title: Liite komission kertomukseen neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle vuoden 1995 Eurooppalaisen viikon syöpää vastaan arvioinnista - Osa II

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO VOLUME I Bryssel, 10. 02. 1997 KOM(97) 19 lopuil. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE VUODEN 1995 EUROOPPALAISEN VIIKON SYOPAA VASTAAN ARVIOINNISTA SISÄLLYSLUETTELO 0. 1. TIIVISTELMÄ VUODEN 1995 EUROOPPALAISEN VIIKON SYÖPÄÄ VASTAAN ESITTELY 1. 1. Oikeudellinen perusta 1. 2. 1. 3. 1. 4. Eurooppalaiset säännöt syövän torjumiseksi 1. 5. Organisoinnin yleiset periaatteet Aikaisemmat aiheet Tiedotuskampanjojen merkitys 1. 5. 1. Kumppanuustoiminta kansalaisjärjestöjen (NGO) kanssa ja 1. 5. 2. Eurooppalainen yhteisölle lisäarvo luonne, 3 4 4 5 5 6. 6 1. 6. toissijaisuus 1. 5. 3. Ammattimaisuus Vuoden 1995 viikon erityisominaisuudet 1. 6. 1. Kampanjan tavoitteet 1. 6. 2. Kampanjan sävy 1. 6. 3. Kohderyhmät 1. 6. 4. Kampanja-aineisto 1. 6. 5. Toiminnan tasot II. KVANTITATIIVINEN ANALYYSI II. 1. Suurelle yleisölle suunnattu kampanja II. 1. 1. Julisteiden ja esitteiden jakelu II. 1. 2. Suhteet tiedotusvälineisiin II. 1. 3. Mainostila II. 1. 4. Loppupäätelmät H. 2. Yleislääkäreille suunnattu kampanja 11. 2. 1. Esitteen suunnittelu, laatiminen ja jakelu 11. 2. 2. Mainostila III. KVALITATIIVINEN ANALYYSI III. 1. Suurelle yleisölle suunnattu kampanja III. 1. 1. III. 1. 2. III. 1. 3. III. 1. 4. Arviointimenetelmä Tulokset Euroopan tasolla Maakohtaiset tulokset Päätelmät III. 2. Yleislääkäreille suunnattu kampanja 111. 2. 1. 111. 2. 2. 111. 2. 3. 111. 2. 4. 111. 2. 5. Arviointimenetelmä Esitteen vastaanotto ja arviointi Sääntöjen tunnettuus ja arviointi Muun kampanjassa käytetyn aineiston vastaanotto ja arviointi Päätelmät IV. SEURANTATOIMET V. TALOUSARVIO 7 8 8 8 9 9 10 11 12 12 12 12 13 14 14 14 15 16 16 16 17 19 19 20 20 20 21 21 22 23 24 0. TIIVISTELMÄ Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma, joka toteutetaan kiinteässä yhteistyössä syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen kanssa kaikissa jäsenvaltiossa, järjestää joka vuosi lokakuun toisella viikolla eurooppalaisen viikon syöpää vastaan. Vuonna 1995 tämä tiedotuskampanja kohdistui eurooppalaisten sääntöjen syövän torjumiseksi uudistetun version edistämiseen. Nämä säännöt koostuvat kymmenestä yksikertaisesta suosituksesta, joilla tuodaan esiin syöväntorjuntaan liittyvät keskeisimmät asiat. Euroopan tasolla toteutetun kampanjan tarkoituksena on tiedottaa ihmisille mahdollisuudesta vähentää yksilöllistä riskiä saada syöpä, rohkaista heitä omaksumaan tasapainoisemmat elintavat ja antaa tietoa sairauden varhaisen havaitsemisen eduista. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi suureen yleisöön on oltu kosketuksissa suoraan ja välillisesti osoittamalla yleislääkäreiden merkittävä asema välittäjänä. Yhdistykset ovat painaneet viikkoa varten 6,7 miljoonaa kappaletta komission osastoilta saatua yhteiseurooppalaista tukiaineistoa (julisteet ja esitteet). Ohjelman yhteydessä on koordinoitu suhteet tiedotusvälineisiin, ja tätä kautta on tavoitettu lehdistössä olleiden 172 miljoonaa Euroopan kansalaista (112 miljoonaa artikkeleiden ja vähintään 60 miljoonaa televisio- ja radiolähetysten kautta). Tämän lisäksi saavutettiin vielä lähes 172 miljoonaa ihmistä käyttäen mainostilaa, jonka Euroopan lehdistö (37 miljoonaa tavoitettua ihmistä) ja televisioasemat (135 miljoonaa tavoitettua ihmistä) antoivat ilmaiseksi ohjelman käyttöön. liittyi lukuisia yhdistysten luodulla mediapeitolla, johon Näin järjestämiä tapahtumia viikon aikana, oli merkittävä vaikutus Euroopan unionin kansalaisten tietoihin syöväntorjunnasta. Kampanjan lopulla niiden eurooppalaisten määrä, jotka uskoivat syöväntorjunnan mahdollisuuteen, lisääntyi yli 20 miljoonalla. Lisäksi eri riskitekijät (ruokavalio, jossa ei ole riittävästi hedelmiä, vihanneksia ja viljatuotteita, liian rasvainen ravinto, alkoholin liikakäyttö, kuntoilun puute, tupakointi) tunnistettiin paremmin kampanjan jälkeen. 1995 eurooppalainen viikko Vuoden syöpää vastaan vaikutti myös kansanterveysalaa koskevien yhteisön toimien näkyvyyden tehostamiseen, sillä 24 % eurooppalaisista ilmoitti kuulleensa puhuttavan eurooppalaisesta viikosta syöpää vastaan ja 12 % (aktiivinen tieto) ja 24 % (passiivinen tieto) ilmoitti tuntevansa eurooppalaiset säännöt syövän torjumiseksi. Viikon aikana lähes kaikki yleislääkärit unionissa (321 000) saivat ohjelman laatiman eurooppalaisia syöpäsääntöjä koskevan esitteen. Yleislääkäreiden keskuudessa tehty puhelinkysely osoitti, että julkaisu otettiin vastaan erittäin myönteisesti (87,6 % lääkäreistä, jotka muistavat saaneensa esitteen, piti sitä hyvin laadittuna ja 77,5 % piti sitä erittäin hyödyllisenä tai kohtuullisen hyödyllisenä). Näin ollen voidaan olettaa, että yleislääkärit sisällyttävät syöväntorjuntaa koskevat suositukset laajemmin jokapäiväiseen työhönsä. I. 1. 2. 3. VUODEN 1995 EUROOPPALAISEN VIIKON SYÖPÄÄ VASTAAN ESITTELY Tämän kertomuksen tarkoituksena on antaa tietoa eurooppalaisen ulottuvuuden kvantitatiivisistaja kvalitatiivisista arviointitekijöistä vuoden 1995 eurooppalaisella viikolla syöpää vastaan ja samalla vastata avoimuusvaatimukseen, joka kuuluu komissiolle sen harjoittaessa täytäntöönpanovaltaansa. 1. 1. Oikeudellinen perusta Samoin kuin suurin osa Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman yhteydessä toteutetuista toimista julkisen tiedotuksen ja terveysvalistuksen alueella, myös eurooppalaisen viikon syöpää vastaan organisointi on osa toimintaohjelman tehdyn neuvoston päätöksen1 (toinen hyväksymisestä vuosiksi 1990-1994 toimintaohjelma) sekä syöväntorjunnan hyväksymisestä kansanterveyden alalla vuosiksi 1996-2000 (kolmas toimintaohjelma) tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen2 liitteessä esitettyjä toimia. toimintaohjelman 29 vasta päätös tehtiin päivänä maaliskuuta Kolmannen toimintaohjelman hyväksymistä koskeva Euroopan parlamentin ja 1996 neuvoston hyväksymismenettelyssä tapahtuneiden huomattavien viivästymien vuoksi, ja ohjelmalta puuttui toimintaohjelma vuonna 1995. Oikeudellinen perusta eurooppalaisen viikon syöpää vastaan järjestämiseksi (sekä muiden ohjelmassa vuonna 1995 toteutettujen toimien osalta) oli budjettikohdan B3-43043 selvitysosa, jossa täsmennetään muun muassa, että ohjelmaa varten tarkoitetuilla määrärahoilla katetaan yleisön tiedotus- ja valistustoiminnan menot. Tässä yhteydessä on huomattava, että eurooppalaisten viikkojen syöpää vastaan järjestäminen ei ole toimintaohjelman koskaan hyväksy mi sm enettely ssä. kolmannen aiheena kiistan ollut 1. 2. Aikaisemmat aiheet 4. Eurooppalainen viikko syöpää vastaan on toteutettu joka vuosi lokakuun toisella viikolla. Toisen toimintaohjelman voimaantulosta lähtien viikot ovat käsitelleet seuraavia aiheita: 1990 1991 1992 1993 1994 Tupakka ja alkoholi Sairauden varhainen havaitseminen ja järjestelmällinen seulonta Syöväntorjunta työpaikoilla Passiivinen tupakointi Tuoreiden hedelmien ja vihannesten hyödylliset vaikutukset Lisätietoja näistä kampanjoista saa komission kertomuksesta, jossa arvioidaan ohjelman yhteydessä vuosien 1987 ja 1992 välisenä aikana toteutettuja toimia4, Toimintasuunnitelman hyväksymisestä Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman yhteydessä vuosiksi 1990-1994 17 päivänä toukokuuta 1990 tehty neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös (EYVL N:o L 137, 30. 5. 1990, S. 31). Syöväntorjunnan toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden alalla vuosiksi 1996-2000 29 päivänä maaliskuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 646/96/EY (EYVL N:o L 95, 16. 4. 1996, s. 9). Euroopan unionin yleinen talousarvio, EYVL N:o L 369, 31. 12. 1994. Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous-ja sosiaalikomitealle Eurooppa 5. 6. 7. 8. komission kertomuksesta ohjelman täytäntöönpanosta vuonna 19935 sekä komission kertomuksesta toisen toimintaohjelman täytäntöönpanosta6. 1. 3. Tiedotuskampanjojen merkitys Yleisesti tunnustetaan, että noin 70 % syöpään liittyvistä kuolemista johtuu yksilöllisistä elintapoja ja -ympäristöä koskevista valinnoista. Tämän vuoksi lääketieteen edistymisestä huolimatta syöpätapauksia ja niihin liittyvää kuolleisuutta pystytään vähentämään merkittävästi vain, jos ihmiset saadaan muuttamaan tiettyjä tapoja ja asenteita. On siis jaettava tietoa, jonka avulla on mahdollista valita sellainen elämäntapa, jolla voi mahdollisimman hyvin suojautua tiettyjen syöpien riskiä vastaan, vaikka tätä riskiä ei koskaan kokonaan voidakaan poistaa. Tämän vuoksi tiedotukselle ja valistukselle on annettu suuri osuus Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman niin toisessa kuin kolmannessakin toimintaohjelmassa. lisäksi Vuosittaisen eurooppalaisen viikon syöpää vastaan järjestämisen kolmannessa toimintaohjelmassa määrätään erityisesti: levittämisen ja tehokkuuden syöväntorjuntaa koskevan tiedotuksen parantamisesta syöväntorjuntaa koskevan ylläpidosta erityisille kohderyhmille suunnattujen tiedotus- ja valistuskampanjojen edistämisestä syöväntorjuntaan ja erityisesti tupakointiin ulottuvuutta koskevien hankkeiden kannustamisesta. ja kokemustenvaihtoverkoston liittyvien eurooppalaista tiedon- Keväällä 1995 viidessätoista jäsenvaltiossa toteutetussa Eurobarometrikyselyssä - joka esitellään tarkemmin tämän kertomuksen osassa III. 1. - korostetaan tarvetta toteuttaa syöväntorjuntaa koskevia tiedotuskampanjoita. Tämän kyselyn mukaan 33 % eurooppalaisista - joissakin maissa tämän luku on yli 50 % - uskoo, että syöpää ei ole mahdollista ehkäistä. Tietoisuus mahdollisuudesta oman syöpäriskin vähentämiseen on siis riittämätöntä Euroopan tasolla, ja eurooppalaiset viikot syöpää vastaan pyrkivät täyttämään tämän tietovajeen. 1. 4. Eurooppalaiset säännöt syövän torjumiseksi Eurooppalainen viikko syöpää vastaan keskittyy kunakin vuonna yhteen syöväntorjuntaan liittyvään erityisaiheeseen. Vuonna 1995 viikon aiheena oli Eurooppalaisten sääntöjen syövän torjumiseksi uudistetun version edistäminen. Ensimmäisen version näistä säännöistä laati vuonna 1987 korkean tason syöpääsi antuntij öiden komitea7, jonka komissio nimitti tammikuussa 1986 ja josta syöpää vastaan -ohjelman yhteydessä vuosina 1987-1992 toteutettujen toimien tehokkuuden arvioinnista, KOM(93) 93 lopullinen, 15. 3. 1993. Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman täytäntöönpanosta vuonna 1993, KOM(94) 550 lopullinen, 5. 12. 1994. Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle toisen toimintaohjelman täytäntöönpanosta (1990-1994), KOM(95) 356 lopullinen, 18. 7. 1995. Syöpätautien asiantuntijakomitean kokoonpano vuonna 1995: sen jälkeen on tullut ohjelman pääasiallinen tieteellinen neuvoa-antava elin. Näistä säännöistä - kymmenestä yksinkertaisesta suosituksesta, jotka välittävät olennaiset tiedot syövän torjunnasta - on tullut ohjelman kaiken tiedotustoiminnan perusta. Sääntöjen julkaisemisesta vuonna 1987 lähtien syöväntorjuntaan aktiivisesti osallistuvat kansalaisjärjestöt ovat levittäneet niitä laajalti jäsenvaltioissa. Tieteessä tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi komission osastot antoivat tekstin muokkaamisen ja kuhunkin kymmeneen suositukseen liittyviä tieteellisiä perusteita koskevan liitteen laatimisen Euroopan syöpäinstituutille (Milano). Instituutti antoi tieteellisen toimitustyön eurooppalaisten asiantuntijoiden ryhmälle, joka teki uuden version säännöistä. Korkean tason syöpäasiantuntijoiden komitea vahvisti tämän uuden version joulukuussa 1994 (liite IV. 4). Näiden kymmenen syöväntorjuntaa koskevan perussäännön levittäminen oli vuoden 1995 viikon tavoitteena (katso 1. 6. 1). 1. 5. Organisoinnin yleiset periaatteet 9. 10. 1. 5. 1. Kumppanuustoiminta kansalaisjärjestöjen (NGO) kanssa Yleisöntiedotuskampanjoidentäytäntöönpanossasyöväntorjuntayhdistykset ja -järjestöt ovat ohjelman ensisijaisia yhteistyökumppaneita. Näillä järjestöillä, joiden asema on tunnustettu myös niin toisessa kuin kolmannessakin toimintaohjelmassa, on käytössä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla eurooppalaisen kampanjan käymisen mahdollistavien huomattavien voimavarojen lisäksi myös laajaa kokemusta ennaltaehkäisyä koskevien levittämisestä yleisölle. Vuoden 1995 viikon pääasialliset kumppanuusjärjestot on lueteltu liitteessä VI. 5. tietojen läheisessä yhteistyössä yhdistysten ja Komission osastot toimivat järjestöjen kanssa viikon suunnitteluvaiheesta lähtien. Näiden järjestöjen eurooppalaisten edustajien ryhmästä, joka vuonna 1995 kokoontui kolme kertaa ohjelman yhteydessä viikon arvioinnin valmistelua varten, muodostettiin työryhmä. Komission ohjelmasta vastaavat osastot ottivat ryhmän tiiviisti mukaan kaikkiin päätöksiin, jotka koskivat kampanjan yleisen strategian ja kohdeyleisön määrittelyä sekä kampanjan tukena käytettäviä tekstejä, iskulauseita ja kuvia. Lisäksi työryhmää, joka tiedotti muulle ryhmälle valmistelevan vaiheen edistymisestä, kuultiin ohjelman prof. Veronesi prof. Bleehen prof. Boon prof. Van Der Schueren prof. Diehl prof. Overgaard prof. Estape tri Gonzalez Enriquez prof. Kleihues prof. Pujol prof. Garas tri Buttimer prof. Dicato prof. Kroes prof. Conde prof. Einhorn prof. Holm yhteydessä valittaessa sopimuspuolta, jolle annettaisiin tehtäväksi kampanjan suunnittelu ja koordinointi (katso 1. 5. 3. ). Tämä yhdistysten mukaan ottaminen viikon alkuvaiheessa varmisti sen, että ne välittivät eurooppalaisia ohjeita ja ottivat käyttöön voimavaransa tätä varten viikon aikana. Yleislääkäreille vuonna 1995 suunnatun kampanjan osalta (katso II. 2. ) ohjelmassa toimittiin yhteistyössä myös yleislääkäreiden kansallisten järjestöjen edustajien muodostaman eurooppalaisen ryhmän kanssa. 1. 5. 2. Eurooppalainen luonne, lisäarvo yhteisölle ja toissijaisuus Suunnitteluvaiheesta lähtien komission osastot sekä syöpäyhdistykset ja -järjestöt korostivat tarvetta käydä eurooppalaista kampanjaa, joka rakentuu yhteisille käsitteille ja yhteiseen aineistoon, jonka yhteisöllinen alkuperä on selkeästi tunnistettavissa. Ohjelmassa se tarkoittaa sitä, että Euroopan kansalaisille osoitetaan yhteisön aktiivinen toiminta kansanterveyden alalla ja erityisesti syöväntorjunnassa, mihin kuuluu etenkin synergian luominen niiden monien toimien kesken, joita kansalliset tai paikalliset järjestöt ovat panneet täytäntöön. Yhdistysten ja järjestöjen osalta kyseessä on Euroopan tasolla toteutetun suunnittelutyön hyödyntäminen ja sen osoittaminen, että ne ovat aktiivisia ja tunnustettuja kumppaneita ei vain kansallisella vaan myös eurooppalaisella tasolla koko yhteisöä koskevan merkittävän asian eli tässä tapauksessa syöväntorjunnan edistämisessä. Eurooppalaisen syöpäviikonyhteydessäjärjestettävien tiedotuskampanjojen suunnittelussa ja toteutuksessa käytetään työryhmän välityksellä kaikkea eurooppalaisten syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen asiantuntemusta syöväntorjuntaa koskevassa tiedotuksessa. Tämä pyrkimysten yhdistäminen mahdollistaa huomattavat säästöt, sekä tarvittavien taloudellisten että henkilöstövoimavarojen kannalta, verrattuna kansallisten kampanjoiden järjestämiseen rinnakkain. Esimerkiksi julisteiden ja esitteiden osalta ainoastaan teksti vaihtelee maittain - kuvat ovat samoja, joten niitä ei tarvitse suunnitella ja painaa kuin kerran. Taloudellisten ja henkilöstövoimavarojen säästöjen lisäksi kampanjan j ärj estämi nen Euroopan tasol 1 a m ahdol 1 i staa myös ehkäi sy kampanj an tehon lisäämisen. Osoittautui, että tietyt tapahtumat saivat enemmän huomiota niin tiedotusvälineissä kuin yleisön keskuudessakin, jos ne voitiin esitellä kansainvälisinä tapahtumina. Päivä ilman tupakkaa ja YK:n naistenpäivä saisivat taatusti vähemmän julkisuutta, jos ne olisivat vain kansallisia tapahtumia, ja tämä koskee myös eurooppalaista viikkoa syöpää vastaan. Ajatus siitä, että päivän tai viikon ajan useiden maiden kansalaiset yhdistävät voimansa edistääkseen merkittävää yhteiskunnallista asiaa tuntuu miellyttävän sekä yleisöä että tiedotusvälineitä. Vaikka eurooppalaiset viikot esittäytyvät sekä visuaalisesti että sisällöltään samanlaisina kaikissa maissa, niissä on kuitenkin mahdollisuus joihinkin kansallisiin mukautuksiin terveyspolitiikan alalla olevien eroavaisuuksien huomioon ottamiseksi. Vuonna 1995 järjestetyn viikon yhteydessä 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. esimerkiksi eurooppalaisten syöpäsääntöjen kohtaan 108 lisättiin tietyissä maissa ohje ottaa huomioon kansallinen politiikka rintasyöpäseulonnoissa. Työnjako viikon 1995 järjestämisessä organisoitiin komission osastojen ja syöpäjärjestöjen välillä seuraavasti: Ohjelma antoi yhteistyökumppaneiden käyttöön filmit, joiden avulla voitiin painaa julisteet ja esitteet. Näiden painatus ja jakelu oli järjestöjen tehtävänä, mutta ohjelma osallistui tähän taloudellisesti (katso V). Komission osastot huolehtivat myös sopimuspuolen kautta suureksi osaksi suhteista tiedotusvälineisiin ennen viikkoa ja sen aikana (katso II. 1. 2. ) ja pyrkivät saamaan ilmaista mainostilaa (katso II. 1. 3. ja H. 2. 2. ). Syöpäjärjestöt puolestaan käyttivät yhteistä aineistoa ja järjestivät suuren joukon tapahtumia viikon aikana (symposiumeja, näyttelyitä, tapahtumia kouluissa, esityksiä jne. ). 1. 5. 3. Ammattimaisuus takaamiseksi Euroopan tasolla ohjelmaan Kampanjan näkyvyyden päätettiin liittää mukaan ammattimaisen viestintätoimiston palvelut. Markkinoiden kartoittamiseksi julkaistiin yleinen tarjouspyyntö kesäkuussa 19959, ja 21 :n tarjouksentekijän joukosta yhdistysten ja järjestöjen työryhmän suostumuksella hyväksyttiin EURO-RSCG-yhtiö tarjouksen laadun ja hinnan ja myös sen vuoksi, että tällä yhtiöllä on vahva asema lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Tällainen asema on tarpeellinen suhteiden hoitamiseksi tiedotusvälineisiin kussakin maassa. On huomattava, että EURO-RSCG:n kanssa tehty sopimus koskee eurooppalaisen syöpäviikon suunnittelun ja koordinoinnin lisäksi myös ohjelman edistämistä yleensä. Vuonna 1995 yhtiön palvelut koskivat lähes yksinomaan viikkoa. Sopimus tehtiin vuodeksi, ja sitä voidaan uudistaa neljä kertaa lisävuodeksi. Vuoden 1995 kampanjan aikana suoritettujen palveluiden sekä yhdistysten ja järjestöjen ryhmän suosituksen perusteella sopimus uusittiin vuodeksi 1996. 1. 6. Vuoden 1995 viikon erityisominaisuudet 1. 6. 1. Kampanjan tavoitteet 19. Kampanjan päätavoite oli eurooppalaisten sääntöjen syövän torjumiseksi edistäminen (katso I. 4. ). Kymmenen syöväntorjuntaa koskevan suosituksen perusteella: Euroopan kansalaisille olisi mahdollisuus pienentää omaa riskiään sairastua syöpään Euroopan tasapainoisemmat elintavat, johon suositukset sisältyvät rohkaistava kansalaisia olisi tiedotettava, että kaikilla on omaksumaan "Tarkista rintasi säännöllisesti. Osallistu rintasyövän mammografiaseulontoihin, jos olet yli 50- vuotias. " - Katso myös 1. 4. EYVL N:o C 134, 1. 6. 1995. 8 20. 21. 22. 23. Euroopan kansalaiset olisi saatava tietoisiksi syövän varhaisen havaitsemisen eduista. Tähän tavoitteeseen pyrittiin kääntymällä suuren yleisön puoleen: suoraan Euroopan tasoisella tiedotuskampanjalla välillisesti tuomalla esiin yleislääkäreiden merkittävä asema välittäjinä (katso myös 1. 6. 3. ). Kampanjan välittömänä tavoitteena oli saada Euroopan unionin kansalaiset tietoisiksi siitä, että yhteisö toteuttaa toimia kansanterveyden alalla (viikon yhteisöllinen luonne). 1. 6. 2. Kampanjan sävy ja motivoiva Kaikki syöväntorjunnassa mukana olevat toimijat korostivat tarvetta omaksua myönteinen, rohkaiseva sävy kaikissa tiedotuskampanjoissa, joissa pyritään muuttamaan kansalaisten sellaista käyttäytymistä, jolla voi olla haitallisia vaikutuksia heidän terveydelleen; kaikkea syyllistämistä on vältettävä. Näitä yleisiä ohjeita noudattaen laati kampanjan, jossa korostettiin jokaisen ohjelman sopimuspuoli mahdollisuutta valita terve elämäntapa, ottaa yhteyttä lääkäriinsä tiettyjen jatkuvien oireiden tai vaivojen esiintyessä ja - naisille - osallistua tiettyihin seulontatutkimuksiin syöpäriskin pienentämiseksi. Tämä kunkin tekemän yksilöllisen valinnan mahdollisuus näkyy kampanjan tunnuslauseessa "Syövänehkäisy on minunkin asiani". Sama ajatus myönteiseen sävyyn perustuvasta viestinnästä on nähtävissä kampanjassa käytetystä visuaalisesta aineistosta, jossa esiintyy kymmenet hymyilevät ja rauhoittavat kasvot (kymmenen henkilöä kymmenestä eri maasta, yhdet kasvot kutakin sääntöjen kymmentä kohtaa kohti). Nämä henkilöt ovat osa niitä valintoja, joita he ovat tehneet pienentääkseen syöpäriski ään, ja he rohkaisevat seuraamaan esimerkkiään (katso myös liite 3). Kampanja-aineiston tekstit on laadittu erittäin yksikertaisella kielellä, koska useissa Eurobarometrikyselyissä on käynyt ilmi, että eniten puutteita syöväntorjuntaa koskevissa tiedoissa on pelkästään peruskoulutuksen saaneilla henkilöillä. Yksinkertaistamisesta huolimatta kiinnitettiin kuitenkin paljon huomiota esitteiden tieteelliseen sisältöön, joka perustuu eurooppalaisten liitteeseen. Milanossa sijaitsevan Euroopan syöpäinstituutin asiantuntija, jonka tehtävänä oli sääntöjen tarkistustöiden koordinointi, valvoi tuotettujen tekstien tieteellistä oikeellisuutta ja yhtenäisyyttä. syöpäsääntöjen tieteelliseen 1. 6. 3. Kohderyhmät 24. Vuoden 1995 viikon pääasiallinen kohderyhmä oli suuri yleisö, koska sääntöjen kymmenen suositusta on suunnattu kaikille Euroopan kansalaisille. 25. 26. 27. 28. 29. 30. 31. Kampanjan toinen kohderyhmä olivat yleislääkärit, joihin ohjelma vetosi, syöväntorjuntaohjeet potilailleen. että he välittäisivät Yleislääkäreiden merkittävä asema potilaidensa tiedottajina on selvä, koska ensisijassa he tarjoavat terveydenhoitoa koko väestölle. sääntöjen 1. 6. 4. Kampanja-aineisto Syöpäsääntöjen kymmenessä suosituksessa esiintyneiden henkilöiden kasvoja käytettiin neljänlaiseen suurelle yleisölle tarkoitettuun aineistoon: ja julisteen ll:n 1 ehdi stöti edotteeseen. tietoiskuun sarjaan, sarjaan, esitteen ll:n A2-kokoinen ll:n julisteen sarja, joka tehtiin ll:llä eri kielellä, sisältää yhden yleisjulisteen, jossa esitetään syöpäsäännöt kokonaisuudessaan sekä yhden julisteen sääntöjen kustakin kymmenestä kohdasta. Vastaavalla tavalla A4-kokoinen 11 :n taitellun esitteen sarja sisältää yhden yleisesitteen ja kymmenen Esitteiden sivut on laadittu seuraavasti: lehtistä sääntöjen yksittäisistä kohdista. sivu 1: sivut 2-4: sivu 5: sivu 6: kymmenet kasvot (yleisesite) tiettyä sääntöjen kohtaa "edustavan" henkilön kasvot (muut esitteet) syöväntorjuntaa koskevat ohjeet eurooppalaisten sääntöjen syövän torjumiseksi 10 kohdan esittely itsearviointitesti, jolla on mahdollisuus määrittää syöväntorjunnan taso tietojen omien mahdollisuuksista. Videotietoisku, jossa esitetään syöväntorjuntasääntöjen 10 suositusta, toteutettiin ll:llä kielellä. Tässä tietoiskussa julisteisiin ja esitteisiin käytetyt kymmenen näyttelijää esittivät kukin omalla äidinkielellään syöväntorjuntasääntöjen 10 suositusta. Tietoiskun kesto oli 30 sekuntia ja se tekstitettiin 11 kielelle. Monikielinen ääninauha oli kaikissa sama (johdantoa ja loppupäätelmiä lukuun ottamatta), mikä vahvisti tavoiteltua monikulttuurisuuden leimaa. Tämä 35 mm:n mustavalkoiselle filmille kuvattu tärkeimpien eurooppalaisten televisioyhtiöiden käyttöön videokasettina (katso II. 1. 3. ). tietoisku annettiin kaikkien Yleisesitteen kantta (10 kasvot) käytettiin myös lehdistölle suunnattuna ilmoituksena (katso II. 1. 3. ). Seuraavaa aineistoa valmistettiin tiedotusvälineitä varten: lehdistön päätietopaketti (Euroopan tasolla) kansalliset lehdistön tietopaketit kampanjaan minuutin mittaiset eurooppalaisille televisioasemille. liittyvä videotietoiskun julkistaminen; nämä 20 tärkeimmille videotietoiskut lähettiin 32. Yleislääkäreille suunnatun kampanjan aineisto on esitetty kohdassa II. 2. 10 33. 34. 35. 1. 6. 5. Toiminnan tasot Vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syöpää vastaan yhteydessä on erotettava kahdentasoisia toimia: Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma on laatinut ja toteuttanut sopimuspuolen avulla ja syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen ryhmän neuvoihin tukeutuen eurooppalaisen kampanjan, jonka yhteiseen lähestymistapaan perustuvien yhteisen aineiston ja mediasuhteiden ympärille keskittyneitä osia on käytetty kaikissa Euroopan unionin 15:ssä jäsenvaltiossa. Juuri tämä kampanja on tämän kertomuksen samoin kuin luvuissa II ja III esitettävien kvantitatiivisten ja kvalitatiivisten analyysien kohteena. ja (tieteellisiä tapahtumia täydensivät symposiumeja, syöväntorjuntayhdistysten -järjestöjen Kampanjaa kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason toimet. Eurooppalaisen viikon aikana nämä järjestöt järjestivät myös useimmissa maissa suuren joukon erilaisia terveysfoorumeita, näyttelyitä, opetuksellisia esityksiä, konsertteja, tilaisuuksia kouluissa, katuteatteri esityksiä, "infoautojen" käyttöä jne. ). Vaikka ohjelma ei tukenut suoraan näitä tapahtumia, ne olivat osoitus kampanjan eurooppalaisesta täysin sitä. Koska nämä luonteesta syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen vastuulla, niitä ei oteta huomioon tässä eurooppalaiseen vaikutusta kampanjaan on vaikea esittää täsmällisesti, mutta se oli kuitenkin merkittävä. arviointikertomuksessa. Niiden toimet olivat osa ja 11 H. KVANTITATIIVINEN ANALYYSI 36. Tähän Maakohtaiset kvalitatiiviset kertomuksen liitteen 2. lukuun sisältyvät pääasialliset analysointitiedot Euroopan tiedot muodostavat ja kvantitatiiviset tasolla. tämän II. 1. Suurelle yleisölle suunnattu kampanja H. 1. 1. Julisteiden ja esitteiden jakelu 37. 38. 39. 40. 41. syöväntorjuntajärj estot Kunkin maan taloudellisten mahdollisuuksiensa ja tiedotuspolitiikkansa mukaisesti ohjelman niiden käyttöön antamien filmien pohjalta yhteisen eurooppalaisen aineiston. Yhteensä 6 700 000 julistetta ja esitettä painettiin Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Näistä oli painattivat 5 436 000 964 000 124 500 170 200 yleisiä esitteitä (sääntöjen kaikista 10:stä kohdasta) erityisiä esitteitä (sääntöjen tietystä kohdasta) yleisiä julisteita erityisiä julisteita. Painettu aineisto jaeltiin syöväntorjuntajärj estojen verkostojen kautta kussakin jäsenvaltiossa. Aineiston jakelua koskevia yksityiskohtaisia lukuja ei ole saatavilla kaikista jäsenvaltioista, mutta muiden maiden toimittamien tietojen perusteella voidaan että keskimäärin 80 % syöväntorjuntajärj estojen painamasta aineistosta jaettiin eurooppalaisen viikon yhteydessä. arvioida, H. 1. 2. Suhteet tiedotusvälineisiin sopimuspuolen ja koordinoida Komission yhteistyössä suhteet tiedotusvälineisiin 15 jäsenvaltiossa eurooppalaisen viikon syöpää vastaan yhteydessä. syöväntorjuntajärj estojen toteuttaa kanssa tehtävänä oli kaikki Viikon alkajaisiksi järjestettiin eurooppalainen lehdistötilaisuus, jossa oli läsnä komission lehdistötilaisuutta jäsenvaltioissa10. Näihin 15:een lehdistötilaisuuteen osallistui yhteensä yli 200 toimittajaa. jäsen Pâdraig Flynn, ja 14 Lehdistötilaisuuksien ja yleensä lehdistöön hoidettujen suhteiden ansiosta eurooppalaista viikkoa ja erityisesti syöväntorjuntasääntöjä käsiteltiin lähes 700:ssa artikkelissa eri jäsenvaltioissa. Useimmissa maissa aihetta käsiteltiin sekä valtakunnallisessa että alueellisessa lehdistössä. Euroopan komission ja erityisesti Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman tunnistaminen kampanjan alkuunpanijaksi vaihteli maittain; keskimäärin 50 %:ssa aloittajaksi. artikkeleita mainittiin Euroopan komissio kampanjan 10 Saksassa syöväntorjuntajärjestöt valitsivat toisenlaisen lähestymistavan suhteessa lehdistöön. 12 42. 43. 44. 45. 46. 12 Kirjallisten viestimien välityksellä tavoitetun yleisön määrä on lähes 112 miljoonaa11. televisiossa ja radiossa noin 170 Eurooppalaisella viikolla kampanjaa käsiteltiin Euroopan unionin jäsenvaltioiden lähetyksessä, tai muussa yhteydessä. Aihetta käsiteltiin sekä uutiskatsauksessa valtakunnallisilla yksityisillä ja julkisilla asemilla että alueellisilla asemilla. Niissä 10:ssä maassa, josta yleisömääriä koskevat luvut ovat saatavilla12, asian käsittelyllä televisiossa ja radiossa tavoitettiin noin 60 miljoonaa henkilöä; tiedotusvälineillä tavoitetun koko yleisön määrä on siis vähintään 172 miljoonaa. n. 1. 3. Mainostila että (lehdistöilmoituksen Ottaen huomioon, suhteellisen vaatimaton talousarvio oli tiedotuskampanjan käymiseksi 15:ssä valtiossa, mainostilan ostamisesta päätettiin pidättäytyä. Komission sopimuspuolen tehtävänä oli sen sijaan saada ilmaista mainostilaa televisiossa (videotietoiskun esittäminen) ja lehdistössä ja aikakauslehdissä). Tämän saavuttamiseen asetettujen aikarajojen vuoksi sopimuspuoli päätti keskittää pyrkimykset televisioajan hankkimiseen. Tässä yhteydessä on huomautettava, että tietyissä maissa toteutetut oikeudelliset (erityisesti Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Suomessa ja marraskuusta 1995 lähtien Kreikassa) rajoittavat ilmaisen mainosajan antamista, kun taas toisissa maissa ilmaisen ajan saaminen edellyttää myös mainosajan ostamista. julkaiseminen päivälehdissä toimenpiteet Seuraavissa kappaleissa esitetyt luvut koskevat ainoastaan kampanjan aikana saatua mainosaikaa. Joissakin tapauksissa ilmaista mainosaikaa annettiin jatkossakin, ja lisättiin näin viikon vaikutusta. Edellä esitetyistä vaikeuksista huolimatta komission osastot onnistuivat sopimuspuolensa kautta saamaan merkittävästi ilmaista televisioaikaa: seitsemässä maassa (Saksassa, Tanskassa, Ranskassa, Kreikassa, Italiassa, Alankomaissa, Portugalissa) sekä Eurosport-kanavalla tietoiskua esitettiin yli 300 kertaa. Tätä kautta tavoitetun yleisön määrä on noin 135 miljoonaa OTS:ää13. On huomattava, että televisiosta ilmaiseksi saadun ajan arvo on noin 800 000 ecua. Televisiosta saadun ilmaisen ajan lisäksi eurooppalaisia syöpäsääntöjä koskeva lehdistöilmoitus julkaistiin ilmaiseksi 42 kertaa lehdistössä viidessä maassa. Tällä ilmoituksella tavoitettiin noin 37 miljoonaa henkilöä14, joka vastaa rahallisesti yli 200 000:aa ecua. Tavanomaisen käytännön mukaan tämä luku on laskettu kertomalla päivälehtien ja aikakauslehtien jakelu 2,5:llä todellisuudessa tavoitetun yleisön (=levikki) laskemiseksi. Kyseisen lehdistölle tarkoitetun aineiston jakelu on siis noin 45 miljoonaa 15 :ssä jäsenvaltiossa. Lukuja ei ole ilmoitettu 61 lähetyksen / asian käsittelyn osalta Espanjasta (38), Luxemburgista (3), Italiasta (4), Portugalista (10) ja Alankomaista (6). OTS = Occasion To See cli henkilöiden määrä, jotka ovat voineet nähdä tietoiskun. Tavanomaisen käytännön mukaan tämä luku on laskettu kertomalla päivälehtienja aikakauslehtien jakelu 2,5:llä todellisuudessa tavoitetun yleisön (=levikki) laskemiseksi. Kyseisen lehdistölle 13 47. 48. 49. 50. 51. II. 1. 4. Loppupäätelmät suunnatulla eurooppalaisten Loppupäätelminä kvantitatiivisen analyysin osalta voidaan todeta, että suurelle yleisölle syövän torjumiseksi edistämiskampanjalla tavoitettiin vähintään 344 miljoonaa henkilöä (katso liite 1, kuva 1), joista 172 miljoonaa mediasuhteiden kautta (112 miljoonaa lehdistön ja vähintään 60 miljoonaa television ja radion kautta) sekä 172 miljoonaa ilmaiseksi saadun ajan ja tilan kautta (135 miljoonaa television ja 37 miljoonaa lehdistön kautta). Tähän lukuun on vielä lisättävä 6,7 miljoonan julisteen ja esitteen jakelun kautta tavoitettu yleisö, joka on vaikeasti laskettavissa. sääntöjen II. 2. Yleislääkäreille suunnattu kampanja n. 2. 1. Esitteen suunnittelu, laatiminen ja jakelu Koska yleislääkärit määriteltiin kampanjan toiseksi kohderyhmäksi (katso 1. 6. 2. ), Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma neuvotteli yleislääkäreiden järjestön edustajien eurooppalaisen ryhmän kanssa - johon se pitää säännöllisesti yhteyttä - määritelläkseen parhaan lähestymistavan tämän ryhmän tavoittamiseksi ja saattamiseksi heidän tietoonsa eurooppalaisiin sääntöihin syövän torjumiseksi sisältyvät suositukset. Jokaiselle Euroopan unionin yleislääkärille päätettiin lähettää henkilökohtaisesti esite, jossa oli kolme pääasiallista osaa: a - b - c - eurooppalaisten sääntöjen syövän torjumiseksi kymmenen kohtaa kaikille maille yhteinen osa, jossa esitetään kunkin tieteelliseen liitteeseen perustuvan suosituksen tieteellinen perusta osa, syöpäsääntöjen jokapäiväiseen työhön. tarkoituksena on kannustaa eurooppalaisten sisällyttämistä yleislääkäreiden suositusten jonka Esitteen yhteisen osan on laatinut viiden maan (Saksa, Ranska, Irlanti, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta) yleislääkäreiden järjestöjen edustajien eurooppalainen ryhmä. Viimeinen osa (suositusten sisällyttäminen jokapäiväiseen työhön) on erilainen kunkin maan osalta, koska kansalliset olosuhteet vaihtelevat huomattavasti ja terveyspolitiikan eroavaisuuksien, mutta myös erilaisten kulttuurien ja laatijat ovat myös tottumusten vuoksi. Näiden kansallisten osien yleislääkäreiden järjestöjen edustajia. sosiaaliturvajärjestelmien Jotta voitiin taata eurooppalaisten syöpäsääntöjen liitteen ja esitteen yhteisen osan välinen tieteellinen yhtenäisyys, Milanossa sijaitsevan Euroopan syöpäinstituutin tehtävänä oli tieteellisen sisällön koordinointi. Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma osallistui tämän esitteen laatimiseen seuraavasti. Se: otti yhteyttä mahdollisiin kirjoittajiin tarkoitetun aineiston jakelu on siis noin 15 miljoonaa 5:ssä jäsenvaltiossa. 14 järjesti työkokouksia huolehti kirjoittajien palkkioista ja matkakustannuksista sekä sihteeri kuluista koordinoi yhdessä Euroopan komission käännöspalvelun kanssa yhteisen osan kääntämisen kaikille yhteisön kielille huolehti yhdessä Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston (Opoce) kanssa esitteen muotoilusta, oikoluvusta ja painamisesta teki luettelon (sähköisessä muodossa) kaikista Euroopan unionin yleislääkäreiden osoitteista15 huolehti yhdessä Opocen kanssa osoitteiden merkinnästä ja esitteiden postituksesta. On huomattava, että yleislääkäreiden osoitteiden käsittelyssä noudatettiin kaikkia tietosuojaan kuuluvia varotoimia. Esitteen 16 versiota16, joissa oli komission jäsenen Pâdraig Flynnin alkusanat, jaettiin yleislääkäreille eurooppalaisen syöväntorjuntaviikon alussa. Jaettujen esitteiden kokonaismäärä on noin 321 000, joka kattaa lähes kaikki Euroopan unionin yleislääkärit. Postin palauttamien esitteiden määrä oli keskimäärin alle 1 %, mikä osoittaa käytettyjen osoitetietojen luotettavuuden. Edellä 48 ja 49 kappaleessa kuvattua esitteen yleisrakennetta ei noudatettu Tanskaan ja Alankomaihin tarkoitetussa versiossa. Tanskan lääkärijärjestöt valitsivat esitteen, johon tuli eurooppalaisten sääntöjen liite yhteisen osan tilalle eikä lainkaan kansallista osuutta. Alankomaissa yleislääkäreiden järjestöt eivät halunneet laatia kansallista osaa, joten yleislääkäreille jaetussa esitteessä oli vain sääntöjen kymmenen kohtaa ja yhteinen osa. Kvalitatiivisesta analyysistä näkyy, että tällä erilaisella lähestymistavalla oli vaikutusta siihen, miten lääkärit ottivat esitteen vastaan näissä kahdessa maassa (katso III. 2. ). II. 2. 2. Mainostila suunnatun Komission sopimuspuolen tehtävänä oli saada 15:ssä maassa ilmaista tilaa terveysalan ammattilehdissä yleislääkäreille ilmoituksen julkaisemiseksi. Ilmoituksessa tiedotettiin lääkäreille siitä, että Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma aikoo osoittaa heille julkaisun. Neuvottelut olivat lyhyen määräajan ja suurelle yleisölle suunnatun sovitun vaikeita ensisijaisen tv-tiedotuksen vuoksi. Tästä huolimatta saatiin 11 ilmaista tilaa 8 lääketieteellisestä julkaisusta 4 maassa. Tämän mainostilan kaupallinen arvo vastaa 100 000:aa ecua, ja sillä saavutettiin yli 800 000 OTS. ää lääketieteellisissä ammateissa. 52. 53. 54. 15 1 ' Useimmissa maissa nämä osoitteet saatiin yleislääkäreiden virallisilta järjestöiltä; niiden maiden osalta, joista tietoja ei saatu - pääasiassa tietosuojaan liittyvistä syistä - osoitteet saatiin "välittäjän" kautta. Kaksi versiota Belgiaa varten. 15 DX KVALITATIIVINEN ANALYYSI 55. 56. 57. 58. 59. Vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syöpää vastaan kvalitatiivinen analyysi perustui kahteen pääasialliseen välineeseen: Eurobarometri-kyselyihin suurelle yleisölle suunnatun kampanjan osaltaja puhelinkyselyyn yleislääkäreille suunnatun kampanjan osalta. Tässä kappaleessa annetaan tietoja kvalitatiivisen analyysin päätekijöistä. Yksittäiset taulukot, joista näkyvät kvalitatiiviset ja kvantitatiiviset tiedot maittain (suurelle yleisölle ja yleislääkäreille suunnattu kampanja), muodostavat tämän kertomuksen liitteen 2. in. l. Suurelle yleisölle suunnattu kampanja III. 1. 1. A rviointimenetelmä ja jotka toteutti Vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syöpää vastaan vaikutusta suureen yleisöön koskeva arviointi perustuu Eurobarometri 43. 0 (maalis-huhtikuu 1995) ja 44. 0 (loka-marraskuu 1995) -kyselyihin. Näissä kahdessa kyselyssä, jotka tehtiin noin 16 000:n eurooppalaisen edustavalle otokselle17 ja INRA mielipidetutkimuksiin erikoistuneiden yritysten eurooppalainen verkosto, esitettiin sarja samanlaisia kysymyksiä ennen eurooppalaista viikkoa ja sen jälkeen. Näistä kahdesta kyselystä saatuja tuloksia vertaamalla oli mahdollista tehdä päätelmiä kampanjan vaikutuksesta Euroopan unionin kansalaisiin. Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmasta vastuussa olevien komission osastojen tietojen mukaan näiden kahden kyselyn välillä ei toteutettu mitään muuta "kilpailevaa" suurta kampanjaa, jossa olisi annettu tietoa syöväntorjunnan mahdollisuuksista. (EUROPE), markkinointi- oli päätavoitteena Kampanjan eurooppalaisia syöväntorjuntasääntöjä. Näihin sääntöihin sisältyy suosituksia, joiden avulla jokaisella on mahdollisuus vähentää omaa riski ään sairastua syöpään. syöväntorjunnan kysymyksistä mahdollisuuksia ja syöpäriskiä lisääviä tekijöitä. Muut kysymykset käsittelivät syöpäviikon ja -sääntöjen tunnettuutta. edistää käsitteli Suurin osa Yksityiskohtaisemman maakohtaisen analyysin saamiseksi Eurobarometri- tehokkuusindeksin kyselyn laskemiseen: tuloksia käytettiin kahden seuraavan vertaamalla eurooppalaisten asenteiden muutosta koskeva tehokkuusindeksi, joka syöväntorjunnan laskettiin mahdollisuuteen uskovan väestön prosenttiosuuden muutosta Euroopassa keskimäärin syöväntorjunnan mahdollisuuteen uskovien osuuden muutokseen18. tietyssä maassa 17 2 000 Saksasta, 1 100 Yhdistyneestä kuningaskunnasta, 300 Pohjois-Irlannista, 500 Luxemburgista ja 1 000 muista maista. Tämä indeksi i, laskettiin seuraavasti: i, = 100 x nt' - nt x B 16 eurooppalaisten sääntöjen syövän torjumiseksi tunnettuutta koskeva tehokkuusindeksi, joka laskettiin vertaamalla tietyssä maassa syöpäsäännöt tuntevan väestön prosenttiosuuden muutosta keskimääräiseen muutokseen Euroopassa19. Lisäksi kullekin maalle vahvistettiin mediapeitto, joka laskettiin jakamalla kampanjalla tavoitetun yleisön kokonaismäärä (mainokset + suhteet tiedotusvälineisiin) maan väestön kokonaismäärällä. Molemmat tehokkuusindeksit esitetty maakohtaisissa kvantitatiivista ja kvalitatiivista analyysia koskevissa taulukoissa liitteessä 2. sekä mediapeitto on III. 1. 2. Tulokset Euroopan tasolla Ennen kampanjaa (kysely maalis-huhtikuussa 1995) 33,3 % unionin kansalaisista20 ei uskonut syöväntorjunnan mahdollisuuteen. Kampanjan luku pieneni 7,2 loka-marraskuussa 1995) tämä jälkeen (kysely prosenttiyksikköä ja oli enää 26,1 % (katso liitteen 1 kuva 2). Kun tätä vähennystä sovelletaan Euroopan unionin kaikkiin yli 15-vuoti ai si in kansalaisiin (286,6 miljoonaa) -jolle ikävälille kyselyn otos sijoittuu - se merkitsee, että kampanjan jälkeen yli 20 miljoonaa eurooppalaista enemmän uskoo syöväntorjunnan mahdollisuuteen. Näin saavutettiin siis yksi kampanjan päätavoitteista eli Euroopan kansalaisten saattaminen tietoisiksi edellyttää myös parempaa huolehtimista omasta terveydestä. syöväntorjunta siitä, että sama suuntaus Tämä syöväntorjuntaa koskevassa paremmassa tiedostamisessa on havaittavissa myös, kun verrataan asennetta tiettyihin henkilökohtaisiin riskitekijöihin - jotka ovat osa syöpäsäännöissä tunnistetuista riskitekijöistä - ennen kampanjaa ja sen jälkeen (katso liitteen 1 kuva 3). Niiden eurooppalaisten osuus, jotka arvioivat, että ylipaino voi olla syöpäriskiä lisäävä tekijä, oli ennen kampanjaa 40 % ja kampanjan jälkeen 48 %, alkoholin liikakäytön osalta nämä luvut olivat 60 % ja 67 %, liian rasvaisen ravinnon osalta 56 % ja 60 %, liikunnan puutteen osalta 36 % ja 41 %, liian vähän hedelmiä ja vihanneksia 60. 61. Et' - Et nt jossa: E = Eurooppa n= kyseinen maa t = arvo keväällä 95 t' = arvo syksyllä 95 Tämä indeksi i2 laskettiin seuraavasti: i2 = 100 x nt' - nt x E£ nt' Et' - Et jossa: E = Eurooppa n = kyseinen maa t = arvo keväällä 95 t' - arvo syksyllä 95 painotettu eurooppalainen keskiarvo 19 20 17 62. 63. 64. sisältävän ruokavalion osalta 50 % ja 53 % sekä liian vähän viljatuotteita sisältävän ruokavalion osalta 45 % ja 48 %. Myös tupakoinnin vaarojen tiedostaminen - joka oli jo erittäin korkealla ennen kampanjaakin (94 % eurooppalaisista arvioi, että tupakointi lisää syöpäriskiä) - kasvoi vielä ennestäänkin, koska kampanjan jälkeen tämä luku oli 96 %. rintasi rintasyövän kansallisten säännöllisesti. Osallistu Näissä kahdessa kyselyssä oli kaksi kysymystä, jotka käsittelivät rintasyöpäseulontaa ja liittyivät näin suoraan syöpäsääntöjen kohtaan 10 ("Tarkista rintasyövän mammografiaseulontoihin, jos olet yli 50-vuotias. "). Ensimmäinen näistä kysymyksistä koski seulontaohjelmien tunnettuutta. Niiden eurooppalaisten naisten määrä, jotka tunsivat nämä ohjelmat kohosi kampanjaa edeltävästä 77 %:sta kampanjan jälkeiseen 81 %:iin. Toinen kysymys koski vastanneiden naisten aikomusta osallistua tällaiseen rintasyövän seulontatutkimukseen. Aktiivisesti tällaiseen tutkimuksen osallistuvien naisten määrä kohosi kyselyä edeltävästä 65 %:sta kampanjan jälkeiseen 66 %:iin, niiden määrä, jotka osallistuivat ainoastaan saatuaan kirjallisen kutsun tai lääkärin kehotettua, pysyi 27 %:ssa, kun taas niiden naisten määrä, jotka eivät vastauksensa mukaan osallistu seulontatutkimuksiin muuttui kampanjaa edeltävästä 7 %:sta kampanjan jälkeiseen 6 %:iin. Vuoden 1997 eurooppalaisen viikon syöpää vastaan aihetta (naisten syöpien torjunta) koskevassa kampanjassa keskitytään tähän aiheeseen tarkemmin ja pyritään saamaan enemmän naisia tietoisiksi tästä olennaisen tärkeästä alueesta syöväntorjunnassa. Näissä kahdessa kyselyssä esitettiin kaksi samanlaista kysymystä, joiden tarkoituksena oli mitata eurooppalaisten syöpäsääntöjen tunnettuutta. Nämä säännöt ovat olleet olemassa vuodesta 1987 lähtien, ja niiden uudistettu versio oli kampanjan kohteena. Ensimmäisellä kysymyksellä mitattiin sääntöjen aktiivista tunnettuutta ja toisella "avustettiin" vastaajien muistia näyttämällä esimerkki säännöistä, eli sillä mitattiin passiivista tunnettuutta. Tämän tunnettuuden kehitys, joka oli enimmillään 8 prosenttiyksikköä, esitetään kaikkien maiden osalta Ruotsia lukuun ottamatta (katso III. 1. 3. ). Aktiivinen tunnettuus oli ennen kampanjaa keskimäärin 9 % ja kampanjan jälkeen 12 %. Passiivinen tunnettuus oli suunnilleen kaksi kertaa niin suuri kuin aktiivinen; se oli ennen kampanjaa keskimäärin 21 % ja kampanjan jälkeen 24 %. Kaksi kysymystä esitettiin ainoastaan syksyn kyselyssä eurooppalaisen viikon syöpää vastaan tunnettuuden arvioimiseksi ja niiden lähteiden määrittämiseksi, joista ihmiset olivat tietonsa saaneet. Kävi ilmi, että noin neljännes eurooppalaisista (24 %) oli kuullut puhuttavan eurooppalaisesta viikosta syöpää vastaan (aktiivinen tunnettuus), mikä on erittäin huomattava tulos ja korostaa sitä, että kampanjan eurooppalainen alkuperä tunnistettiin suhteellisen hyvin. Toisesta kysymyksestä saadut vastaukset osoittivat, että televisio, joko uutisten tai reportaasien (44 %) taikka mainosten välityksellä (41 %), oli ehdottomasti ensisijainen väline, jonka kautta eurooppalaiset saivat tietoa syöpäviikosta. Päivä-ja aikakauslehdet tulivat kaukana jäljessä. 18 65. 66. 67. 68. 69. 70. m. 1. 3. Maakohtaiset tulokset perusteella muodostettujen Eurobarometrikyselyn tehokkuusindeksien analysoinnin jälkeen (katso III. 1. 1. ) voitiin erottaa neljä maaryhmää kampanjan kokonaisvaikutuksen perusteella: tulosten maat, joissa kampanja onnistui hyvin maat, joissa kampanja onnistui maat, jotka olivat alle Euroopan keskiarvon maat, jotka oli mahdoton luokitella. Maat, joissa kampanja onnistui hyvin sekä syöväntorjunnan että kampanjan eurooppalaisen alkuperän tunnettuuden kannalta, olivat Saksa, Itävalta, Espanja, Kreikka ja Irlanti. Näissä maissa kampanjan kaksi tehokkuusindeksiä osoittivat selvästi paremmat tulokset kuin Euroopassa keskimäärin. Kampanjalla saavutettiin erittäin hyvin sen kaksi tavoitetta: syövän torjunnasta tiedottaminen Euroopan kansalaisille ja eurooppalaisten ohjeiden tietoisuuden lisääminen. Lisäksi näissä maissa käyty kampanja oli yleensä voimakasta ja näkyvää (korkea suhteellinen peitto). levittäminen sekä yhteisön toimia koskevan Maat, joissa kampanja onnistui, olivat Belgia, Tanska, Suomi, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta. Näissä maissa toinen tehokkuusindekseistä oli selvästi korkeampi kuin Euroopassa keskimäärin, kun taas toinen sijoittui hyväksyttävälle tasolle. Suurimmassa osassa näitä maita voitiin myös todeta, että suhteellinen peitto oli korkeammalla tasolla kuin Euroopassa keskimäärin, mistä näkyy tämän peiton ja kampanjan tehokkuuden välinen yhteys. Maat, joissa kampanjan vaikutusta voidaan pitää heikompana kuin Euroopassa keskimäärin, ovat Ranska, Luxemburg ja Alankomaat. Näissä maissa kaksi tehokkuusindeksiä saavuttivat kokonaisuudessaan tyydyttävän tason, joskin keskiarvoa alhaisemman. Suhteellinen peitto näissä maissa jäi heikommalle tasolle, erityisesti ottaen huomioon vaikeudet ilmaisen tilan saamisessa. Käytetyllä arviointijärjestelmällä oli vaikea luokitella kahta maata: Portugalia ja Ruotsia. Portugalissa erittäin voimakkaasta suhteellisesta peitosta ja erittäin korkeasta painetun ja jaellun aineiston määrästä huolimatta kampanjan tehokkuusindeksit ovat negatiiviset. Tässä kohden on muistettava, että kampanjaa edeltävä Eurobarometritulos Portugalin osalta oli erityisen myönteinen. Ruotsin osalta tulokset voidaan ymmärtää tuloksena kampanjasta, jossa mitään aineistoa ei painettu eikä jaeltu ja jonka aikana suhteellinen peitto oli erittäin heikko. III. 1. 4. Päätelmät Vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syövän torjumiseksi aikana käydyllä kampanjalla oli selvä vaikutus Euroopan unionin kansalaisten tietoihin syövän torjuntaa koskevista aiheista: viikon jälkeen yli 20 miljoonaa eurooppalaista uskoi, että heillä on mahdollisuus vähentää omaa riskiään tavoite (katso 1. 6. 1. ) sairastua syöpään. Kampanjan ensimmäinen saavutettiin siis erittäin hyvin, vaikkakin saavutettu vaikutus vaihtelee 19 71. 72. 73. 74. suuresti 15:ssä maassa ja vaikka tämän tiedon lisääntymisen vaikutusta ihmisten käytökseen riskitekijöiden osalta ei vielä tiedetäkään. Kampanjalla onnistuttiin myös lisäämään yhteisön toimien näkyvyyttä kansanterveysalalla ja erityisesti taistelussa syöpää vastaan. Viikon jälkeen 24 % eurooppalaisista tunsi eurooppalaiset säännöt syövät torjumiseksi (katso kuva 4) ja samoin 24 % ilmoitti kuulleensa puhuttavan eurooppalaisesta viikosta syövän torjumiseksi. III. 2. Yleislääkäreille suunnattu kampanja sisältyvistä syöpäsääntöihin Yleislääkäreille suunnatun kampanjan tavoitteina oli saada tämä kohderyhmä ja näiden tietoisiksi syöväntorjuntaa koskevien ohjeiden jokapäiväiseen työhön sisällyttämisen merkityksestä. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi valitun lähestymistavan mukaisesti laadittiin juuri tämän ammattikunnan tiedon tarpeeseen mukautettu esite, joka lähetettiin kaikille Euroopan unionin yleislääkäreille eurooppalaisella viikolla syöpää vastaan (katso myös II. 2. 1. ). syöväntorjuntaohjeista ITL 2. 1. Arviointimenetelmä lääkärit Yleislääkäreille suunnattu kampanja arvioitiin 15 :ssä unionin jäsenvaltiossa tehdyn puhelinkyselyn perusteella. Tähän kyselyyn osallistui 2 050 yleislääkäriä21, mikä on edustava otos ja edustaa 0,7 %:a unionin yleislääkäreistä. Kyselystä vastuussa oleva yritys valitsi kyselyyn osallistuneet luetteloista, jotka eivät vastanneet esitteiden lähettämiseen käytettyjä osoi tel uettel oi ta (komissiolle luovutettujen tietojen suojaaminen). Puhelinkyselyt toteutettiin marraskuussa 1995 käyttäen 18 kysymystä sisältävää kyselylomaketta. Kysymykset eivät käsitelleet ainoastaan esitettä ja eurooppalaisten syöpäsääntöjen kymmentä suositusta, vaan muitakin eurooppalaisia ohjeita, joita yleislääkärit saivat koko (lehdistöilmoitukset ammattilehdistössä, viestintäkampanjan aikana syöpäyhdistysten julisteet, joukkoviestimien välittämät ohjeet suurelle yleisölle). -järjestöjen jakamat esitteet ja ja in. 2. 2. Esitteen vastaanotto ja arviointi Yleislääkärit saavat päivittäin paljon mainosaineistoa postitse. Oli siis olemassa suhteellisen suuri vaara, että eurooppalaisten syöpäsääntöjen esite hukkuisi tämän postin joukkoon. Tämän huomioon ottaen yleislääkärit tunnistivat esitteen kuitenkin tyydyttävästi aktiivisesti (Euroopan keskiarvo22 15,3 %) ja erittäin hyvin passiivisesti (39,4 % - katso liitteen 1 kuva 5). On kuitenkin huomattava, että erot maiden välillä ovat erittäin huomattavat: aktiivisen tunnistamisen osalta alin 2,9 % (Ruotsi) ja ylin 40 % (Luxemburg) sekä passiivisen tunnistamisen osalta alin 22,1 % (Kreikka) ja ylin 86 % (Luxemburg). 21 200 Saksasta, Belgiasta, Espanjasta, Ranskasta, Italiasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta, 100 Itävallasta, Tanskasta, Suomesta, Kreikasta, Irlannista, Portugalista, Ruotsista ja Alankomaista sekä 50 Luxemburgista. painotetut eurooppalaiset keskiarvot 20 75. 76. 77. 78. 79. 80. Niistä yleislääkäreistä, jotka muistivat saaneensa esitteen, 87,6 % piti sitä hyvin laadittuna ja 77,5 % piti sitä erittäin hyödyllisenä tai kohtuullisen hyödyllisenä (erittäin hyödyllisenä: 31,5 %; kohtuullisen hyödyllisenä: 46 % - katso liitteen 1 kuva 6). On huomattava, että näiden kahden kysymyksen osalta heikoimmat tulokset saatiin Tanskasta (46,4 % kahden kysymyksen osalta), jossa yleislääkäreiden järjestöt eivät olleet seuranneet Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman suosittelemaa mallia (katso myös II. 2. 1). Toinen maa, jossa sovellettiin erilaista lähestymistapaa - Alankomaat - sai myös näistä kahdesta kysymyksestä merkittävästi keskiarvoa alhaisemmat tulokset (60,4 % esitteen muistaminen ja 57,1 % esitteen hyödyllisyys). Niistä yleislääkäreistä, jotka muistivat saaneensa esitteen, 20 % ilmoitti oppineensa jotakin esitteestä (alin 3,8 % Italiassa ja ylin 38,3 % Espanjassa) ja 10,5 % totesi, että esitteeseen sisältyvät suositukset olivat todella muuttaneet tiettyjä puolia käytännön työssä (alin 0 % Irlannissa ja Ruotsissa ja ylin 18 % Espanjassa). On myös huomautettava, että 68,2 % niistä lääkäreistä, jotka muistivat saaneensa esitteen, piti hyödyllisenä samanlaisten toimien toistamista tulevaisuudessa. m. 2. 3. Sääntöjen tunnettuus ja arviointi säännöt syövän sen määrittämiseen, miten Yleislääkäreille osoitetun esitteen tunnettuutta ja arviointia koskevaa kyselyä käytettiin myös tunnettuja eurooppalaiset torjumiseksi ovat yleislääkäreiden keskuudessa ja miten hyödyllisinä lääkärit niitä pitävät suurelle yleisölle. Kaikista kyselyyn osallistuneista lääkäreistä (riippumatta siitä muistivatko he saaneensa esitteen vai eivät) 37 % tunnisti eurooppalaiset säännöt syöpää vastaan (katso liitteen 1 kuva 7) ja 82,7 % arvioi säännöt erittäin hyödyllisiksi tai hyödyllisiksi tiedottamista varten (katso liitteen 1 kuva 8). Näiden vastausten perusteella Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmassa syöpäsäännöille annettu keskeinen asema tiedotuskampanjassa on oikeutettu. III. 2. 4. Muun kampanjassa käytetyn aineiston vastaanottoja arviointi Samaa kyselyä käyttämällä tutkittiin, missä määrin yleislääkärit olivat saaneet odotushuoneisiinsa esitteitä ja julisteita, joita syöpäyhdistykset ja - järjestöt olivat painaneet Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman niiden käyttöön antamista filmeistä. On huomautettava, että odotushuoneet eivät olleet tämän aineiston ainut levityspaikka, vaan esitteitä ja julisteita jaettiin ihmisille apteekeissa, suoramainonnan kauttaj a viikon ai kana järjestetyissä eri tapahtumissa. Kaikista kyselyyn osallistuneista yleislääkäreistä 15,9 % ilmoitti saaneensa syöpäsääntöjä koskeva esitteen potilaitaan varten; julisteiden osalta tämä luku oli 14 %. Aineiston saaneista lääkäreistä erittäin suuri osa piti sitä kiinnostavana tai kohtuullisen kiinnostavana (81,8 % esitteiden osalta ja 71,3 % julisteiden osalta). 21 81. 82. 83. m. 2. 5. Päätelmät Yleislääkärit olivat erottaneet heille suunnatun esitteen hyvin kaiken mainospostin joukosta. Ne lääkärit, jotka muistivat saaneensa esitteen, arvioivat sen erittäin myönteisesti ja pitivät samoin eurooppalaisia sääntöjä syövän torjumiseksi erittäin hyödyllisenä välineenä tiedon antamista varten. lääkärijärjestöt, Tätä puhelinkyselystä tulokseksi saatua myönteistä arviota vahvistaa vielä se suuri esitteen lisätilausten määrä, jonka yksittäiset lääkärit (yleislääkärit tiedekunnat ja muut tai muut), lääketieteellisen ja terveysvalistusalan laitokset tekivät Eurooppa syöpää vastaan -ohjelmalle. Näihin lisätilauksiin vastaamiseksi vuonna 1996 painetaan lisää yli 21 000 esitettä. sekä kansanterveys- alan koulutustahot lääketieteelliset lääkäreiden ja yleislääkäreiden Lukuisat yksittäisten järjestöjen viralliset lausunnot todistavat, että Euroopan komission päätös lähestyä lääkäreitä suoraan otettiin erittäin myönteisesti vastaan. Puhelinkyselyssä tämä tuli ilmi siinä, että suuri osuus lääkäreistä toivoi samanlaisen toimen toteuttamista uudelleen. toteamukset 22 IV. SEURANTATOIMET 84. 85. 86. 87. 88. 89. Komission osastot esittivät alustavan analyysin vuoden 1995 eurooppalaisen viikon vaikutuksesta toimintaohjelmaa varten perustetulle neuvoa-antavalle komitealle sen kokouksessa 13. joulukuuta 1995. Komitean jäsenet antoivat myönteistä palautetta viikon järjestämisestä. toista tuloksista syöväntorjuntayhdistysten Komission osastot antoivat tietoja vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syöpää ja -järjestöjen eurooppalaiselle vastaan ryhmälle (14. 11. 1995), syöpälääkäreiden asiantuntijakomitealle (23. 11. 1995) ja yleislääkäreiden järjestöjen edustajien eurooppalaiselle ryhmälle (23. 4. 1996). Myös nämä kolme ryhmää totesivat, että vuoden 1995 viikolla saatiin aikaan merkittäviä tuloksia. Lisäksi syöväntorjuntayhdistysten ja -järjestöjen eurooppalainen ryhmä - joka oli pääasiallinen yhteistyökumppani viikon järjestämisessä - suositteli komission osastoille viikon suunnittelusta ja koordinoinnista vastanneen EURO- RSCG-yrityksen kanssa vuodeksi 1996 tehdyn sopimuksen pidentämistä. Vuoden 1995 syöpäviikon järjestämisestä tehtiin tiettyjä päätelmiä vuoden 1996 viikon valmistelua ja toteuttamista varten. Jotta taattaisiin suurempi synergia kaikkien kampanjaan jäsenvaltioiden tasolla osallistuvien toimijoiden toiminnassa terveysministeriö, muut yhteisöt, komission edustus, (syöväntorjuntajärjestot, viestintätoimiston paikallinen järjestetty valmistelukokouksia, joihin kokoontuvat nämä toimijat, Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman edustajat ja viestintätoimiston keskustason edustajat. toimisto), useimmissa maissa on Aineiston käännösten tason parantamiseksi ja niiden mukauttamiseksi kunkin maan omiin olosuhteisiin käännättäminen päätettiin hajauttaa tulevissa kampanjoissa. Vastedes eri kieliversiot toteutetaan tietyn maan järjestön/järjestöjen nimeämän yhteyshenkilön toimivan viestintätoimiston välisenä yhteistyönä. ja kyseisessä maassa Järjestöjen välisen tiedonkulun kehittämiseksi ja tiedonkulun parantamiseksi erityisesti niihin järjestöihin, jotka eivät ole edustettuina työryhmässä, jota Eurooppa syöpää vastaan -ohjelma kuulee viikkoa täytäntöön pantaessa, työryhmän pöytäkirja jaetaan kaikille järjestöjen eurooppalaisen ryhmän jäsenille. Lisäksi kunkin työryhmän jäsenen vastuulla on sellaisen maan järjestöille suunnattu tiedotus, jotka eivät ole edustettuina ryhmässä. järjestämä toimintasuunnitelman Komission osastojen (1990-1994) toisen riippumaton arviointi kohdistuu myös vuoteen 1995, joka ei sisältynyt toimintaohjelmaan (katso myös LL), ja näin ollen siihen sisältyy myös arviointi vuoden 1995 eurooppalaisesta viikosta. Tämä arviointi tuo oman lisänsä komission osastojen ja yleislääkäreille tämän kertomuksen kvalitatiivisen analyysin perusteena. joka perustuu Eurobarometrikyselyyn tehtyyn puhelinkyselyyn, jotka ovat laatimaan arvioon, 23 V. TALOUSARVIO 90. Vuoden 1995 eurooppalaisen viikon syöpää vastaan toteuttamiseksi varattu talousarvio on seuraavanlainen: sopimus EURO-RSCG-viestintätoimiston kanssa 23 24 1 170 000 ecua tuki syöväntorjuntayhdistyksille ja -järjestöille aineiston painatusta ja levitystä varten : 14 x 10 000 ecua palkkiot yleislääkäreille tarkoitetun esitteen kansallisen osan kirjoittajille: 8 x5 000 ecua 140 000 ecua 40 000 ecua hankkeen 95/C/45309 kustannukset (yleislääkäreille tarkoitetun esitteen yhteisen osan laatiminen) 66 341 ecua yleislääkäreille tarkoitetun esitteen painaminen (322 000 kappaletta, 16 versiota) 154 762 ecua yleislääkäreiden osoitteiden ostaminen (5 maata) 10 000 ecua YHTEENSÄ 1 581 103 ECUA Kokonaisarvoltaan 1,3 miljoonan ecun arvoinen sopimus kohdistuu myös Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman yleiseen edistämiseen; vuonna 1995 kuitenkin yritykselle suoritetut maksut koskivat lähes yksinomaan (-90 %) syöpäviikkoa. Tähän sopimukseen ei sisälly mainostilan ostaminen. Sen sijaan toimiston ansiosta on saatu ilmaista mainostilaa yli miljoonan ecun arvosta (ks. myös kohdat II. 1. 3 ja II. 2. 2). 24 24 LIITE Vrt. osa 2 £S ISSN 1024-4492 KOM(97) 19 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 05 16 Luettelonumero : CB-CO-97-015-FI-C ISBN 92-78-15107-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg l G


title: 97/172/EC: Commission Decision of 10 February 1997 amending the boundaries of the less-favoured areas in the Federal Republic of Germany within the meaning of Council Directive 75/268/EEC (Only the German text is authentic)

eurovoc_concepts:
less-favoured agricultural area
regional aid
regions of Germany
utilised agricultural area

formats: html pdfa1b print


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 245/97 av den 10 februari 1997 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable


title: Règlement (CE) n° 241/97 de la Commission du 10 février 1997 modifiant le règlement (CEE) n° 1102/89 fixant certaines mesures d'application du règlement (CEE) n° 1101/89 du Conseil relatif à l'assainissement structurel dans la navigation intérieure

eurovoc_concepts:
fund (EU)
industrial restructuring
inland waterway fleet
inland waterway shipping
push towing
vessel


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 241/97 της Επιτροπής της 10ης Φεβρουαρίου 1997 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1102/89 περί θεσπίσεως ορισμένων μέτρων εφαρμογής του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1101/89 του Συμβουλίου σχετικά με τη διαρθρωτική εξυγίανση της εσωτερικής ναυσιπλοΐας


title: Rozhodnutie Komisie z 10 februára 1997, týkajúce sa informácií, ktoré sa musia zapísať do počítačového súboru zásielok zvierat alebo živočíšnych produktov z tretích krajín, ktoré sa vracajúText s významom pre EHP

eurovoc_concepts:
animal product
data processing
import
live animal
re-export
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: 342 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 20 31997D0152 L 59/50 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 28. 2. 1997 ROZHODNUTIE KOMISIE z 10 februára 1997, týkajúce sa informácií, ktoré sa musia zapísať do počítačového súboru zásielok zvierat alebo živočíš- nych produktov z tretích krajín, ktoré sa vracajú (Text s významom pre EHP) (97/152/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na rozhodnutie Rady 92/438/EHSz 13. júla 1992 o automatizácii veterinárnych dovozných postupov (projekt Shift), ktorým sa menia a dopĺňajú smernice 90/675/EHS, 91/496/EHS, 91/628/EHS a rozhodnutie 90/424/EHS a ruší rozhodnutie 88/192/EHS (1), naposledy zmenené a doplnené aktom o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska, a najmä jeho článok 12, keďže sa musí vybudovať zvierat vracané inšpekčných staniciach; informačný systém pre zásielky veterinárnymi úradníkmi na hraničných keďže každý dotknutý orgán musí mať priamy prístup do počí- tačového súboru zásielok zvierat alebo produktov, ktoré sa vracajú. keďže informácie, ktoré sa majú zapísať do súboru musia byť uvedené tak, aby bolo možné presne identifikovať vrátené zásielky a dôvody vrátenia; keďže opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho veterinárneho výboru, Článok 1 Informácie, ktoré sa musia zapísať do počítačového súboru zásielok zvierat alebo živočíšnych produktov z tretích krajín, ktoré sa vracajú, sú uvedené v prílohe. Článok 2 Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. V Bruseli 10. februára 1997 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie (1) Ú. v. ES L 243, 25. 8. 1992, s. 27. 03/zv. 20 SK Úradný vestník Európskej únie 343 INFORMÁCIE, KTORÉ SA MUSIA ZAPÍSAŤ DO POČÍTAČOVÉHO SÚBORU ZÁSIELOK ZVIERAT ALEBO ŽIVOČÍŠNYCH PRODUKTOV Z TRETÍCH KRAJÍN, KTORÉ SA VRACAJÚ PRÍLOHA 1. Hraničná inšpekčná stanica a) Názov a kód inšpekčnej stanice (Animo) b) Meno zodpovedného veterinárneho lekára. 2. Zásielka a) Druh a kód tovarov (Animo) b) Počet/množstvo/jednotky c) Certifikát o zdravotnom stave: i) poradové číslo, ii) dátum, iii) meno a služba veterinárneho lekára podpisujúceho certifikát, iv) služba pôvodu veterinárneho lekára, v) krajina pôvodu d) Poradové číslo „prílohy B“ 3. Obchodníci a) Názov a adresa chovu a/alebo prevádzkárne pôvodu (ak je to vhodné, tak číslo povolenia) b) Meno a adresa vývozcu c) Meno a adresa dovozcu 4. Premiestňovania zásielky a) Tretia krajina pôvodu: b) Tretia krajina odoslania c) Región pôvodu (ak je to vhodné) d) Členský štát určenia/krajina určenia e) Príjemca a adresa určenia (ak je to vhodné, tak číslo povolenia) f) Dopravný prostriedok: i) letecky: číslo letu: ii) cesta nica: iii) more a želez- – registračné číslo vozidla – číslo vagónu – názov lode iv) číslo kontajneru (ak je uplatniteľné) 5. Vrátenie a) Dátum a čas (ak je to možné) vrátenia b) Miesto výstupu (ak sa líši od hraničnej inšpekčnej stanice vstupu) c) Miesto určenia (ak je možné) d) Dopravný prostriedok: i) letecky: číslo letu: ii) cesta nica: iii) more a želez- – registračné číslo vozidla – číslo vagónu – názov lode iv) číslo kontajneru 344 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 20 6. Dôvod vrátenia a) Kontroly dokladov: i) mimo rámca kompetencie inšpekčnej stanice, ii) nepredloženie certifikátu/licencie, iii) neplatný certifikát/licencia — skôr kópia ako originál, — iné formálne chyby, iv) chyby v dokumentácii, — tretia krajina, — región, — prevádzkáreň, — dodatočné záruky, — ochranná doložka b) Identifikačné kontroly. i) rozpor medzi certifikátom/licenciou a tovarmi. ii) nepredloženie povinnej známky alebo značky. iii) negatívne výsledky vizuálnej prehliadky, — tovar, — dopravné prostriedky, — pohodlie zvierat c) Fyzické kontroly Tovary nie sú v súlade s predpismi, — vyšetrenie veterinárnym lekárom, — laboratórne testy, — pohodlie zvierat 7. Poznámky


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 243/97 of 10 February 1997 on the issue of import licences for high-quality fresh, chilled or frozen beef and veal

eurovoc_concepts:
North America
beef
import licence
product quality
quantitative restriction
refrigerated product


title: REGOLAMENTO (CE) N. 239/97 DELLA COMMISSIONE del 10 febbraio 1997 relativo alla fornitura di cereali a titolo di aiuto alimentare

eurovoc_concepts:
award of contract
cereal flour
food aid


title: Reglamento (CE) n° 241/97 de la Comisión de 10 de febrero de 1997 por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 1102/89 por el que se establecen medidas de aplicación del Reglamento (CEE) n° 1101/89 del Consejo relativo al saneamiento estructural de la nevegación interior