för att skicka ut broschyren (skydd av de uppgifter som anförtrotts kommissionen). Telefonintervjuerna genomfördes i november 1995 med utgångspunkt från ett frågeformulär som innehöll arton frågor, varav vissa med öppna svarsalternativ eller möjlighet att lämna kommentarer. Frågorna gällde inte bara hur broschyren och de tio rekommendationerna i Europeiska kodexen mot cancer uppfattats, utan även övriga europeiska budskap som allmänläkarna kunnat fa genom informationskampanjen i dess helhet (annonser i medicinska tidskrifter, broschyrer och affischer som delats ut av cancerbekämpande organisationer, budskap som förmedlats av massmedia). III. 2. 2 Hur broschyren mottagits och uppfattats Allmänläkarna får varje dag en mycket stor mängd post med reklam innehåll. Risken att broschyren om Europeiska kodexen mot cancer skulle "dränkas" i denna post var alltså relativt stor. Trots detta kände läkarna igen broschyren i godtagbar utsträckning vad gäller den spontana kännedomen (europeiskt genomsnitt22: 15,3%), och i stor utsträckning vad gäller kännedomen med hjälp (39,4% - se bilaga 1, tabell 5). Man bör dock notera att skillnaderna mellan länderna är mycket stora: ett minimivärde på 2,9% (Sverige) och ett maximivärde på 40% (Luxemburg) vad gäller den spontana kännedomen, samt ett minimivärde på 22,1% (Grekland) och ett maximivärde på 86% (Luxemburg) vad gäller kännedomen med hjälp. 200 i Tyskland, Belgien, Spanien, Frankrike, Italien och Storbritannien, 100 i Österrike, Danmark, Finland, Grekland, Irland, Portugal, Sverige och Nederländerna samt 50 i Luxemburg. 22 Viktade europeiska genomsnitt. 75. Bland de allmänläkare som kom ihåg att de fatt broschyren tyckte 87,6% att den var välgjord, och 77,5% ansåg att den var mycket eller ganska användbar (mycket användbar: 31,5%, ganska användbar: 46%, se bilaga 1, tabell 1). Det är värt att notera att gällande dessa två frågor erhölls de minst goda resultaten i Danmark (46,4% på båda frågorna), där allmänläkarnas organisationer inte hade följt den utformning som rekommenderades inom ramen för programmet "Europa mot cancer" (se även II. 2. 1). Även i det andra landet där ett annorlunda arbetssätt valts (Nederländerna) är de positiva svaren på dessa frågor betydligt lägre än genomsnittet (60,4% gällande broschyrens utformning, 57,1%» gällande dess användbarhet). 76. 20% av de tillfrågade läkare som kom ihåg att de fatt broschyren uppgav att de lärt sig något genom den (minimivärde 3,8% i Italien, maximivärde 38,3% i Spanien). 10,5% av läkarna uppgav att rekommendationerna i broschyren faktiskt ändrat vissa aspekter i deras praktiska arbete (minimivärde 0% i Irland och Sverige, maximivärde 18%» i Spanien). 77. Man bör även notera att 68,2% av de läkare som kom ihåg att de fått broschyren anser att dylika åtgärder bör upprepas i framtiden. 78. 79. III. 2. 3 Kännedom och uppfattning om kodexen Den enkät som gällde om allmänläkarna kände igen och hur de uppfattade broschyren som skickats ut användes också för att mäta i vilken utsträckning allmänläkarna kände till Europeiska kodexen mot cancer och hur de uppfattade dess användbarhet för allmänheten. 37% av de tillfrågade läkarna (oberoende av om de kom ihåg eller inte att de fått broschyren) uppgav att de kände till Europeiska kodexen mot cancer (se bilaga 1, tabell 7). 82,7% av dessa läkare ansåg att kodexen är mycket användbar eller användbar för att informera allmänheten (se bilaga 1, tabell 8). Detta resultat ger stöd för den centrala plats som kodexen ges i informationskampanjerna inom ramen för programmet "Europa mot cancer". III. 2. 4 Mottagande av och uppfattning om annat material som använts i kampanjen intressant att i samma enkät försöka mäta Det var i vilken utsträckning allmänläkarna för sina väntrum fått broschyrer och affischer som tryckts upp av de cancerbekämpande organisationerna med hjälp av de filmer som ställts till deras förfogande inom ramen för programmet "Europa mot cancer". Här bör man notera att väntrummen inte var de enda platserna där detta material delades ut. Materialet ställdes också till allmänhetens förfogande på apotek och genom postutskick, samt delades ut vid de olika evenemang som anordnades under veckan. 80. 15,9% av samtliga tillfrågade läkare uppgav att de fått broschyrer om kodexen avsedda för patienterna. Vad gäller affischerna var resultatet 14%». Bland de läkare 20 som fatt sådant material tyckte en mycket stor majoritet att materialet var mycket eller ganska intressant (81,8% vad gäller broschyrerna, 71,3% vad gäller affischerna). III. 2. 5 Sammanfattning 81. 82. 83 Den broschyr som var avsedd för allmänläkarna kändes väl igen av målgruppen i det flöde av post med reklaminnehåll som de tar. Det omdöme de läkare som kom ihåg att de fatt broschyren gav om den och om användbarheten av Europeiska kodexen mot cancer för att informera allmänheten, var mycket positivt. Denna positiva utvärdering genom telefonenkäten bekräftas av att man inom programmet "Europa mot cancer" far ett mycket stort antal förfrågningar om ytterligare exemplar av broschyren från enskilda läkare (allmänläkare eller andra), läkarorganisationer, medicinska fakulteter och andra utbildningsinstitutioner för vårdyrken samt från diverse institutioner för folkhälsa och hälsoupplysning. För att kunna tillfredsställa denna efterfrågan kommer över 21 000 exemplar av broschyren att tryckas upp igen under 1996. Genom uttalanden från enskilda läkare och officiella uttalanden från många allmänläkarorganisationer framgår det att det faktum att Europeiska kommissionen vänt sig direkt till läkarna fatt ett mycket positivt mottagande. Inom ramen för telefonenkäten framgår detta genom att ett stort antal läkare tyckte att liknande åtgärder bör upprepas. IV. UPPFÖLJNINGSVERKSAMHET 84. 85. 86. Kommissionens enheter lade fram en första analys av effekterna av 1995 års europeiska vecka för den rådgivande kommitté som inrättats för den andra handlingsplanen, vid kommitténs sammanträde den 13 december 1995. Kommitténs ledamöter delade det positiva omdömet om veckans genomförande. Kommissionens enheter har även underrättat den europeiska gruppen organisationer mot cancer (14 november 1995), cancerspecialistkommittén (23 november 1995) samt den europeiska gruppen av företrädare för allmänläkarnas intresseorganisationer (23 april 1996) om resultaten av 1995 års europeiska vecka mot cancer. Även dessa tre grupper drog slutsatsen att 1995 års vecka givit anmärkningsvärda resultat. Dessutom rekommenderade gruppen cancerbekämpande organisationer - som var den huvudsakliga partnern när det gällde att anordna veckan - att kommissionen för 1996 skulle förnya det kontrakt som slutits med reklambyrån EURO-RSCG som ansvarat för att utforma och samordna veckan. Vad gäller förberedelserna för och genomförandet av 1996 års vecka har vissa slutsatser dragits av erfarenheterna från 1995 års vecka. För att säkerställa en bättre samverkan mellan samtliga aktörer som är engagerade i veckan på nationell nivå (cancerbekämpande organisationer, ministerier med ansvar för vård och hälsa, andra berörda organ, kommissionens representationskontor, reklambyråns filialer), har förberedelsesammanträden anordnats i de flesta länder. I dessa sammanträden 21 87. 88. 89. har såväl dessa aktörer som företrädare för programmet "Europa mot cancer" och för reklambyrån på central nivå deltagit. För att förbättra den språkliga kvaliteten på det översatta materialet och anpassa det till varje lands särskilda situation, har man beslutat att decentralisera översättningen vid framtida kampanjer. De olika språkversionerna kommer hädanefter att utarbetas i samarbete mellan den kontaktperson som utses av organisationerna i ett visst land och reklambyråns filial i detta land. För att förbättra informationsflödet mellan de olika organisationerna, och särskilt gentemot de som inte har några företrädare i den arbetsgrupp som samråder med företrädare för programmet "Europa mot cancer" om veckans genomförande, sprids protokollen från denna grupps sammanträden systematiskt till samtliga medlemmar i den europeiska gruppen för organisationer mot cancer. Dessutom har samtliga medlemmar i arbetsgruppen ansvar för att informera organisationerna i länder som inte har någon företrädare i gruppen. Den oberoende utvärderingen av den andra handlingsplanen (1990-1994) som kommissionen låter utföra kommer också att behandla år 1995, för vilket ingen handlingsplan fanns (se även 1. 1). Den kommer således att innefatta en utvärdering av 1995 års europeiska vecka. Denna utvärdering kommer följaktligen att komplettera den som utförts av kommissionens enheter och som grundar sig på Eurobarometer-enkäterna. och telefonenkäten med allmänläkarna, vilka utgör grunden för den kvalitativa analysen i denna rapport. 22 V. BUDGET 90. Den budget som avsattes för att genomföra 1995 års europeiska vecka mot cancer ser ut som följer: Kontrakt med reklambyrån EURO-RSCG23 24: 1 170 000 ecu Bidrag till organisationer mot cancer för att trycka upp och dela ut material: 14 x 10 000 ecu: Författarhonorar för det "nationella" avsnittet i broschyren avsedd för allmänläkarna: 8 x5 000 ecu: Kostnad för projekt 95/C/45309 (framställning av det gemensamma avsnittet i broschyren för allmänläkarna): Tryckning av broschyren för allmänläkarna (322 000 exemplar, 16 versioner): Inköp av adresser till allmänläkare i fem länder. TOTALT 140 000 ecu 40 000 ecu 66 341 ecu 154 762 ecu 10 000 ecu 1 581 103 ecu 23 24 Kontraktet med ett totalt värde på 1,3 MECU avser även främjande av programmet "Europa mot cancer" i allmänhet. Under 1995 har emellertid företagets insatser nästan helt avsett "Europeiska veckan" (ca 90%. ) Detta kontrakt innehåller inte köp av någon reklamtid. Gratis reklamtid med ett motvärde på mer än 1 MECU har erhållits genom reklambyrån (se även 11. 1. 3 och 11. 2. 2). 23 BILAGA Jfr volym 2 24 ISSN 1024-4506 KOM(97) 19 slutlig DOKUMENT SV 04 05 16 Katalognummer : CB-CO-97-015-SV-C ISBN 92-78-15108-4 Byrän för Huropeiska gemenskapernas oflleieila publikationer L-2985 Luxemburg S'


title: 97/152/EZ: Odluka Komisije od 10. veljače 1997. o podacima koji se moraju unijeti u računalnu datoteku pošiljaka životinja ili životinjskih proizvoda iz trećih zemalja koje se ponovno otpremaju  Tekst značajan za EGP

eurovoc_concepts:
animal product
data processing
import
live animal
re-export
veterinary inspection

text: L_1997059HR. 01005001. xml 03/Sv. 41 HR Službeni list Europske unije 57 31997D0152 L 059/50 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE ODLUKA KOMISIJE od 10. veljače 1997. o podacima koji se moraju unijeti u računalnu datoteku pošiljaka životinja ili životinjskih proizvoda iz trećih zemalja koje se ponovno otpremaju (Tekst značajan za EGP) (97/152/EZ) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske ekonomske zajednice, uzimajući u obzir Odluku Vijeća 92/438/EEZ od 13. srpnja 1992. o informatizaciji postupaka veterinarskog uvoza (projekt Shift), o izmjeni direktiva 90/675/EEZ, 91/496/EEZ, 91/628/EEZ i Odluke 90/424/EEZ i o stavljanju izvan snage Odluke 88/192/EEZ (1), kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju Austrije, Finske i Švedske, a posebno njezin članak 12. , budući da treba uspostaviti informacijski sustav za pošiljke životinja koje se ponovno otpremaju od strane veterinarskih službenika na graničnim inspekcijskim postajama; budući da svako zainteresirano tijelo mora imati nasumičan pristup računalnoj datoteci pošiljaka životinja ili proizvoda koji su ponovno otpremljeni; budući da podaci koji se unose u računalnu datoteku trebaju biti utvrđeni kako bi se omogućila točna identifikacija ponovno otpremljenih pošiljki i razloga za ponovno otpremanje; budući da su mjere predviđene ovom Odlukom u skladu s mišljenjem Stalnog veterinarskog odbora, DONIJELA JE OVU ODLUKU: Članak 1. Podaci koji se moraju unijeti u računalnu datoteku pošiljki životinja ili životinjskih proizvoda iz trećih zemalja koje su ponovno otpremljene određeni su u Prilogu. Članak 2. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 10. veljače 1997. Za Komisiju Franz FISCHLER Član Komisije (1)  SL L 243, 25. 8. 1992. , str. 27. PRILOG PODACI KOJI SE MORAJU UNIJETI U RAČUNALNU DATOTEKU POŠILJAKA ŽIVOTINJA ILI ŽIVOTINJSKIH PROIZVODA IZ TREĆIH ZEMALJA KOJE SE PONOVNO OTPREMAJU 1. Granična inspekcijska postaja (a) Naziv i oznaka inspekcijske postaje (Animo) (b) Ime odgovornog veterinara 2. Pošiljka (a) Vrsta i kod robe (Animo) (b) Broj/količina/jedinice (c) Zdravstveni certifikat: i. serijski broj; ii. datum; iii. ime i položaj veterinara koji potpisuje certifikat; iv. služba podrijetla veterinara; v. zemlja podrijetla. (d) Serijski broj „Priloga B“ 3. Trgovci (a) Naziv i adresa gospodarstva i/ili objekta podrijetla (broj odobrenja prema potrebi) (b) Ime i adresa izvoznika (c) Ime i adresa uvoznika 4. Kretanja pošiljke (a) Treća zemlja podrijetla (b) Treća zemlja otpreme (c) Regija podrijetla (prema potrebi) (d) Država članica odredišta/zemlja odredišta (e) Primatelj i adresa odredišta (odobreni broj prema potrebi) (f) Prijevozna sredstva i. zračni promet: broj leta; ii. cestovni i pružni promet: — registarski broj vozila, — broj vagona; iii. pomorski promet: — naziv broda; iv. broj kontejnera (prema potrebi). 5. Ponovna otprema (a) Datum i vrijeme (ako je moguće) ponovne otpreme (b) Polazište (ako je različito od granične inspekcijske postaje ulaska) (c) Odredište (ako je moguće) (d) Prijevozna sredstva i. zračni promet: broj leta; ii. cestovni i pružni promet: — registarski broj vozila, — broj vagona; iii. pomorski promet: — naziv broda; iv. broj kontejnera. 6. Razlozi ponovne otpreme (a) Provjera dokumenata: i. izvan nadležnosti inspekcijske postaje; ii. nedostatak certifikata/dozvole; iii. nevažeći certifikat/dozvola: — preslika umjesto izvornika, — drugi formalni propusti; iv. pogreške dokumenata, — treća zemlja, — regija, — objekt, — dodatna jamstva, — zaštitna klauzula. (b) Provjere identiteta: i. odstupanje između certifikata/dozvole i robe; ii. izostanak regulatorne oznake ili žiga; iii. rezultati vizualnog pregleda negativni: — roba, — prijevozna sredstva, — dobrobit životinja. (c) Fizičke provjere:   Roba nije u skladu s pravilima: — pregled od strane veterinara, — laboratorijska ispitivanja, — dobrobit životinja. 7. Napomene:


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 245/97 af 10. februar 1997 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: 97/172/CE: Decisión de la Comisión de 10 de febrero de 1997 por la que se modifican los límites de las zonas desfavorecidas de la República Federal de Alemania con arreglo a la Directiva 75/268/CEE del Consejo (El texto en lengua alemana es el único auténtico)

eurovoc_concepts:
less-favoured agricultural area
regional aid
regions of Germany
utilised agricultural area