title: Komission valmisteluasiakirja - Kohti viidettä puiteohjelmaa: tieteelliset ja teknologiset tavoitteet

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
research policy
research programme
technological change

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 02. 1997 KOM(97) 47 lopull. Komission valmisteluasiakirja KOHTI VIIDETTÄ PUITEOHJELMAA: TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET Sisältö JOHDANTO TAVOITTEIDEN JA ALOJEN VALINTAPERUSTEET OHJELMAT: SISÄLTÖ JA TAVOITTEET 1. 2. Jäsentelyjä sisältö Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet • Elävän luonnon varojen ja ekosysteemien tutkimus • Käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen • Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen • Eurooppalaisen tutkimuksen kansainvälisen aseman parantaminen • Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen • Inhimillisten voimavarojen lisääminen OHJELMAT: TOTEUTUS JA OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT 1. Toteuttaminen • Kaksi päätavoitetta: koordinaatio ja joustavuus • Toteuttamisvälineet 2. Oikeudelliset näkökohdat OHJELMIEN HALLINTO PÄÄTELMÄT :> JOHDANTO Tämä on tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman toinen valmisteluasiakirja, jonka avulla edetään uuten vaiheeseen viidennen puiteohjelman valmistelussa. 10. 7. 1996 annetussa tiedonannossa Huomisen keksiminen hahmoteltiin ehdotukset viidennen puiteohjelman suuriksi linjoiksi. Komissio korosti siinä haluaan tehdä uudella ohjelmalla selvä ero aikaisempiin puiteohjelmiin lähinnä niin, että toimintaa keskitetään tulosten ja voimakkaasti, hyödyntämiseen ja hallinnollisiin seikkoihin kiinnitetään enemmän huomiota. johdonmukaisuutta lähestymistavan parannetaan Myöhemmin 20. 11. ilmestyneessä ensimmäisessä valmisteluasiakirjassa puolestaan selvennettiin ja tarkennettiin ohjelman rakennetta ja sen täytäntöönpanokeinoja. Näiden kahden asiakirjan pohjalta on jo käyty laajoja keskusteluja, jotka osoittavat, että komission ehdottamat linjat ovat oikeita. Tässä toisessa valmisteluasiakirjassa on tarkoitus esitellä yksityiskohtaisemmin, mikä viidennen puiteohjelman sisältö voisi olla ja mitkä ovat eri ohjelmiin suunniteltujen toimintojen tieteelliset ja teknologiset tavoitteet. Tavoitteet on määritelty melko pitkälti Euroopan ja teknologisesta tilanteesta tehdyn analyysin perusteella ja edellisten puiteohjelmien toimintakokonaisuuksia arvioitaessa tehtyjen johtopäätösten pohjalta. sosiaalis-taloudellisesta Komissiossa on laadittu tämän tiedonannon tueksi erilliset asiakirjat, joista yhdessä esitellään muutamia tärkeitä sosiaalistaloudellisia ja teknologisia tunnuslukuja ja toisessa yhteenveto unionin toiminnan viisivuotisarvion päätelmistä. Tässä valmisteluasiakirjassa esitellään tarkemmin myös tavoitteiden valinnassa käytettyjä perusteita ja annetaan lisätietoja toteutukseen liittyvistä seikoista sekä oikeudellisista ja taloudellisista näkökohdista. Näitä näkökohtia sekä rahoitusta käsitellään tarkemmin muodollisessa ehdotuksessa viidenneksi puiteohjelmaksi, jonka paperin komissio aikoo esittää maaliskuun lopussa 1997. Siinä komission ehdotukset ovat lopullisessa muodossaan huomioiden myös tähän asiakirjaan esitetyt kommentit. b TAVOITTEIDEN JA ALOJEN VALINTAPERUSTEET Euroopan unionin teknologista kehittämistä koskevan politiikan alkuperäinen perustehtävä on asettaa tieteen ja teknologian kehitys palvelemaan unionia ja sen politiikkaa. Siksi tutkimuspolitiikan kaksi erottamatonta tavoitetta ovat: tutkimusta ja - pitää yllä ja vahvistaa Euroopan laboratorioiden, korkeakoulujen ja yritysten tutkimusvalmiuksia ja niiden kykyä tuottaa korkean tason tietoa ja hyvälaatuista teknologiaa todellisella "Euroopan tutkimusalueella" - auttaa Euroopan ja tutkimustoimintaa palvelemaan unionin yhteiskunnallisia tavoitteita, toisin sanoen asettaa eurooppalainen tutkimustyö palvelemaan kansalaisia ja Euroopan kilpailukykyä. taloudellisia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 f artiklassa määritelty unionin tutkimus-ja kehityspolitiikka rakentuu siis pohjimmiltaan kahden periaatteen varaan: tieteelliseen ja teknologisen huipputason ja tutkimuksen merkityksellisyyden varaan suhteessa unionin politiikan tavoitteisiin. Tämän erityisluonteen takia ja koska Euroopan julkisten varojen hyvä hoito edellyttää kustannus-hyöty -suhteen kunnioittamista, puiteohjelman tavoitteet ja siihen kuuluva toiminta on valittava selkein perustein. Vaatimus koskee erityisesti viidettä puiteohjelmaa, jonka laatimisesta sovittiin etukäteen, että siihen valitaan rajallinen määrä aloja ja tavoitteita, joihin keskitytään. Viidennen puiteohjelman sisältö on luokkaan jaettavien perusteiden varaan1 : innovatiivisesti rakennettu kolmeen 1 Perusteet esitellään erikseen selkeyden vuoksi, vaikka monet niistä ovatkin vahvasti sidoksissa toisiinsa (esim. kasvu, kilpailukykyjä työllisyys). Yhteiskunnan tarpeisiin liittyvät perusteet Valittujen tieteellisten ja kansalaisten odotuksia yhteiskunnallisten päämäärien saavuttamista: ja teknologisten tavoitteiden on edistettävä seuraavien tärkeimpien vastaavien unionin huolenaiheita - työllisyystilanteen parantaminen - elämänlaadun ja terveyden vaaliminen - ympäristönsuojelu Talouskehitykseen liittyvät perusteet ia tieteellisiin ja teknologisiin näkymiin \ Valittujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden on liityttävä aloihin, -jotka lisäävät kasvua ja kehittyvät jatkuvasti, -joilla eurooppalaisyritykset voivat ja joilla niiden täytyy vahvistaa kilpailukykyään, ja -joilla on mahdollisuuksia teknologian mittavaan kehitykseen. Eurooppalaisuuden liittyvät perusteet lisäarvoon -M- toissyaisuuspenaatteeseen Valittuihin tieteellisiin ja teknologisiin tavoitteisiin, joita ei voida saavuttaa ainoastaan yksityisesti tehdyllä tutkimustyöllä, pyritään tehokkaimmin toimimalla Euroopan tasolla. Niihin päästään helpoimmin Euroopan-laajuisten hankkeiden avulla, sillä - tavoitteiden saavuttaminen edellyttää riittävää määrää inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja ja eri maiden toisiaan täydentävien taitojen yhdistämistä, - tällöin voidaan edistää huomattavasti yhden tai useamman Euroopan unionin poliittisen tavoitteen toteuttamista, ja - tavoitteet ovat sidoksissa Euroopan tason ongelmiin, standardointikysymyksiin ja Euroopan alueen kehittämiseen. Taulukko 1: valintaperusteet Edellä kuvattuja perusteita soveltamalla on voitu yksilöidä: - tiedonannossa Huomisen keksiminen määritellyt kuusi painopistealaa - tieteelliset ja teknologiset tavoitteet, joita voidaan toteuttaa painopisteitä vastaavissa ohjelmissa. Perusteita käytetään myös puiteohjelman valmistelun myöhemmissä vaiheissa, ja ne auttavat keskittämisessä ja valinnassa siinäkin vaiheessa, kun erityisohjelmien ja niiden työohjelmien yksityiskohtaista sisältöä määritellään. Ne auttavat myös ehdotusten valinnassa, sillä ehdotuksia voidaan niiden avulla verrata tavoitteisiin. Perusteet helpottanevat myös itse ohjelmien arviointia. OHJELMAT: SISÄLTÖ JA TAVOITTEET Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määrätään neljänlaisista toimista, joilla tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaa politiikkaa toteutetaan2. Viidennen puiteohjelman rakenne noudattaa samaa mallia. Tässä luvussa käsitellään sitä, miten suunnitellut ohjelmat järjestetään näiden neljän toimintakokonaisuuden mukaan ja mitkä ovat niihin kuuluvan toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet. 1. JÄSENTELY JA STS ALTO Viime vuonna 20. 11. päivätyssä ensimmäisessä valmisteluasiakirjassa komissio ehdotti, että viides puiteohjelma jakautuisi kuuteen ohjelmaan, jotka vastaavat tiedonannossa Huomisen keksiminen mainittuja kuutta painopistettä. Ensimmäiset kolme ohjelmaa (temaattiset ohjelmat) kuuluvat perustamissopimuksessa mainituista neljästä toimesta ensimmäiseen, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmien. Kolme viimeistä (kaikkia aihealueita koskevat l. horisontaaliset ohjelmat) vastaavat puolestaan perustamissopimuksen toimia II, III ja IV. 3 aihealuekohtaista ohjelmaa: Elävän luonnon Käyttäjäystävällisen varojen ja ekosysteemien tietoyhteiskunnan tutkimus luominen - Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen 3 kaikkia aihealueita koskevaa ohjelmaa: Eurooppalaisen Innovaatiot tutkimuksen kansainvälisen aseman parantaminen osallistuminen pk-yritysten ja - Inhimillisten voimavarojen lisääminen Taulukko 2: puiteohjelmaan ehdotetut kuusi ohjelmaa Temaattiiset ohjelmat ja horisontkaaliset ohjelmat täydentävät toisiaan ja ovat samalla ja puiteohjelman arviointilautakunnan yhteen kytkettyjä. Tehokkuuden nimissä suositusten mukaisesti temaattisissa ohjelmissa otetaan mahdollisimman laajasti huomioon toimien II, III ja IV tavoitteet. Yksi horisontaalisten ohjelmien tärkeimmistä tehtävistä olisi taata, että kaikki näihin tavoitteisiin sidottu tässä ehdotetaan, että 2 Toimi I: tutkimusta, teknologista kehittämistä toimintaohjelmien täytäntöönpano edistämällä yhteistyötä yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen kanssa ja niiden kesken; toimi II: yhteistyön edistäminen kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa [. ] tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla; toimi III: [. ] tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn liittyvän toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja näiden tulosten hyväksi käyttäminen; toimi IV: [. ] tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustaminen. ja esittelyä koskevien toiminta toteutetaan koordinoidusti puiteohjelman tasolla. Vaikka näillä ohjelmilla on omat tavoitteensa, ne tukevat temaattisten ohjelmien johdonmukaista täytäntöönpanoa3. LL Temaattisten ohjelmien sisältö Ohjelmat järjestetään niin, että niissä pyritään keskittämään työ muutamaan tavoitteeseen ja samalla pidetään yllä ja vahvistetaan unionin tieteellistä ja teknologista pohjaa. Siksi tutkimusohjelmaan joukko kaikkiin liittyy toisaalta "avaintoimintakokonaisuuksia" yleisteknologioiden lisäksi ja tutkimusinfrastruktuureja tukevia toimintoja. perustutkimukseen, kehittämiseen toimintaa, kolmeen toisaalta kuuluisi yleistä joka sekä ja 01 Avaintoimintakokonaisuudet ja tavoitteisiin taloudellisiin toimintakokonaisuuksilla pyritään ottamaan unionin kannalta tärkeimpiin Näillä yhteiskunnallisiin käyttöön kokonaisratkaisuja, jotka perustuvat useiden tieteenalojen, teknologioiden ja taitojen hyväksikäyttöön. Niissä on keskityttävä kaikenlaisiin pullonkauloihin - tieteellisiin, jotka haittaavat kyseisten ongelmien - teknologisiin ratkaisemista. Neljännen puiteohjelman ensimmäisessä toteuttamisvaiheessa saatujen kokemusten pohjalta voidaan todeta, että viidennen puiteohjelman jäsentäminen muutamaksi laajemmaksi ohjelmaksi mahdollistaisi johdonmukaisen ja tehokkaamman hallinnon ja helpottaisi huomattavasti toimintakokonaisuuksien toteuttamista. ja sosiaalis-taloudellisiin liittyvissä aiheissa neljännen puiteohjelman toteutetaan käyttämällä mahdollisimman erityisryhmäkokeilua tehokkaasti Avaintoimintakokonaisuudet forces). hyväksi Toimintakokonaisuuksien niiden täytäntöönpanoa seurataan läheisemmässä tutkimustulosten tuottajien ja käyttäjien välisessä yhteistyössä. Yhteistyön tarkempia muotoja pohditaan yhä, mutta siinä huolehditaan joka tapauksessa siitä, että tiedon ja teknologian tuottajien ja käyttäjien välillä säilyy sopiva tasapaino. sisältö määritellään yksityiskohtainen task ja (ns. Tavoitteena olisi muun muassa edistää tieteellisesti ja teknologisesti yhtenäisen alueen muodostumista kyseisillä sekä yhteiseurooppalaiset että kansalliset niin resurssit. Avaintoimintakokonaisuuksia toteutettaessa pystytään vähitellen määrittelemään ja käynnistämään mittavia kohdennettuja hankkeita. samaan julkiset kuin yksityisetkin aloilla mobilisoimalla tarkoitukseen Unionin tasolla parhaiten käsiteltävien tarpeiden analyysin perusteella tässä ehdotetaan käynnistettäviksi 16avaintoimintakokonaisuutta4. 3 Osan ohjelmien toiminnasta toteuttaa yhteinen tutkimuskeskus YTK. Tämä komission tieteellinen ja tekninen apuväline tarjoaa puolueettomuutensa ja riippumattomuutensa ansiosta asiantuntemusta ja tukea, joita tarvitaan unionin politiikan harjoittamiseen eri aloilla. 4 Seuraavassa luvussa annetaan yksilöityjen kriteerien mukaiset avaintoimien perustelut niiden kuvauksia tukemaan. Liitteen I taulukosta käy havainnollisesti ilmi, missä määrin kukin niistä vastaa eri perusteita. (iiX Yleiseen teknologian kehittämiseen ja perustutkimukseen liittyvä toiminta Tämä toiminta muodostaa unionin tutkimusohjelmien perinteisen puolen ja edustaa siitä suurta osaa, vaikkakin siinä rajoitutaan tarkkaan valikoituihin aihealueisiin. Tämä yleinen täydentävää. Siihen kuuluu työtä joko toiminta on avaintoimintakokonaisuuksia eivät kuitenkaan kuulu ohjelman avaintoimintakokonaisuuksien avaintoimintakokonaisuuksien aihealueilla mutta eri näkökohdista kuin niissä. Tällöin on usein kyse perustavimmista näkökohdista. aihealueilla, tavoitteisiin liittyvillä aiheisiin, taikka jotka Yleiseenteknologian kehittämiseen ja perustutkimukseen liittyvä toiminta siis täydentää avaintoimintakokonaisuuksia, mutta myös tukee niitä. Se edistää ohjelman tavoitteiden saavuttamista teknologisen kehittämisen koko politiikan täytäntöönpanoa. Yksi tällaisen toiminnan tärkeimmistä tehtävistä olisi tukea ideoiden ja tietojen virran ja teknologisten valmiuksien ylläpitoa ja kehitystä unionin tasolla. tutkimuksen ja ja (iii) Tuki tutkimusinfrastruktuurille Suurimmassa osassa kaikkien kolmen ohjelman kattamista aloista tutkimustoiminnan harjoittaminen edellyttää erilaisten infrastruktuurien käyttöä: suuria laitoksia, verkkoja ja huipputason tutkimuskeskuksia. Koska näitä pitäisi käyttää mahdollisimman tehokkaasti ja hyvällä kustannus-hyöty -suhteella ja koska Euroopan tutkimusyhteisön olisi toimittava kokonaisuutena nykyistä johdonmukaisemmin, ohjelmasta on myönnettävä entistä runsaammin tukea tämän infrastruktuurin tehokkaalle käytölle Euroopan mittakaavassa. Horisontaaliset ohjelmat sijoittuvat toisaalta unionin tutkimuspolitiikan ja toisaalta joko liikkuvuutta sen ulkopolitiikan, koskevan politiikan muodostamalle päällekkäiselle alueelle. Jokaiseen kaikkia aihealueita koskevaan ohjelmaan kuuluu: tai koulutusta ja yksilöiden innovaatiopolitiikan - - toimintaa, joka liittyy suoraan temaattisissa ohjelmissa olevien vastaavien tavoitteiden yhteydessä harjoitettuun toimintaan; toiminta tapahtuisi etupäässä koordinaationa, tukena j a opastuksena; toimintaa, joka on sidottu unionin ulkopolitiikan, innovaatiopolitiikan ja inhimillisiin voimavaroihin liittyvän politiikan yleisiin tavoitteisiin ja jota ei voida harjoittaa aihealuekohtaisissa ohjelmissa. Näiden kahden eri aihealuekohtaisten ohjelmien vastaavan toiminnan kanssa. luokan toimintaa on koordinoitava läheisesti keskenään ja 1. 3. Koordinaatio Ohjelmien määrää vähentämällä poistetaan joukko hallinnollisia lokeroita, joita ei ole tarkoitus korvata uusilla. Ohjelmien toimintaa on tarkoitus harjoittaa paljon entistä useammin yhdessä muiden ohjelmien kanssa. Joissain tapauksissa niitä voidaan toteuttaa varsinaisen ohjelmien yhdistelyn merkeissä. Tämä käytäntö on välttämätön, kun toiminta on hyvin yleisluontoista ja monialaista ja kun se perustuu useissa eri ohjelmissa tehtävään työhön. Tämä koskee erityisesti avaruusteknologiaa, "huomisen kaupungin" avaintoimintakokonaisuutta ja tietenkin "tuotteiden, menetelmien ja organisoinnin" avaintoimintakokonaisuutta, joka on kiinnostava myös kahden ohjelman kannalta: "käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luomisen" ja "kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistämisen". Eri ohjelmien tutkimustoiminnassa annetaan enemmän tilaa esittelytoiminnalle ja standardointivaihetta edeltävälle tutkimukselle, ja alusta alkaen otetaan paremmin huomioon käyttäjien ja kuluttajien turvallisuus-ja laatuvaatimukset. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen 5. puiteohjelma Jäsentely ja sisältö " E L A VA LUONTO JA EKOSYSTEEMIT" "KANSAINVÄLINEN ASEMA' Av*|ritdtoti!ita- "TIETOYHTEISKUNTA" INNOVAATIOT JA PKYRITYKSET" AvaJmoljtAlntar INHIMILLISET VOIMAVARAT" "KILPAILUKYKYINEN JÄ KESTÄVÄ KASVU" Temaattiset81 Ohjelmat "Horisontaaliset11 Ohjelmat Taulukko 3: Ehdotus viidennen puiteohjelman jäsentelyski (temaattiset ohjelmat, avaintoimintakokonaisuudet ja yleisteknologoiden kehittämiseen ja perustutkimukseen liittyvä toiminta) 2^ TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET 2. 1. Elävän luonnon varojen ja ekosysteemien tutkimus Elävää luontoa ja ympäristöä koskevien tietojen ja teknologioiden kehitys on edellytys unionin politiikan toteuttamiselle erityisesti terveyden, maatalouden ja ympäristön aloilla sekä teollisuuspolitiikassa. Näillä aloilla odotetaan syntyvän runsaasti uusia markkinoita, jotka tuovat mukanaan kasvua ja työpaikkoja. Hyödyntääkseen markkinoita niin, että niiden vaikutus Euroopan yhteisön kansalaisten elämänlaatuun on mahdollisimman suotuisa, unioni voi turvautua vahvaan perinteeseensä molekyylibiologian ja biokemian, lääketieteen ja farmasian tutkimuksen sekä maatalous- ja ympäristötieteiden aloilla ja suureen teolliseen potentiaaliinsa näillä aloilla. (i) Ohjelman yleiset tavoitteet Tuottaa tietoa ja kehittää teknologioita, joita tarvitaan - Euroopan kansalaisten elämänlaadun ja Euroopan ympäristön tason ylläpitämiseen ja parantamiseen, - Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseen etenkin bioteknologian, terveydenhuollon, maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden ja ympäristön aloilla ja - sellaisten ongelmien ja kehityssuuntien ymmärtämiseen ja hallintaan, jotka vaikuttavat ympäristöön Euroopan ja koko maailman tasolla. (ii) Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet • Avaintoimintakokonaisuudet Elävä luonto ja ekosysteemit (I): terveys ja ravinto Elintarvikkeiden laatu on yksi Eurooppalaisten takeita huolenaiheita. Unionin odotetaan järjestävän niin, että elintarvikkeiden laatu voidaan taata. Tämän toimintakokonaisuuden tavoitteena on näin ollen kehittää tietämystä, teknologiaa ja menetelmiä - esimerkiksi biotekniikan alaan kuuluvia - joiden avulla Euroopassa voidaan tuottaa turvallista, terveellistä, tasapainoista ja monipuolista ravintoa. Tämä edellyttää tartunnanaiheuttajien ja myrkyllisten työtä erityisesti aineiden osoittamistestien epidemiologian, ravitsemustieteen ja -tekniikoiden ja kansanterveyden aloilla. torjumismenetelmien kehittämistä ja ja 10 Perusteluja^ : "Hullun lehmän" tauti ja geneettisesti muunneltujen soijan ja maissin herättämä polemiikki ovat tuoneet esille elintarvikkeiden laatukysymyksen merkityksen suurelle yleisölle ja sen vahvan yhteiskunnallisen ulottuvuuden koko Euroopassa. Euroopan unioni on maailman suurin elintarvikkeiden ja juomien tuottaja. Ala muodostaa nyt 16,5 % unionin teollisesta tuotannosta. Ravinnon vaikutukset terveyteen voidaan osoittaa nopeimmin ja varmimmin vertaamalla keskenään Euroopan eri maiden epidemiologisia tilastoja. Elävä luonto ja ekosysteemit (II): virus- ja tartuntatautien hallinta Huolimatta lääketieteen kehityksestä 1900-luvulla tartuntataudit (bakteeri-, virus-, lois- ja ns. prionitaudit) eivät ole vielä läheskään hallinnassa. Unionin vastuulle kuuluu taata korkea kansanterveyden taso Euroopassa, minkä vuoksi sen on edistettävä näiden tautien voittamiseksi tehtävää työtä. Tähän toimintakokonaisuuteen kuuluvat erityisesti aidsin vastainen työ, ns. uusien vitsausten (verenvuotokuumeiden ja uusien tai mutanttikantojen aiheuttamien tautien) hallinta ja rokotteiden kehittäminen varsinkin virustauteja vastaan. Erityisesti kiinnitetään huomiota sairauksien ehkäisystrategioihin ja kansanterveys- ja hoitojärjestelmiin liittyviin kysymyksiin. Perusteluja: Tartuntatauteihin kuolee maailmassa 17 miljoonaa ihmistä vuodessa, ja 20 viime vuoden aikana on havaittu 30 uutta epidemiaa. Maailman rokotemarkkinoiden (3 miljardia ecua) odotetaan kasvavan lähivuosina 9,7 prosentilla vuodessa, ja hoitavien ja ehkäisevien syöpärokotteiden myynti koko maailmassa voi saavuttaa 10 miljardin ecun rajan vuonna 2000. Euroopan tasolla tehtävien kliinisten monikeskustutkimusten ansiosta uusien lääkkeiden kehittäminen ja markkinoille saattamiseen tarvittavien lupien saanti nopeutuvat ja lääkkeiden hyödyntäminen Euroopan tasolla helpottuu. Elävä luonto ja ekosysteemit (III): "solutehdas" Biotieteiden ja -teknologioiden kehitys avaa teollisuudelle melkoisia mahdollisuuksia. Tällä toimintakokonaisuudella autetaan eurooppalaisyrityksiä hyödyntämään niitä sisämarkkinoilla unionin politiikan mukaisesti, esimerkiksi terveyden ja ympäristön aloilla. Sen tavoitteena on kehittää monitieteistä teknologiaa, joka perustuisi eliöiden (mikro-organismien, kasvien ja eläinten) ominaisuuksien käyttöön solutasolla ja sitä alemmalla tasolla varsinkin niin, että tuloksena jätteiden käsittelymenetelmiä ja uusia biologisia menetelmiä maatalouden raaka-aineita jalostavaa teollisuutta varten. syöpälääkkeitä, antibiootteja biologisia saataisiin uusia ja Perusteluja: Vuonna 1995 kehitettiin bioteknologian avulla 280 terapeuttisesti käytettävää molekyyliä. Bioteknologiamenetelmillä valmistettujen tuotteiden markkinat kasvoivat 30 prosentilla vuonna 1995, ja niiden odotetaan olevan arvoltaan 100 miljardia ecua vuonna 2000. Bioteknologia on useiden tieteenalojen ja teknologioiden yhtymäkohtaan sijoittuvaa toimintaa, jonka kehitys perustuu tietojen ja taitojen yhdistelmään, jollainen on paljon helpompi koota Euroopan tasolla. Ala on erittäin tärkeä unionin teollisuuspolitiikalle, ja sitä on lähestyttävä käsitellen samalla globaalisti sen teollista, ympäristöllistä ja tutkimusulottuvuutta. 5 Perustelut pohjautuvat kolmenlaisiin kriteereihin: yhteiskunnan tarpeeseen, taloudellisiin ja teknisiin näkymiin ja eurooppalaisuuden lisäarvoon. 11 Elävä luonto ja ekosysteemit (IV): vesihuolto ja veden laatu Vedestä on tullut harvinainen luonnonvara, jonka laatu on uhattuna. Siksi vesihuollon on oltava entistä rationaalisempaa. Tämä toimi sijoittuu maatalous-, ympäristö- ja aluepolitiikan aloille, ja sillä on tarkoitus tuottaa vesihuoltoon tarvittavia tietoja ja teknologioita kotitalouksien, teollisuuden ja maatalouden tarpeisiin. Kyseeseen tulevia aloja ovat etenkin veden käsittely- ja puhdistustekniikat, pohja- ja pintavesien laadun valvontatekniikat, seuranta-, hälytys- ja viestijärjestelmät, vesivarojen sääntelytekniikat sekä arideille ja semiarideille vyöhykkeille tarkoitetut tekniikat. Perusteluja: Saastuminen uhkaa 20 prosenttia Euroopan unionin pintavesistä, ja yli 60 % maatalousmaasta on niin lannoite- ja kasvinsuojeluainepitoista, että se on hälyttävää ympäröivien vesien laadun kannalta. Euroopan unionissa käytettäneen vesihuollon laitteisiin ja palveluihin yli 30 miljardia ecua vuonna 2000. Vesi on luonnonvara, jota Euroopan unionin valtiot käyttävät yhdessä melko yleisesti: useat unionin jäsenvaltiot ovat vedenhankinnassaan yli 50-prosenttisesti riippuvaisia muista maista. Veden laatukysymyksellä on keskeinen asema unionin ympäristöpolitiikassa. Elävä luonto ja ekosysteemit (V): ympäristön ja terveyden vuorovaikutus 1 | laadun heikkeneminen voi vaikuttaa hyvin kielteisesti terveyteen. Tämän Ympäristön toimintakokonaisuuden tavoitteena on vähentää kielteisiä vaikutuksia pyrkimällä ensinnä tuntemaan paremmin niiden mekanismeja. Kokonaisuuteen kuuluisi lähinnä epidemiologista työtä ja uusien diagnosointi- ja ehkäisymenetelmien sekä haittojen vähentämiskeinojen kehittämistä, joita harjoitettaisiin johdonmukaisesti unionin ympäristöpolitiikan tavoitteiden kanssa. Siinä käsitellään esimerkiksi ilmaston saastumisen, raskasmetallien, myrkyllisten aineiden ja sähkömagneettisen säteilyn terveysvaikutuksia, saassteiden vaikutuksia työpaikkoilla sekä ilmastonmuutoksen vaikutusta kansanterveyteen. Perusteluja: Euroopan kaupunkiväestön keskuudessa 13 % astmatapauksista ja 15 % sairauksista, joissa esiintyy hengitysteiden ahtautumista, ovat ehkä yhteydessä altistumiseen kaupunkien saasteille. Raskasmetallien (esim. lyijyn) terveysvaikutuksia koskevan tiedon lisääntyminen on huomattavan suurelta osin Euroopan tasolla tehtyjen vertailujen ansiota. Ydinturvallisuutta, teollisuuden turvallisuutta ja jäsenvaltioiden omia tuotteita koskevien, unionin tasolla annettujen sääntöjen seuraaminen edellyttää, että käytössä on puolueeton tieteellinen perusta. Elävä luontoja ekosysteemit(VI): uusi maaseutu- ja rannikkoympäristö Maaseutu- ja rannikkoalueiden tärkeät elinkeinot maatalous ja kalastus joutuvat sopeutumaan perusteellisiin muutoksiin. Tässä pyritään levittämään tietoja ja tekniikkaa, joita tarvitaan sellaisten innovatiivisten tuotanto-ja hyödyntämismallien käyttöönottoon, jotka sopivat yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan uusiin suuntauksiin. Samalla on tarkoitus tuottaa yhteisön lainsäädäntötyölle tieteellinen pohja. Kyseeseen tulevia aloja ovat ensi sijassa seuraavat: maa-, metsä- ja kalatalouden uudet tuotanto- ja hyödyntämisjärjestelmät, joissa otetaan huomioon kannattavuus, varojen kestävä hallinta, tuotteiden laatu ja työllisyys; käyttö muuhun tarkoitukseen kuin elintarvikkeina; valvontamenetelmät; sellaisten uusien mallien luominen maaseutu- ja rannikkoalueiden kestävää kehitystä varten, jotka perustuvat kunkin 12 vyöhykkeen monipuolistamiseen ja yhteistyöhön paikallisen väestön kanssa. erityisedellytysten hyödyntämiseen, toiminnan ja tilan käyttötapojen Perusteluja: 80 % Euroopan unionista on maaseutua, ja maataloudessa toimii lähes 7 miljoonaa tilaa, jotka työllistävät 14 miljoonaa ihmistä. Kalastusalan 70 000 yrityksellä, joista suurin osa on pk-yrityksiä, on yhteensä lähes 20 miljardin ecun liikevaihto. Maatalous- ja kalastuspolitiikka on kokonaan yhdennetty Euroopan unionin tasolla, ja puolet yhteisön talousarviosta käytetään näihin aloihin. Euroopan parlamentti ja alueiden komitea ovat hiljattain hyväksyneet tavoitteekseen, että maaseudulle annetaan keinot hoitaa täysimittaisesti tehtävänsä unionin alueella ja sen taloudessa. • Yleiseenteknologian kehittämiseen ja perustutkimukseen liittyvä yleinen toiminta Työssä keskitytään seuraaviin painopisteisiin: - - - tutkimus, joka tukee ikään liittyvien tautien ja ongelmien (esim. Alzheimerin taudin), rappeuttavien tautien (esim. syövän ja diabeteksen), perinnöllisten tautien ja harvinaisten tautien torjuntaa sekä perimän tutkimusta ja neurologiaa tutkimus, joka tukee terveydenhuoltojärjestelmien parantamista, työturvallisuuden parantamista ja huumeisiin liittyvien kansanterveydellisten ongelmien vastaista toimintaa, sekä bioetiikka tutkimus, joka tukee suurimpien luonnonuhkien ja tekniikasta aiheutuvien uhkien (erityisesti ilmastonmuutoksen) vastaista toimintaa: ennustaminen, ehkäiseminen, vaikutusten arviointi ja seurausten lieventäminen; ilmastonmuutosten taloudellisia, yhteiskunnallisia ja työllisyysvaikutuksia koskeva tutkimus kestävän kehityksen näkökulmasta - työ, jolla tuetaan yleisten maan valvontatekniikoiden, varsinkin satelliittivälitteisten, kehittämistä ympäristön seurantaa ja luonnonvarojen hallintaa varten • Tuki tutkimusinfrastruktuureille - tuki biologisen materiaalin tietokantojen ja kokoelmien optimaaliselle käytölle koko Euroopassa, ja kliinisille ilmastontutkimuksen laskentakeskuksille. merentutkimuslaitoksille kokeilukeskuksille, (iii) Arvioinnin perusteella annettujen suositusten ottaminen huomioon Näiden alojen ohjelmien arviointilautakunnat suosittivat mm. seuraavaa: - käyttäjäsektorin ja teollisuuden vuorovaikutusta lisätään (bioteknologia) - "kestävyys" ja kuluttajien mielipiteet otetaan paremmin huomioon (maatalous ja kalastus) - ja toimintakokonaisuudet suunnataan selvemmin käyttäjien suunnitellaan useammin lyhyen ja keskipitkän aikavälin poliittisten tavoitteiden perusteella (ympäristö) tarpeiden mukaan 13 2. 2. Käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen Tietoyhteiskunnan luominen voi edistää ratkaisevasti uuden nousukauden alkua ja uusien ja syntymistä Euroopan viestintäteknologioiden kehityksen ja niiden sovellusten ansiosta Euroopassa syntyy miljoonia työpaikkoja. työn muotojen unionissa. Tieto- Euroopan unioni toimii kovan kansainvälisen kilpailun alaisena. Koska se haluaa hyödyntää kulttuuriensa monipuolisuutta rikkautena, sen on kehitettävä teknologiaa, jonka avulla voidaan luoda omaperäinen ja käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta. tietää teollisuudessa perustavanlaatuisia muutoksia Tietoyhteiskunta ja yhteiskunnassa. Sen toteutuminen avaa kansalaisille ja yrityksille paljon uusia toiminnan mahdollisuuksia kaupan, liikenteen, koulutuksen, terveydenhuollon ja kulttuurin saralla. Samalla tietoyhteiskuntaan liittyvät teknologiat teollisuudenaloille ja kaikille yhteiskunnan alueille. Niiden tulevat kaikille taloudellinen ja yhteiskunnallinen vaikutus on paljon suurempi kuin tieto- ja viestintälaitteita ja teollisuudenalojen. Kaikki tietoyhteiskuntaan liittyvät teknologiat yhdessä edistävät olennaisesti kahden muun aihealuekohtaisen ohjelman avaintoimintakokonaisuuksien toteutumista. -palveluja suoraan työelämän, tuottavien (i) Ohjelman yleiset tavoitteet Tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia ei voida hyödyntää täysimittaisesti nykyisten ja teknologioiden pohjalta. Ratkaisevilla teknologian aloilla, kuten järjestelmien mikroelektroniikassa, tapahtuva jatkuva kehitys muokkaa kaikkia uusia sovelluksia. Tarvitaan jatkuvaa tutkimustyötä, teknologian kehittämistä ja sen omaksumista, minkä vuoksi on luotava yhteinen ja yhtenäinen ohjelma, joka nivoutuu unionin politiikkaan eri aloilla. Ohjelmassa on pyrittävä auttamaan tietoyhteiskunnan mahdollistamia välineitä, palveluja ja menetelmiä edistämään unionin politiikan tavoitteiden saavuttamista - luomalla uusia työpaikkoja ja lisäämällä yritysten kilpailukykyä - vilkastuttamalla uusien markkinoiden ja yleisen edun mukaisten palveluiden kehittymistä ja lujittamalla kansalaisen asemaa yhteiskunnassa - ja tekemällä Euroopasta kiinnostavampi kohde innovaatiolle ja vahvistamalla unionin tiede- ja teknologiapohjaa maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantamiseksi. investoinneille, tutkimukselle Jotta ohjelman mahdollisuuksista saataisiin kaikki irti, yhteyksien ja yhteentoimivuuden tarve on otettava huomioon kustannus-hyöty -näkökulmasta kaikilla tasoilla: tekniikoista ja välineistä aina järjestelmiin ja sovelluksiin. Ohjelman rakennetta määriteltäessä on otettava huomioon - sovellusten ja teknologioiden väliset yhteydet, jolloin heijastetaan kysynnän vaatiman sekä 14 innovaation monimuotoisia vaikutussuhteita, teknologian ohjaaman ja sovellusten asema tutkimuksen ohjaajina ja validoijina ja teknologian omaksumisen moottorina, jolloin taas edistetään käyttäjien ja toimittajien kohtaamista, mikä on kaiken innovaation tarkoitus, - monitieteisyyden vaatimukset. Parhaat rakenteet saadaan aikaan yhdistämällä ne sovellukset ja se teknologia, joilla on eniten yhteisiä tekijöitä tai jotka ovat läheisimmin toisistaan riippuvaisia, ja yhdistämällä tutkimus ja omaksuminen koordinointitarpeiden minimoimiseksi. Näiden pohdintojen perusteella on laadittu ohjelma, joka koostuu neljästä pitkälle koordinoidusta avaintoimintakokonaisuudesta, joita tukee joukko perustutkimustoimintoja. tehokkuuden maksimoimiseksi teknologian ja (ii) Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet • Avaintoimintakokonaisuudet Tietoyhteiskunta (I): kansalaisille tarkoitetut palvelut [ 1 Tietoyhteiskunnan teknologian on vastattava käyttäjien ja kuluttajien odotuksiin ja tarpeisiin niin, että he voivat käyttää mahdollisimman edullisesti laadukkaita yleishyödyllisiä palveluita. Tässä avaintoimintakokonaisuudessa suositaan sovellusten yhteentoimivuutta, ja se koskee ensisijaisesti seuraavia viittä aluetta: koulutus, terveydenhuolto ja vanhukset, julkishallinto, ympäristö ja liikenne. Erityistä huomiota kiinnitetään näiden uusien sovellusten sulauttamiseen ja niiden kelpuuttamiseen erityisesti digitaalisissa kohteissa, kaupungeissa tai laajemmilla alueilla. Koulutuksessa keskitytään multimediasovellusten käyttöön, uusiin opetusmenetelmiin, joissa käytetään apuna simulaatiota ja virtuaalitodellisuutta, sekä laajakaistaviestintää käyttävien sovellusten kehittämiseen. Terveydenhuoltoa ja vanhuksia koskevissa hankkeissa etusijalle asetetaan terveysalan verkkoihin, kehittyneisiin rajapintoihin ja etäohjattuihin palveluihin, joiden avulla vanhukset ja vammaiset saavat yhteyden sosiaaliseen elämään. Julkishallinnon tehtäviä voidaan helpottaa parantamalla kansalaisten palveluja valtionhallinnon on-line-sovellusten avulla. Ympäristönsuojelun alalla tärkeimpänä pidetään telemaattisten valvonta-, analyysi- ja hälytysjärjestelmien kehittämistä ympäristöhallinnosta vastaavia sekä kansalaisia varten. Liikenteen ala puolestaan hyötyisi edistyneiden hallinnossa ja etäohjatuissa palveluissa tarvittavien telemaattisten järjestelmien kehityksestä. tietotekniikkajärjestelmiin, nopeisiin ja turvallisiin ja yritysten mahdollisuuksia käyttää lääketieteellisiin julkisia toteutuminen kyseisillä aloilla merkitsee Perusteluja: Kaikilla Euroopan unionin mailla on edessään sama haaste: niiden on parannettava julkisten palveluidensa laatua ilman, että kustannukset riistäytyvät käsistä. Tietoyhteiskunnan suuria mahdollisuuksia teollisuudelle ja työllisyydelle. Sähköisiin tietoverkkoihin liitettyjen maailman kotitalouksien määrän odotetaan kolminkertaistuvan ajanjaksolla 1996-2000. Vuonna 2000 niitä arvioidaan olevan 100 miljoonaa, joista 30 miljoonaa Euroopassa. Kymmenen vuoden kuluttua tietoyhteiskunnan sovellusten markkinoiden arvioidaan olevan useiden kymmenien miljardien terveydenhuoltosovellusten 15 miljardia, ecujen koulutussovellusten 10 miljardia, ja telematiikan yksinään 8 miljardia ympäristöalan 5 miljardia. Tietoyhteiskunnan sovellusalat ovat luonteeltaan kansainvälisiä ja kuuluvat Euroopan unionin politiikan aloihin. Euroopan tason toiminta näillä aloilla edistää kyseisten alojen tarvitsemaa nykyaikaistumista, varmistaa palveluiden yhteentoimivuuden ja laitteistojen yhteensopivuuden ja Euroopan kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden hyödyntämisen. tieliikenteen esimerkiksi vuodessa: arvoiset 15 Tietoyhteiskunta (II): sähköinen kaupankäynti ja uudet työtavat Yhtenäismarkkinoiden perustaminen ja talous- ja rahaliitto ovat kaksi Euroopan unionin tärkeätä tavoitetta. Tällä toimella on tarkoitus auttaa niitä toimimaan tehokkaasti mm. nykyaikaisten tilastojärjestelmien ansiosta ja antaa eurooppalaisyrityksille ja näistä erityisesti pk-yrityksille mahdollisuus löytää paikkansa maailmantaloudessa. Siinä pyritään siis erityisesti kannustamaan lisäämistä. Aihepiirejä ovat mm. tehokkuuden tavaroiden hallintajärjestelmät tavarantoimittajia ja kuluttajia varten; tieto- ja verkkosuoja, tekniset todentamiskeinot, aineiston tekijänoikeuksien ja koskemattomuuden suoja sekä yhteensopivat maksujärjestelmät; joustavat ja liikkumisen sallivat työtavat ja etätyö sekä yksilöitä että yhteis- tai ryhmätyötä varten. ja palvelujen kaupan Perusteluja: Vuonna 2005 kolmannes maailman pankkitapahtumista hoitunee sähköisesti. Vuonna 2000 etätyön tekijöiden lukumäärä Euroopan unionissa noussee 10 miljoonaan, ja lähes 40 % yrityksistä hyödyntää sähköistä kaupankäyntiä. Kaupallisten telemaattisten palvelujen markkinoiden odotetaan olevan arvoltaan 11 miljardia ecua vuonna 2004. Tieto- ja viestintäteknologian työ- ja kauppatapoihin tuomat muutokset koskevat useimmiten laajempia kokonaisuuksia kuin yritykset, teollisuuden tai palvelun sektorit tai kokonaiset kansantaloudet. Muutokset koskevat koko maailmaa, ja ne edellyttävät yhteiseurooppalaista toimintaa, jos halutaan, että Euroopan unioni voi käyttää hyväkseen mahdollisuuksiaan maailman suurimpana markkinana. E Tietoyhteiskunta (III): multimedia-aineisto J ja jotka toteutumisen kaksi päätekijää, auttavat kielellisen Luovuuden kehittäminen ja multimedia-aineiston lisääntyvä käyttö ovat tietoyhteiskunnan täyden kulttuurisen monimuotoisuuden edistämisessä. Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena olisi kehittää innovatiivisia multimedia-aineiston muotoja ja jäsentely-ja käsittelyvälineitä niitä varten. Toimi rakentuu pääsääntöisesti kolmen päälinjan varaan. Niistä ensimmäinen on interaktiivinen elektroninen toimittaminen, jossa käytetään uusia julkaisujen laatimis-ja jäsentelymenetelmiä ja tiedon kohdennettua jakelua, ja kulttuurisisällön käyttömahdollisuus esimerkiksi sähköisten kirjastojen ja virtuaalimuseoiden kautta. Toinen on uusi tietokonelingvistiikka, joka tekee tieto ja viestintäjärjestelmistä helppokäyttöisempiä, ja kolmas ovat edistyneet tiedon saantiin, suodattamiseen ja analysointiin käytettävät tekniikat, jotka auttavat tietotulvan hallinnassa ja helpottavat multimedia-aineiston käyttöä erityisesti maantieteellisissä tilastollisissa tietojärjestelmissä. ja Perusteluja: Euroopan unionin tieto- ja viestintäjärjestelmien ja -verkkojen sisältöön liittyvän teollisuuden liikevaihto on 150 miljardia ecua vuodessa. Ala työllistää täysipäiväisesti 2,1 miljoonaa henkeä. Seuraavien kymmenen vuoden aikana sen arvioidaan synnyttävän vielä miljoona uutta liikkuva aineisto on lähes kaikki englanninkielistä, 50 prosentilla sen nykyisistä käyttäjistä on muu äidinkieli kuin englanti. Euroopan kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden hyödyntäminen on tärkeä osa Euroopan unionin politiikkaa koulutuksen, audiovisuaalisen tuotannon ja kulttuurin aloilla. työpaikkaa. Vaikka Internetissä Tietoyhteiskunta (IV): tärkeimmät tekniikat ja infrastruktuurit tietoyhteiskunnan teknologiaa Euroopan tietoyhteiskunnan sen soveltamisalaa. Tällaisia teknologian aloja ovat seuraavat: tieto-, viestintä-ja verkkoteknologia, edistettävä korkeatasoista avainaloilla, nopeutettava sen omaksumista luomiseksi olisi laajennettava ja 16 joista viimeksi mainittuun kuuluvat arkkitehtuuri, yhteyskäytännöt ja menetelmät, sekä näiden täytäntöönpano ja sovellukset; ohjelma- ja järjestelmätekniikat; matka- ja henkilöviestintä ja erityisesti satelliittipalvelut; ihmisen eri aisteja käyttävät käyttäjäliittymät; oheislaitteet, esim. litteät näytöt; mikrojärjestelmät; mikroelektroniikka (piirien suunnitteluun ja sovellusten kehittämiseen tarvittavat tekniikat, taidot, laitteet ja materiaalit). Perusteluja: Vuonna 1995 tietoyhteiskunnan teknologian maailmanmarkkinat kasvoivat 11 prosentilla edellisvuodesta, toisin sanoen enemmän kuin yksikään toinen talouden ala. Vuonna 1995 markkinat olivat 304 miljardin ecun arvoiset. Tästä hetkestä vuoteen 1998 tutkimukseen, kehitykseen ja infrastruktuuriin investoitaneen yli 20 miljardia ecua. Arviolta 40-50 % nykyaikaisen lentokoneen kustannuksista liittyy lentokonemateriaaleihin ja -ohjelmiin. Yli 15 % henkilöauton hinnasta muodostuu elektroniikasta. • Yleiseenteknologian kehittämiseen ja perustutkimukseen liittyvä toiminta Visiointityö, joka liittyy kaikkiin avaintoimintakokonaisuuksiin ja jonka tarkoituksena on varmistaa ideoiden jatkuva vaihto laboratorioiden ja teollisuuden välillä. Työssä keskitytään seuraaviin aloihin: - tiedon esittämis-, luomis- ja käsittelyteknologiat - simulointi ja havainnollistaminen reaaliajassa ja suuressa mittakaavassa sekä virtuaaliläsnäoloon liittyvä teknologia - kvantti-, fotoni- suuren mittakaavan integrointiteknologia, erittäin suuren suorituskyvyn tietotekniikka ja huipputehokkaat älyverkot. bioelektroniikkateknologiat ja ja • Tuki tutkimusinfrastruktuureille - tuki tutkimustyössä käytettäville kehittyneille ja nopeille sähköisille verkoille, jollaiset ovat erityisen hyödyllisiä kaikissa ohjelmissa (iii) Arvioinnin perusteella annettujen suositusten ottaminen huomioon Näiden alojen ohjelmien arviointilautakunnat suosittivat mm. seuraavaa: - yhdistetään telematiikan ja tietotekniikka samaan ohjelmaan (näiden kolmen ohjelman arviointilautakuntien yhteinen päätelmä) tietoliikennetekniikka sovellukset, kehittynyt - keskitetään telematiikan alan toiminta kasvaviin ja sellaisiin sektoreihin, joilla on tietoyhteiskuntaan taloudellista ja yhteiskunnallista merkitystä, kuten erityistä (telematiikan sovellukset) - lisätään tukea vuorovaikutteisten multimediapalvelujen kehittämiselle (edistyneet viestintäteknologiat) 17 2. 3. Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen Yritysten kilpailukyvyn parantaminen ja kestävän kehitysmallin toteuttaminen o vati kaksi Euroopan unionin toisiaan täydentävää ja erottamatonta tavoitetta; huomisen markkinoilla kilpailukykyiset tuotteet ja menetelmät ovat myös "puhtaita" ja älykkäitä tuotteita ja menetelmiä. Tavoitteen edellyttämien tietojen ja teknologian kehittäminen, levitys ja soveltaminen ovat olennaisia unionin teollisuuspolitiikan toteuttamisessa ja lisäksi monella muulla alalla, erityisesti liikenne-ja energiapolitiikassa. Kilpailukykyisen kaupunkiympäristöä, joka on useimpien eurooppalaisten toiminta-ja ja kestävän kasvun tavoite on ulotettava koskemaan myös elinympäristö. (Ï) Ohjelman yleiset tavoitteet Tuottaa työpaikkojen syntymistä Euroopassa kehittämällä tietoja ja teknologiaa, joiden avulla voidaan edistää kasvua ja uusien ja - "puhtaita" "älykkäitä" tuotantomenetelmiä Euroopan teollisuuden kilpailukykyä lisäämään; niiden ansiosta yritykset voivat sopeuttaa toimintaansa tarvittavalla tavalla teollisuustuotteita ja - edullisia, turvallisia ja ympäristöystävällisiä liikennejärjestelmiä - energiahuoltojärjestelmiä ja -palveluita, jotka takaavat energian varman saatavuuden ja kestävän hyödyntämisen (ii) Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet • Avaintoimintakokonaisuudet Kilpailukykyinen tuotteet, menetelmät, organisointi ja kestävä kasvu (I): suunnittelu-, valmistus-, Voidakseen parantaa asemiaan yhä kovemmassa maailmanlaajuisessa kilpailussa Euroopan teollisuuden ja yritysten on pystyttävä tuomaan markkinoille innovatiivisia tuotteita ja palveluja ja kehittämään uusia tuotanto- ja valmistusmenetelmiä. Tämän kokonaisuuden työhön kuuluu uusien luominen, kehittäminen ja yhdentäminen: mikrotekniikka ja mikrojärjestelmät; tietoyhteiskunnan tekniikat "älykästä" valmistusta varten, mihin kuuluvat joustavat tehdasjärjestelmät ja joustavat ostojen hallintajärjestelmät, käyttöön ja ylläpitoon käytettävät sulautetut järjestelmät ja etäisohjatut palvelut sekä simulaatio- jätevesien vähentämistekniikka, jätteiden kierrätystekniikka ja puhtaiden tuotteiden kehittäminen, jotka perustuvat elinkaarianalyysin käsitteeseen; uudet tuotannon ja työn organisointitavat ja valmiuksien käyttötavat. luonnonvarojen käytön ja yhteistyötekniikat; tuotantotekniikoiden tarkastus- ja ja Perusteluja: Teollisuuden ja siihen liittyvien palvelujen markkinoiden arvioidaan olevan Euroopan unionissa 4 500 miljardia ecua vuodessa. Alalla toimii 2 miljoonaa yritystä (joista 99 prosentissa on vähemmän kuin 500 työntekijää), ja se työllistää 40 miljoonaa ihmistä. Ympäristönsuojelutuotteiden markkinoiden arvioidaan kasvavan 50 - 100 prosentilla vuoteen 2000 mennessä. Joustavien tuotantomenetelmien ja puhtaiden tuotantoprosessien käyttö voivat vähentää sekä teollisuuden energiankäyttöä että tuotteiden markkinoilletuloon tarvittavaa aikaa 18 50 prosentilla. Yhteistyö tutkimustyössä auttaa jakamaan kustannuksia, ja lisäksi se helpottaa sisämarkkinoiden toiminnalle välttämättömien standardien luomista ja omaksumista. Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (II): kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus liittyviä kustannuksia. Tämä toimintakokonaisuus sijoittuu Yhdentyneen Euroopan alueella henkilöiden ja tavaran liikkuvuus kasvaa merkittävästi. Liikkuminen on voitava taata tehokkaasti ja ilman ympäristöhaittoja vähentäen liikenneruuhkiin ja onnettomuuksiin liikenne-, ympäristö- ja aluepolitiikan yhtymäkohtaan, ja sillä halutaan edistää edellä mainittua tavoitetta luomalla Euroopan ja yhteensopivasta henkilöiden ja tavaroiden maa-, ilma- ja meriliikenteestä, joka olisi laajalti liikenteen hallintajärjestelmien intermodaalista. Tämä edellyttää erityisesti järkiperäisten ja satelliittinavigointi- kehittämistä, joihin -paikannusjärjestelmät, ja ja aluesuunnittelu- liikennepolitiikan yhdentämistä koskevaa tutkimusta sekä sosiaalis-taloudellisten suunnitelmien työstämistä. sukupolven saavutettavuuskysymystä kuuluisivat myös infrastruktuuria, turvallisesta, älykkäästä joka koostuisi järjestelmä, laajuinen toisen Perusteluja: Unionin sisäisen tavaraliikenteen kysyntä kaksinkertaistui vuodesta 1975 vuoteen 1995, ja se kaksinkertaistuu todennäköisesti vielä kerran vuoteen 2025 mennessä. Teiden ruuhkautumisen unionille aiheuttamat kustannukset ovat 120 miljardia ecua vuodessa, ja liikenteen ns. ulkoisten kustannusten arvioidaan olevan yhteensä n. 250 miljardia ecua. Intermodaalinen liikennejärjestelmä liittyy kiinteästi kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä toteutettuun Euroopan laajuisten liikenneverkkojen koskevan valkoisen kirjan johdosta politiikkaan, ja sen on rakennuttava alalla toimivien hyvin monilukuisten pk-yritysten varaan. Näin ollen sen kehittäminen on mahdollista vain Euroopan laajuisena. Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (III): ilmailuteollisuuden uudet näkymät Ilmailu kuuluu Euroopan teollisuuden menestyksellisimpiin aloihin, ja se on myös tärkeä ala unionin viennille. Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus auttaa unionia säilyttämään asemansa ja vahvistamaan sitä edistämällä sen tekniikassa. Toimintakokonaisuus koskee erityisesti uusia integroituja suunnittelu- ja tuotantotekniikoita erilaisissa sekä lentokonetyypeissä, ja siihen kuuluu myös näiden aiheiden esittelytoimintaa; se käsittelee uuden sukupolven lentokonetyyppien teknistä ja taloudellista toteutettavuutta. taitoja alan kehittyneessä vähentämistekniikkaa energiankulutuksen, ja melun päästöjen Perusteluja: Lentoliikenteen määrä kaksinkertaistunee nykyisestä vuoteen 2000 mennessä, ja samalla ajanjaksolla valmistetaan 15 000 uutta lentokonetta. Euroopan ilmailualan teollisuuden tuotannosta 2/3 menee vientiin, ja sen tulos riippuu suoraan tuotteiden laadusta ja kilpailukyvystä. Eurooppalaisyritykset aloittivat uusien markkinoiden valtaamisen liittyessään yhteen luomaan Airbusia 25 vuotta sitten. Yhdysvaltojen ilmailualan yritykset saavat valtiolta merkittävää lukea, ja näiden yritysten nykyään havaittavissa olevan lähenemisen olisi syytä kannustaa eurooppalaisia sijoittamaan alan tutkimukseen vieläkin enemmän. Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (IV): meriteknologia Meri, joka ympäröi Euroopan mannerta joka puolelta ja jolla on ollut huomattava vaikutus maanosamme historiaan, merkitsee Euroopan unionille taloudellisia, teknisiä ja yhteiskunnallisia haasteita. Toimintakokonaisuuden ja erityisteknologian kehittämistä ja yhdistelyä, joiden avulla unioni voi käyttää täysimittaisesti tavoite on kannustaa erityistietojen sellaisten 19 hyväkseen mahdollisuuksiaan tukien todellista "Euroopan meripolitiikkaa". Työssä on tarkoitus keskittyä teknologiaan, jota tarvitaan Euroopan kilpailukyvyn vahvistamiseen kaikilla niillä aloilla, jotka ovat tekemisissä meren kanssa: kehittyneiden, ympäristöystävällisten, turvallisten tekniikkaan, meren käyttämiseen ja taloudellisena satamainfrastruktuuri, alueelliset meriliikennejärjestelmät) ja sen järkiperäiseen ja kestävään käyttöön energian ja mineraalien lähteenä (off-shore- ja vedenalaiset tekniikat). tavaran ja henkilöiden kuljetusväylänä tehokkaiden alusten suunnitteluun tarvittavaan (kehittynyt Perusteluja: Euroopan unioniin kuuluu 90 000 km rannikkoa, ja 47 % sen väestöstä asuu alle 50 kilometrin päässä merestä. Unionin ulkomaankaupasta 90 % tapahtuu meritse. Unionin BKT. stä 3-5 % muodostuu suoraan mereen liittyvästä teollisuudesta ja palveluista, ja meriteollisuus työllistää yli 2,5 miljoonaa henkeä unionissa. Meri sijoittuu alana unionin teollisuus-, ympäristö-, kalastus-, energiapolitiikan yhtymäkohtaan, ja unioni on tutkimus- ja sopimuspuolena useissa kansainvälisissä merialan sopimuksissa. Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (V): kehittyneet energiajärjestelmät ja -palvelut Energian kysynnän ennakoitu kasvu ja sen tyydyttäminen ympäristöä vahingoittamatta on toimintakokonaisuudella, joka on pitkälti melkoinen haaste Euroopan unionille. Tällä markkinoiden kysynnän ohjaama, pyritään vastaamaan haasteeseen suunnittelemalla ja kehittämällä kehittyneitä tehokkaita tuotannon energiajärjestelmiä ja -palveluja, joiden avulla hiilidioksidin ja muiden kasvihuonekaasujen päästöjä voidaan vähentää ratkaisevasti. Toimeen kuuluvat tutkimukset koskevat tärkeimpiä uusia ja uusiutuvia energiamuotoja ja niiden käyttöönottoa hajautetuissa järjestelmissä, energian varastointi- ja kuljetustekniikoita, fossiilisten polttoaineiden puhdasta käyttöä ja energian järkevää käyttöä, hallitun lämpöydinfuusion käyttötekniikkaa (erityisesti kansainvälisessä koereaktorihankkeessa ITER:ssä) ja talouden, ympäristön ja energian välistä vuorovaikutusta. että kulutuksen kannalta sekä ja Perusteluja: Euroopan koko energiankulutuksen odotetaan kasvavan nykyisestä tasosta 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, minä aikana hiilidioksidin syntyminen lisääntyy 14 prosentilla, ellei ryhdytä erikoistoimenpiteisiin. Energiateknologian maailmanmarkkinat kasvavat niin, että ne ovat muutaman vuoden kuluttua yli 800 miljardia ecua vuodessa. Komission vihreässä kirjassa uusiutuvista energiamuodoista ehdotetaan tavoitteeksi, että uusiutuvien energiamuotojen osuus unionin koko energiahuollosta kaksinkertaistetaan, jolloin päästäisiin 12 prosenttiin vuonna 2005. Unionin energiapolitiikka perustuu energia-lähteiden monipuolisuuteen ja moninaisten teknisten valmiuksien ylläpitoon, mikä on helpompaa kehittää eurooppalaisyhteistyöllä. Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (VI): Huomisen kaupunki lähestyttävä kokonaisvaltaisesti ja Kaupunkiympäristö on useimpien eurooppalaisten toimintaympäristö, johon keskittyy suurin osa talous-ja yhteiskuntaelämän kehityksestä ja jossa myös näiden aiheuttamat ongelmat tiivistyvät. Kaupunkien harmonista kehitystä on innovatiivisesti edistyneen kaupunkisuunnittelun pohjalta, jossa yhdistetään menneisyyden perimä (esim. kulttuuriperintö), sosiaalisen turvallisuuden parantaminen) ja kehitys kohti "lisäarvollista" taloutta. Työ koskee ensi sijassa liikenteen (ks. "Kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus"), energian, erityisesti rakennuksissa (ks. "Kehittyneet energiajärjestelmät ja -palvelut") ja taloudellisen ja kestävän rakennustekniikan yhtenäisiä hallintatekniikoita sekä taloudellisten, puhtaiden, turvallisten ja älykkäiden moottoriajoneuvojen (esim. nollapäästöautojen) suunnitteluun tarvittavaa teknologiaa. tasapainon palauttaminen (esim. kaupunkien ja esittelyyn kaupunkiympäristössä 20 Perusteluja: 80 % eurooppalaisista asuu nykyään kaupungeissa, joihin on keskittynyt myös suurin osa EU. n jäsenvaltioiden taloudellisesta toiminnasta. Euroopan kulttuuriperinnön rappeutumisen kustannukset on arvioitu yli 14 miljardiksi ecuksi vuodessa. Kaupungeilla on ollut ratkaisevia tehtäviä Euroopan historiassa, ja ne lisäävät nykyään merkittävästi Euroopan yhdentymistä suurten aluekeskusten välisten yhteistyö- ja vaihtoverkkojen avulla (mm. Euro- metropolesja Eurocities). • Yleiseenteknologian kehittämiseen ja perustutkimukseen liittyvä toiminta Tutkimustyö koskee etenkin seuraavia painopisteitä: - tuki uusien teollisuusmateriaalien suunnittelulle ja niiden tuotantomenetelmille: korkeaa lämpötilaa kestävät materiaalit (esimerkiksi energiantuotantoa ja moottoreita varten), kevyet materiaalit (liikennettä ja rakentamista varten), erityismateriaalit (optoelektroniikka, biomateriaalit, sondit), jotka suunnitellaan ja kehitetään helposti kierrätettäviksi, sekä uudet materiaalit ja tuotantotekniikat hiili-ja teräsalalla6 - kilpailuvaihetta edeltävä tutkimus, jolla tuetaan standardointia ja petosten vastaista toimintaa; tuotteiden ja palvelujen laatu (mm. huipputarkkojen mittauslaitteiden kehittäminen) - ydinturvallisuutta ja -suojaa koskeva tutkimus: ydinpolttoaineen kierto, jätteiden säteilyn ja käsittely, halkeamiskelpoisten materiaalien valvonta, varastointi vaikutukset; sekä uusien luontaisesti varmojen järjestelmien kehittämistä tukeva tutkimus • Tuki tutkimusinfrastruktuureille - tuki teollisuuden tutkimuksen laskentakeskusten optimaaliselle käytölle Euroopan tasolla, ja tehokkaat kokeilulaboratoriot. erikoistuneet tuulitunnelit, tietokannat, testaus- (iii) Arvioinnin perusteella annettujen suositusten ottaminen hiiomioon Näiden alojen ohjelmien arviointilautakunnat suosittivat mm. seuraavaa: - otetaan käyttöön lähestymistapa, jossa keskitytään "vertikaalisesti" rajalliseen määrään sovellusaiheita ja tuetaan "horisontaalisesti" yleisteknologiaa (teolliset teknologiat) - suunnataan toimet selvemmin käyttäjien tarpeiden ja sovellusten mukaan (muu kuin ydinenergia) - säilytetään sopiva yhdistelmä teknistä tutkimusta ja liikennepoliittista tutkimusta (kuljetus) Puiteohjelmassa on perustamissopimuksen, jonka voimassaolo päättyy vuonna 2002. toteuttaa yhä enemmän tarkoitus toimintaa, joka perustuu EHTY:n 21 2. 4. Eurooppalaisen tutkimuksen kansainvälisen aseman parantaminen Kun sekä talouselämä, ongelmat että panokset ovat yhä useammin maailmanlaajuisia, kansainvälisestä yhteistyöstä on tutkimuspolitiikassa. tärkeä ulottuvuus Euroopan unionin tullut Kansainvälisen yhteistyön odotetaan edistävän huomattavasti unionin ulkopolitiikan toteuttamista, jonka tärkein osa ovat suhteet EU:n jäsenyyttä hakeneisiin Keski-ja Itä- Euroopan maihin, ja vahvistavan unionin kansainvälistä asemaa. Tieteellisen ja teknologisen yhteistyön odotetaan myös auttavan unionia luomaan yhteistyösuhteita teollisuudessa ja valtaamaan uusia markkinoita. Ohjelman yleiset tavoitteet liittyvät unionin ulkopolitiikan toteuttamiseen ja unionin laajentumiseen uusilla jäsenvaltioilla. Ne ovat seuraavat: - edistää kolmansien maiden ja Euroopan unionin organisaatioiden ja tutkijoiden välillä sellaista tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, joka voi hyödyttää merkittävästi ja tasapuolisesti kumpaakin osapuolta ("molemminpuolisen edun" mukainen yhteistyö) - helpottaa Euroopan laboratorioiden ja yritysten mahdollisuuksia saada käyttöönsä unionin ulkopuolella olevaa, unionin edun kannalta tärkeää tieteellistä tietoa - vahvistaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja sen läsnäoloa uusilla markkinoilla sekä auttaa eurooppalaisia tutkijapiirejä saamaan tietoja unionin ulkopuolisen tutkimuksen vahvuuksista, toiminnasta ja painopisteistä. Unionin kansainvälistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä harjoitetaan sekä yhteistyön että kilpailun vuoksi. Erilaisten maiden kanssa harjoitettava yhteistyö perustuu pohjimmiltaan molemminpuolisen edun periaatteelle, mutta se toteutetaan yleensä myös muutamien erityistavoitteiden mukaan: - Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat: näiden maiden liittymistä Euroopan vahvistamaan ja yhteiskunnallisten ja asettamaan se taloudellisten säilyttämään auttamalla niitä ja pohjustetaan unioniin tutkimuskapasiteettiaan tarpeidensa palvelukseen - Välimeren kolmannet maat: autetaan tieteellisen ja teknologisen yhteistyön kehittämistä Euro-Välimeri -kumppanuuden tueksi sekä edistetään talouden nousua, yhteiskunnan kehitystä ja uusien markkinoiden kehitystä kyseisissä maissa - Keski- ja Itä-Euroopan muut kuin assosioituneet maat: autetaan näitä maita vakauttamaan inhimilliset tutkimusvoimavaransa ja mobilisoimaan tieteelliset ja tekniset valmiutensa taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen palvelukseen 22 - entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot: vakautetaan näiden maiden inhimilliset tutkimusvoimavarat ja autetaan niitä käyttämään tutkimusvalmiuksiaan talouselämän nykyaikaistamiseen sekä kohtaamiensa ympäristö-, terveys-, liikenne-, viestintä- ja ydinturvallisuusongelmien ratkaisemiseen - teollisuusmaat; tarjotaan eurooppalaistutkijoille mahdollisuus saada käyttöönsä näissä maissa olevia tietoja ja osaamista, jotta he voivat nostaa toimintansa tasoa - voimakkaasti kehittyvän talouden maat; kehitetään tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, jonka ansiosta eurooppalaisyritykset pääsevät helpommin näille nopeasti kasvaville markkinoille - kehitysmaat: tarjotaan näiden maiden tutkijoille mahdollisuus osallistua sellaisten tieteellisten erityistietojen ja soveltuvien teknologioiden tuottamiseen, jotka voivat auttaa niiden kehitysongelmien ratkaisemisessa Kansainvälistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä harjoitettaisiin yhteistyösopimusten ja niiden sisällön mukaisesti kahdella tavalla: kolmansien maiden organisaatiot voivat lisäksi voidaan valita toiminta varsinaisessa osallistua muihin ohjelmiin, ja kansainvälisen yhteistyön ohjelmassa. Näiden kahden pääluokan sisällä yhteistyötä voidaan toteuttaa monilla tavoilla, jotka vaihtelevat maan, toiminnan laadun ja rahoituslähteiden mukaan. • Euroopan unionin ulkopuolisten maiden osallistuminen ohjelmiin: Osallistuminen voidaan toteuttaa neljän tyyppisenä: - täysi assosiointi puiteohjelmaan (jotkin jäsenyyttä hakeneet valtiot valitsevat tämän vaihtoehdon7, erityisesti KIE-maat, EU:hun kuulumattomat ETA-maat ja Israel8); nämä osallistuvat samankaltaisin edellytyksin kuin jäsenvaltiot; tosin KIE-maiden osallistumissäännöt ovat vielä tarkemmin määrittelemättä. PHARE-ohjelmaan kuuluvien KIE-maiden teknisen avun rahastoa voitaisiin tosin käyttää osallistumisen tukemiseen rahaston omien käyttösääntöjen mukaan; - osallistuminen kolmansille nlaille avoimiin ohjelmiin kahden- tai monenvälisten yhteistyösopimusten nojalla (jotkin kolmannet teollisuusmaat ja voimakkaasti kehittyvän talouden maat); hankekohtainen osallistuminen (ei puiteohjelman toteutetaan rahoitusta kolmannesta maasta olevalle sopimuspuolelle); toimenpiteitä, joiden avulla voidaan parantaa ns. voimakkaasti kasvavan talouden maiden mahdollisuuksia osallistua puiteohjelmaan; lisäksi - osallistuminen kolmansille maille erityistä yhteistyösopimusta jotka eivät ole assosioituneet puiteohjelmaan, Euroopan alueella sijaitsevat IVY-maat, Välimeren kolmannet maat); osallistumisen perusteena pidetään tiivistä poliittista vuoropuhelua, ja se toteutettaisiin (lähinnä ne KIE-maat, ohjelmiin avoimiin ilman 7 Vaihtoehtona on ohjelmakohtainen osallistuminen. 8 Jos assosioinnista neljänteen puiteohjelmaan tehtyä sopimusta jatketaan viidennessä puiteohjelmassa suunnitelmien mukaan. 23 hankekohtaisena ja periaatteessa kolmansien maiden omalla rahoituksella; tässä voidaan harkita myös teknisen avun rahastojen PHAREn, TACISin (IVY-maille) ja MED An (Välimeren kolmansille maille) käyttöä; - osallistuminen hankkeisiin, joihin on unionin edun mukaista assosioida osallistujia kolmansista maista (kaikki kolmannet maat); nämä olisivat kolmansien maiden ja hyvin perustelluissa tapauksissa kyseisen aihealuekohtaisen ohjelman rahoittamia. • Kansainvälisen yhteistyön ohjelman oma toiminta: Ohjelmassa toteutetaan kolmenlaista toimintaa: - erityistoiminnat, jotka muodostuvat yhteistyöstä eräiden vakioluokkien kanssa (niiden KIE-maiden, jotka eivät ole assosioituneet puiteohjelmaan, IVY-maiden, Välimeren kolmansien maiden, kehitysmaiden ja voimakkaasti kehittyvän talouden maiden); toiminnat liittyvät kyseisten maiden erityisongelmiin (esim. tiettyihin terveys- ja ympäristöongelmiin), eikä niitä siksi voida harjoittaa muissa ohjelmissa; ne rahoitetaan kansainvälisen yhteistyön ohjelmasta; - maiden tutkijankoulutus: ohjelmassa perustetaan apurahajärjestelmä, jonka kautta tarjotaan työskennellä kolmansien järjestelmä eurooppalaislaboratorioissa rahoitetaan kansainvälisen yhteistyön ohjelmasta samoin kuin järjestelmä, jossa myönnetään apurahoja nuorille eurooppalaistutkijoiUe Japanin ja Etelä-Korean jaksoja varten; nuorille ja osallistua puiteohjelman hankkeisiin; mahdollisuus tutkijoille - yhteensovittaminen: koordinoidaan toimintaa COST-ohjelman ja EUREKA-aloitteen sekä muiden eurooppalaisten tiede- ja teknologiayhteistyöjärjestöjen kanssa (esim. CERNin, ESAn, Euroopan molekyylibiologian laboratorion EMBL:n ja Euroopan tiedesäätiön FES:n). Tämän alan ohjelman (kansainvälinen yhteistyö) arviointilautakunta suositteli mm. seuraavaa: - vahvistetaan kansainvälisen yhteistyön ohjelman sekä PHARE- ja TACIS- tukirahastojen yhteiskäytöllä toimenpiteitä Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden auttamiseksi niiden tutkimusjärjestelmien rakenteen muuttamisessa ja sen asettamisessa kyseisten maiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten tarpeiden palvelukseen - lisätään teknologiayhteistyön painoarvoa. voimakkaasti kehittyvän talouden maiden kanssa harjoitetun 24 2. 5. Innovaatiot ja pk-yritysten osallistuminen täysimittaisesti kasvuun ja Innovatiivisuus on teollisuuden kilpailukyvyn avain. Euroopan tutkimusyhteisö voi vaikuttaa tavoitteensa konkreettisesti ja taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti toivotulla tavalla vain, jos luodaan mekanismeja, joilla edistetään innovaatiota, hyödynnetään tieteellisen työn tuloksia ja rohkaistaan innovatiivisten yritysten syntymistä. työllisyyteen toteuttaa ja Pk-yritykset ovat tärkeitä innovaatioiden tuojia ja käyttäjiä. Euroopan unionin työpaikoista 66 % on pk-yrityksissä, joten niiden on voitava helposti käyttää tarvitsemaansa kehittynyttä teknologiaa ja unionin tutkimusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia. (i) Ohjelman ykiset tavoitteet Ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat: - parantaa unionin ohjelmien tutkimushankkeiden taloudellista ja yhteiskunnallista vaikutusta vahvistamalla toimenpiteitä, joiden ansiosta niiden tuloksia voidaan hyödyntää paremmin ja tuotettua teknologiaa voidaan siirtää ja levittää - helpottaa ohjelmiin osallistuvien pk-yritysten, mahdollisuuksia ja innovatiivisten yritysten perustamiselle annettavasta tuesta (rahoitussuunnittelu, riskipääoma) rahoitusvälineistä organisaatioiden, innovaatioille tarkoitetuista erityisesti hyötyä - kannustaa pk-yrityksiä osallistumaan unionin tutkimusohjelmiin; tämä pätee sekä tutkimuksen tai huipputeknologian alalla toimiviin pk-yrityksiin että niihin, joilla on vain vähän tai ei ollenkaan tutkimuskapasiteettia mutta joilla on kova teknologian tarve; auttaa erityisesti epäsuotuisilla alueilla toimivia pk-yrityksiä vahvistamaan teknisiä kykyjään. On selvää, että Euroopan tutkimus-, kehitys- ja innovaatiojärjestelmän varsinainen pullonkaula on vaiheessa, jossa tutkimusten tuloksista siirrytään niiden hyödyntämiseen markkinoilla. Euroopassa on riskipääomaa, mutta toisin kuin esim. Yhdysvalloissa sitä ei vielä ole tarpeeksi ja ennen kaikkea sitä käytetään hyvin vähän teknologisen innovaation rahoittamiseen. Tämä ongelma ei suinkaan koske vain puiteohjelmaa vaan on paljon laajempi. Komissio jatkaa toimintaansa innovaation edistämiseksi ja kannustaa luomaan välineitä, joilla tähän puutteeseen saadaan aikaan parannus (ii) Erityistavoitteet Edistäessään innovaatiota ja tukiessaan pk-yritysten osallistumista ohjelmiin unionin olisi toisaalta nimenomaan toimittava toisaalta eri aihepiirikohtaisten ohjelmien ja 25 innovaatioita ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman kautta. Kyseeseen tulevien toimien tavoitteet ja tarkemmat toteuttamistavat olisivat lähinnä seuraavat: • innovaatio eri ohjelmissa: - hankkeiden "elinkaareen" liitetään mekanismeja, joiden avulla saatuja tuloksia ja teknologiaa voidaan hyödyntää helpommin, rahoittaa yksityisesti ja siirtää siten, että samalla turvataan saatujen tietojen suoja (arvoanalyysi, markkinatutkimukset, koulutus); tätä varten ohjelmiin perustetaan innovaatiosoluja - hoidetaan järjestettyjä yhteyksiä innovaatioita rahoittaviin ja uusien innovatiivisten yritysten perustamista tukeviin laitoksiin erityisesti eurooppalaisten järjestöjen ja rahastojen (Euroopan investointirahaston, Euroopan investointipankin ja Eurotech Capitalin) välityksellä - hallitaan tutkimusohjelmien omia erityisiä innovaation tukiverkostoja ja muodostetaan ohjelmien koskemilla aloilla toimiville innovatiivisille yrityksille yhteistyö- ja vaihto verkostoja ohjelmassa Innovaatiot ja pk-yritysten osallistuminen: - unionin ja tutkimus- ja apuverkkoja innovaatiotoimintaa koskevia järkiperäistetään ja koordinoidaan. Ne koskevat erityisesti teknologian siirron hyvien käytäntöjen tunnistamista ja levittämistä (innovaation ja pk-yritysten yhteinen toimintakokonaisuus). Tutkimusten ja analyysien tekemistä koordinoidaan erityisesti innovaatiopolitiikassa tieto- - "innovaatiosolujen" toimintaa koordinoidaan ohjelmissa ja myös innovaatioita rahoittaviin ja uusien innovatiivisten yritysten perustamista tukeviin laitoksiin pidettäviä järjestettyjä yhteyksiä koordinoidaan; suunnitellaan ja määritellään uusia menettelyjä, joilla teknologian siirtohankkeet voidaan toteuttaa yhdistäen innovaation teknologiset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset puolet - luodaan teollis- ja tekijänoikeuksia sekä yksityisrahoituksen saamista erityisesti riskipääomarahastoista koskeva tukipalvelu ja kehitetään sitä (innovaation ja pk- yritysten yhteinen toimintakokonaisuus) • Pk-yritykset eri ohjelmissa: - "tutkimustoiminta yhteistyössä", jonka avulla erityisesti yhteen liittyneet pk-yritykset, joilla ei ole tarvittavaa tutkimuskapasiteettia, voivat uskoa yhteisten teknisten ongelmiensa ratkaisemisen ulkopuolisille laitoksille - pk-yritysten tukeminen ja kannustaminen osallistumaan tutkimushankkeisiin yhteistyössä ja yhteistoimin (esim. tutkimuspalkinnoin), tieto- ja tukiverkkojen toteuttaminen ja koordinointi kansallisesti ja Euroopan tasolla ohjelmassa Innovaatiot ja pk-yritysten osallistuminen: 26 - keskitetyn kaikkien tutkimusohjelmien palvelupisteen hoitaminen komissiossa (erityisesti pk-yritysten toteuttamia hankkeita koskevia ehdotuksia varten) (iii) Arvioinnin perusteella annettujen suositusten ottaminen huomioon Tämän alan ohjelman (tulosten levittäminen ja hyödyntäminen) arviointilautakunta suositti mm. seuraavaa: - innovaatiopolitiikan asemaa vahvistetaan unionin tutkimustoimintojen toteuttamisessa - - innovaationäkökulmiin kiinnitetään enemmän huomiota temaattisissa ohjelmissa, ja innovaatio-ohjelma kehittää yksittäisten ohjelmien toiminnan laatua innovaatiokysymysten kanssa tekemisissä olevan muun politiikan ja komission muiden yksiköiden kanssa harjoitettuja toimia sovitetaan paremmin yhteen. 27 2. 6. Inhimillisten voimavarojen lisääminen Tieteen ja teknologian alalla kuten monilla muillakin aloilla Euroopan ensimmäinen ja tärkein avu ovat sen inhimilliset voimavarat: Euroopan tutkijoiden, insinöörien ja teknikkojen taso. Koska heitä odotetaan tarvittavan yhä enemmän, tätä potentiaalia on suojeltava, sen määrää on lisättävä ja sitä on hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla. Samalla unionin on osaltaan edistettävä Euroopan tieteen ja tutkimuksen korkeaa tasoa. Jotta Euroopan yhteiskunnan nykyiset ja tulevat taloudelliset ja yhteiskunnalliset tarpeet voidaan yksilöidä paremmin, myös Euroopan vahva suuntaukset ja taloustieteiden perinne on saatava työskentelemään muutamien yhteiskunta- ja ratkaisevan tärkeiden aiheiden parissa. (i) Ohjelman yleiset tavoitteet Ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat: - auttaa korkeatasoisten inhimillisten voimavarojen ylläpitoa ja kehittämistä Euroopassa liikkuvuutta (myös ja (menetelmiä erityisesti teollisuuteen päin) sekä koulutukseen teknologiaa) uusien työpaikkojen luomiseksi tukemalla koulutusta ja edistämällä innovaatioita tutkijoiden liittyviä - auttaa Eurooppaa muuttumaan tutkijoita ja tutkimukseen sijoittavia kiinnostavaksi kohteeksi sekä edistää Euroopan tutkimusta kansainvälisesti - kehittää tietoja, joiden avulla voidaan ymmärtää paremmin Euroopan yhteiskunnan kehityksen avaintekijöitä ja toteuttaa unionin tiede- ja teknologiapolitiikkaa ja muuta politiikkaa. (ii) Erityistavoitteet Ohjelma rakentuu viiden akselin varaan: • Euroopan inhimillisten tutkimusvoimavarojen vahvistaminen Tavoitteena olisi perustaa: - tytkuapkQulutusvgrkkoja kehittyvillä tutkimusaloilla; tutkijat voivat vapaasti valita aiheet. Järjestelmässä keskityttäisiin nuorten, väitelleiden tai väitöskirjavaiheessa olevien tutkijoiden koulutukseen voimakkaasti edistyneillä pitkälle ja - euTooppalaisapyrahojen järjestelmä, johon kuuluisivat nuorten tutkijoiden Marie Curie -apurahat, joita myönnetään tutkijoiden itse valitsemiin aiheisiin tutkimusohjelmista myönnettävien apurahojen lisäksi, nuoria tai jo kykynsä osoittaneita tutkijoita varten yrityksille myönnettävät teollisuusapurahat sekä kehitysapurahat, jotka on tarkoitettu korkean tason tutkimuskapasiteetin kehittämiseen unionin vähiten suotuisilla alueilla. 28 • Suurten tutkimusinfrastruktuurien hyödyntämisen optimointi Tarkoituksena on optimoida tutkimusinfrastruktuurien (suurten laitosten, verkkojen ja huippututkimuskeskusten) hyödyntäminen niillä aloilla, jotka eivät kuulu mihinkään aihealuekohtaiseen ohjelmaan (esim. talous-, oikeus- ja yhteiskuntatieteissä), tai ottaa mukaan myös sellaiset laitokset, joita ei oteta huomioon ohjelmissa. Sitä varten on tarkoitus parantaa Euroopan tutkijoiden infrastruktuurinkäyttömahdollisuuksia, luoda verkkoja ja tukea tutkimushankkeita. • Euroopan korkean tieteellisen ja teknologisen tason edistäminen Tämän toimintaluokan tavoite on kannustaa vaihtojärjestelyin Euroopan tieteellisen ja teknologisen tason kehittämistä ja tuoda esille eurooppalaisen tutkimuksen saavutuksia. Tätä varten suunnitellaan korkean tason tieteellisten konferenssien tukemista, Euroopan ulkopuolella toimivien eurooppalaistutkijoiden verkottamista, palkintoja ensiluokkaisesta tutkimustyöstä, suurelle yleisölle osoitettua tiedotustoimintaa ja Euroopan tason tutkimustoimintaa koskevan tiedon asettamista käyttöön sähköisissä verkoissa. • Sosiaalis-taloudellinen tutkimus Euroopan yhteiskunnallisten tarpeiden palveluksessa temaattisissa ohjelmissa. Ne koskevat Toiminnoilla on tarkoitus täydentää ja tukea sosiaalis-taloudellisten näkökohtien rajallista määrää ottamista huomioon puiteohjelman tavoitteisiin liittyviä aiheita. Työ rajoittuu koskemaan palvelujen ja talouden kehityksen sosiaalistaloudellisia vaikutuksia Euroopassa, "aineettoman" ja teknologian kehityksen, koulutuksen, taloudellisen kilpailukyvyn välistä vuorovaikutusta sekä uusien kasvua, työllisyyttä ja elämänlaatua edistävien kehitysmallien työstämistä ja validoimista. työelämän, oikeudellisen ympäristön • Tuki Euroopan tiede-ja teknologiapolitiikan kehitykselle Tukea annettaisiin luomalla vaihtofoorumi, jollaisena toimisi ETAN-verkko (European Technology Assessment Network). Siihen kuuluisi poliittisia päättäjiä ja tiede- ja teknologian teknologiapolitiikkaan erikoistuneita seurannasta, ennusteista ja tieteellisten ja teknologisten valintojen arvioinnista, ja siinä innovaation mittareita. kehitetään tutkijoita. Toiminta muodostuu tilastojärjestelmä teknologian tieteen, ja ja 29 (iii) Arvioinnin perusteella annettujen suositusten ottaminen huomioon Näiden alojen ohjelmien arviointilautakunnat suosittivat mm. seuraavaa: - luodaan järjestelmä, jonka avulla voidaan tukea tutkijoiden kouluttautumista teollisuudessa (koulutus ja liikkuvuus) - kannustetaan tieteidenvälisten hankkeiden toteuttamista ja teollisuuden osallistumista verkkoihin (koulutus ja liikkuvuus) - suunnataan sosiaalis-taloudellinen tutkimus käsittelemään johdonmukaisesti valittua joukkoa Euroopan kohtaamia haasteita, joita tarkastellaan poliittisesta näkökulmasta (kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus) 30 OHJELMAT: NÄKÖKOHDAT TOTEUTUS JA OIKEUDELLISET tarkastellaan syvällisemmin ja oikeudellisia seikkoja Toteuttamisen näkökohtia muodollisessa ehdotuksessa viidenneksi puiteohjelmaksi. Tässä vaiheessa voidaan kuitenkin jo täydentää ensimmäisessä valmisteluasiakirjassa annettuja tietoja. U Kaksi päätavoitetta; koordinaatio ja joustavuus Viidennen puiteohjelman luonteenomainen piirre on ohjelmien koordinoinnin ja tietojen ja tulosten vaihdon olennainen parantaminen eri toimien välillä sekä joustavuuden ja unionin toiminnan reaktiokyvyn lisääminen. (i) Koordinaatio Koordinaatio on hoidettava eri tasoilla ohjelmaan kuuluvien mekanismien avulla: - Ohjelmien välinen koordinaatio tapahtuu erityisesti avaintoimintakokonaisuuksien avulla ja horisontaalisissa ohjelmissa harjoitetun koordinointitoiminnan ansiosta. teknisen ja - Koordinaatio tutkimusohjelmien ja unionin muun toiminnan välillä hoidetaan ulkopolitiikan yhteydessä. Siitä huolehditaan kansainvälisen yhteistyön osalta tuen ohjelmiin PHAREen, vahvistamalla yhteyksiä taloudellisen sekä PVD-ALA-toimeen. TACISiin, MEDAan, Euroopan kehitysrahastoon Rakennerahastosuhteiden osalta ja alueellisen luodaan yhteiset harkintajärjestelmät ja mekanismit, joiden ansiosta erilainen toiminta voidaan liittää yhteen tiiviimmin, kuten komission pian esittämän tutkimusta ja koheesiota koskevan tiedonannon päätelmissä todetaan. Myös sivuavilla aloilla toteutettavien unionin eri ohjelmien ja aloitteiden välisen yhteistyön on oltava läheistä, erityisesti Socrates- ja Leonardo-ohjelmien koskemalla koulutusalalla. toiminnan ja kansallisen - Koordinaatio yhteiseurooppalaisen tapahtuu pääsääntöisesti avaintoimintakokonaisuuksilla, joiden avulla voidaan luoda tiiviimmät suhteet lisäksi tukihankkeilla sekä yhteistyöllä muiden eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurin tieteellisen ja teknisen yhteistyön järjestelmien (esim. EUREKAn ja COSTin) ja organisaatioiden (esim. ESAn, CERNin ja EMBL:n) kanssa. jäsenvaltioiden kyseisten alojen aloitteisiin toiminnan välillä ja ohjelmiin, ja (ii) Joustavuus Kuten ensimmäisessä valmisteluasiakirjassa mainittiin ja arvioinnissa on vahvistunut, unionin joustavuutta ja reaktiokykyä olisi parannettava etenkin - mukauttamalla työohjelmia säännöllisesti, mieluiten kerran vuodessa; - jättämällä jokaiseen ohjelmaan rajallinen liikkumavara, jolla taataan, että teoriassa olemassa olevia j ostomahdollisuuksia voidaan tarvittaessa hyödyntää. Tavoitteena on tilanne, jossa voidaan vastata nopeasti tietyssä ohjelmassa ilmeneviin akuutteihin tarpeisiin, joita ei kuitenkaan varsinaisesti ole osattu odottaa. Sellaisia aiheuttavat mm. odottamattomat tieteelliset ja tekniset läpimurrot tai nopeata toimintaa vaativat 31 ongelmat. Ohjelman käytössä olevat varat olisi siksi osoitettava niin, että ohjelman kolmen ensimmäisen viidenneksen ajan on vielä mahdollista koota nopeasti varoja tiettyyn aiheeseen. L2 Toteuttamisvälineet (i) Epäsuora toiminta "epäsuora Unionin edelleen kustannustenjakoperiaatteella, ns. yhtenäisenä toimintana, tukena yhteistyöverkostoille ja ns. liitännäistoimenpiteinä, jotka ovat tarkkaan ohjelmien tavoitteiden mukaisia. tutlcimuksessa toteutetaan toimintaa" on tärkeä edelleen Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta, jossa yhteisö vastaa osasta yritysten yhteenliittymien, korkeakoulujen ja tutkimuskeskusten toteuttamien tutkimushankkeiden toteuttamisväline. Komission kustannuksia, rahoitusosuuden vaihtelua, joka riippuu toiminnan luonteesta ja siitä, kuinka lähellä markkinoita tutkimus on, tutkitaan kansainvälisten sääntöjen sekä tutkimukseen ja kehitykseen myönnettäviä valtion tukia koskevien yhteisön säännösten mukaisesti. Komissio ottaa ehdotuksia valitessaan huomioon, kuinka sopimuskumppanit ovat panostaneet tutkimukseen, investointeihin ja työllisyyteen kaiken kaikkiaan ja kuinka ehdotuksensa koskemalla alalla. ohjelmien (ii) Yhteinen tutkimuskeskus YTK toteuttaminen edellyttää Viidennen puiteohjelman toinen toteutusväline on yhteinen tutkimuskeskus. Viidennen ja aktiivista puiteohjelman osallistumista. YTK:n harjoittamasta toiminnasta on tehty kaksi erityispäätöstä, jotka koskevat EY:n ja Euratomin näkökohtia, ja sen toiminnan on liityttävä etupäässä kolmeen aihealuekohtaiseen ohjelmaan. tutkimuskeskuksen laajaa Yksi toiminnan yleisaiheita olisi "tutkimus yksilön ja kansalaisen palveluksessa" (terveys, turvallisuus, ympäristö, kuluttajansuoja, petosten vastainen toiminta). Näiden aiheiden kattamilla alueilla painotetaan standardointia edeltävän vaiheen tutkimusta ja ydinturvaa (polttoainekiertoa ja halkeamiskelpoisten aineiden valvontaa). kuvattujen painopisteiden, Edellä ja niiden tutkimuskeskuksen valmiuksien vuoksi YTK:n institutionaalinen ja toiminnallinen asema viidennen puiteohjelman toteutuksessa olisi vähintään samanarvoinen kuin neljännessä puiteohjelmassa. perustana tarpeiden olevien Tämän toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sijoittuvat kaiken kaikkiaan niille aloille, joilla tarvitaan puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta Euroopan tasolla tai jotka vastaavat unionin tärkeimpien alojen politiikan tavoitteita. toimien valinnassa ja määrittelyssä on yhdistettävä jatkuvuus ja Toteutettavien kehittyminen. Jatkuvuus siksi, että jotkin tarpeet ovat pysyviä, ja kehittyminen siksi, että viidennessä puiteohjelmassa konkreettisen muodon saavat unionin tutkimuspolitiikan uudet suuntaviivat voitaisiin ottaa huomioon. 32 YTK:n olisi sitä paitsi jatkettava ponnekkaasti kilpailullista toimintaansa, jossa se lähestyy mahdollisimman paljon loppukäyttäjiä, siis ensisijaisesti tutkimustensa Euroopan teollisuutta. (iii) Muita välineitä Edellä kuvattujen kahden toimintatavan lisäksi viidennen puiteohjelman toteuttamisessa käytetään tai voitaisiin käyttää muitakin mekanismeja ja välineitä: Eurooppalaisen yhteistyön järjestelmät COST, joka toimii ei-kilpailullisessa ympäristössä ja EUREKA, joka on lähempänä markkinoita, ovat osoittautuneet hyödyllisiksi, mikä johtuu niiden joustavuudesta ja periaatteesta, jonka mukaan toimet käynnistetään niiden koskemien tahojen aloitteesta. On mahdollista ja ja unionin yleisesti tutkimusohjelmien välisiä yhteyksiä vahvistetaan. toivottua, että näiden kahden yhteistyöjärjestelmän Siksi pitäisi kehittää ja ehdottaa yksinkertaisia ja tehokkaita keinoja, joilla unionin hankkeet voidaan yhdistää EUREKAn hankkeisiin ja COSTin toimiin käyttäen hyväksi sitä yhteensattumaa, että vuonna 1997 valmistellaan viidettä puiteohjelmaa, alkaa EUREKAn kolmannen keskipitkän ajan suunnitelman toteutus ja pidetään COSTin ministerikokous. Kuten ehdotetaan asiakirjassa EUREKAn ja Euroopan unionin ohjelmien välinen synergia, jonka korkean tason EUREKA-ryhmä on laatinut kesäkuun 1997 ministerikokousta varten, on luotava pysyvä ja nopeasti reagoimaan pystyvä yhtenäistämisjärjestelmä, jonka ansiosta hankkeiden suunnittelun alkuvaiheessa voidaan tunnistaa, mistä hankkeen osista huolehditaan unionin puiteohjelmassa ja mistä EUREKAssa. Tahojen väliset yhteydet täytyy hoitaa niin, että siirtyminen puiteohjelmasta EUREKAan on mahdollista työn edetessä, tulosten syntyessä ja hankkeen lähestyessä markkinoita. Tätä toimintatapaa sovellettaisiin ensisijaisesti avaintoimintakokonaisuuksissa kehitettäviin laajoihin hankkeisiin. Suhteiden koordinoinnista EUREKAan ja COSTiin sekä yhteisten strategisten rakenteiden määrittämisestä vastataan kansainvälisen yhteistyön ohjelmassa. - Perustamissopimuksen 130 k, 1 ja n artikla Usein on otettu esille mahdollisuus käyttää hyväksi yllä mainittuja artikloja täydentämään puiteohjelman muita toimintakokonaisuuksia erityisesti sellaisten toimien joillekin jäsenvaltioille. Mahdollisuutta voidaan käyttää vain, jos jäsenvaltiot vilpittömästi haluavat sitoutua sellaisiin aloitteisiin. jotka ovat erityisen hyödyllisiä vain toteuttamiseksi, tahtoa löytyy, voidaan harkita yhtä Jos sentyyppistä toimintakokonaisuutta alkaen esimerkiksi joistakin tässä asiakirjassa yksilöidyistä toiminnoista (esim. ilmailualan avaintoimintakokonaisuudesta tai avaruusalan toiminnasta). tai useampaa Toteuttamista koskevat yksityiskohdat esitellään, kun maaliskuun lopussa annetaan muodollinen ehdotus viidenneksi puiteohjelmaksi, ja ne ovat myös uudessa ehdotuksessa 33 ohjelmiin edellytyksistä ( 130 j artiklan täytäntöönpano). osallistumisen tutkimustuloksista ja saatujen tietojen levittämisen 2. QHKEUMLUSET NÄKÖKOHDAT Myös oikeudelliset näkökohdat esitellään yksityiskohtaisemmin muodollisessa ehdotuksessa viidenneksi puiteohjelmaksi. Viidettä puiteohjelmaa koskevassa lainsäädännössä otetaan huomioon etenkin seuraavat tekijät: - ja nopean tehokkuuden ja min kuin puiteohjelman arviointilautakunta korostaa, päätösten lukumäärä olisi rajattava mahdollisimman pieneksi; kustakin ohjelmasta tehtäisiin siis vain yksi päätös poikkeuksia lukuun ottamatta (ks. alla) toteutuksen nimissä - nykyinen lainsäädäntö merkitsee kuitenkin, että EY:n perustamissopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen perusteella harjoitettavasta toiminnasta on tehtävä erilliset päätökset. Ohjelmaan kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen ja YTK:n kummankin perustamissopimuksen alaan kuuluvaa toimintaa, joten niistä on tehtävä kaksi päätöstä kummastakin. toimintaohjelmaan kuulumaan kuitenkin tulee - siinä tapauksessa, että päätetään toteuttaa toimia 130 k, 1 ja n artiklan perusteella (varsinkin "täydentäviä toimintaohjelmia" käsittelevän 130 k artiklan), niistä on kustakin tehtävä oma päätöksensä. Viidennen puiteohjelman hyväksyminen ja toteuttaminen merkitsevät yhteensä 12 päätöksen tekemistä, kun mahdollisia täydentäviä toimintaohjelmia ei oteta huomioon: 2 EY:n ja Euratomin puiteohjelmista, 7 kuudesta ohjelmasta, 2 yhteisestä tutkimuskeskuksesta ja 1 päätös 130 j artiklan täytäntöönpanosta, toisin sanoen noin puolet neljännen puiteohjelman päätösten lukumäärästä. Päätösten tekemisen aikataulusta on muistettava, että viidennen puiteohjelman on käynnistyttävä vuoden 1999 alusta, joten ensimmäiset ehdotuspyynnöt on julkaistava syksyllä 1998. 34 OHJELMIEN HALLINTO oli, suosituksista ja puiteohjelman viisivuotisarvioinnin annetuista Erityisohjelmien kevennettävä. tärkeimmistä toteutettaessa viidettä Hallintokysymyksiin kiinnitetään siksi erityistä huomiota toimintaperiaatteiden puiteohjelmaa, jota hallitaan edelleen ohjelmien tärkeimpien mukaan: tasapuolinen kohtelu, etusija tasa-arvoiset osallistumismahdollisuudet, annettava korkeatasoiselle tutkimukselle, oikea tasapaino nopeuden ja tarkkuuden välillä, menettelyjen avoimuus. perusteella on hallintomenettelyjä että Ohjelmien hallintoon viime vuosina tehtyjä parannuksia täytyy paikoin täydentää, ja hallinnon johdonmukaisuuden ja laadun parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä on vahvistettava erityisesti siihen suuntaan, että puiteohjelmaan osalliseksi pääsyä helpotetaan (esim. pk-yrityksille tarkoitetuilla keskitetyillä palvelupisteillä), määräaikoja lyhennetään ja menettelyjä yksinkertaistetaan. Ensimmäisessä valmisteluasiakirjassa mainittujen toimenpiteiden lisäksi tällä hetkellä tutkitaan mm. seuraavia: - soveltuvissa tapauksissa toteutetaan jatkuva ehdotuspyyntöjärjestelmä, jonka ansiosta osallistumishakemuksia voidaan käsitellä joustavammin ja tehokkaammin - ohjelmakomiteoiden aseman kehittyminen toimielinten välisissä sopimuksissa määrätyllä tavalla, jolloin ehdotukset voidaan käsitellä nopeammin. Koska viides puiteohjelma jaetaan rajattuun määrään laajoja temaattisia ja horisontaalisia ohjelmia, jotka täydentävät toisiaan ja ovat toisiinsa sidoksissa, ja koska nykyaikaiset tutkimustyön hallinnon muodot on otettava huomioon, tarvitaan myös uutta hallintotapaa. Komissio tutkii uusia ratkaisutapoja, joilla voidaan taata toiminnan yhteensovittaminen. Yksi mahdollisuus on, että jotkin osat ohjelmien hallinnosta hoidettaisiin yhteisesti. Toteuttaminen ja seuranta uskottaisiin ryhmälle, joka koostuu mukana olevien tutkimusosastojen vastuuhenkilöistä. Ryhmä toimisi läheisessä yhteistyössä unionin samojen alojen politiikan toteuttamisesta vastaavien osastojen kanssa, ja sen tehtäviä olisivat seuraavat: valvoa ohjelman yleistä toteuttamista, huolehtia eri toimintojen sisäisestä koordinoinnista, huolehtia suhteista muihin temaattisiin ja horisontaalisiin ohjelmiin sekä unionin muuhun politiikkaan ja koordinoida yhteyksiä muihin EU:n toimielimiin, yleensä. Myös tutkimusehdotuksia koskevat pyynnöt julkaistaisiin aina tarvittaessa useita ohjelmia koskevina. tiedeyhteisöön, teollisuuteen käyttäjiin ja 35 PÄÄTELMÄT esiteltyjen viidenteen asiakirjassa Tässä eri toimintaluokkien tieteelliset ja tekniset tavoitteet on määritelty sillä perusteella, että niiden avulla voidaan kohdata unionin nykyään kohtaamat suuret taloudelliset ja yhteiskunnalliset haasteet ja vastata kansalaisten toiveisiin ja odotuksiin. Tavoitteiden saavuttamisen tehostamiseksi ehdotetaan, että toimintakokonaisuudet kohdennetaan tarkemmin ja toteuttamista joustavoitetaan. puiteohjelmaan suunniteltujen Muodollinen ehdotus on tarkoitus antaa maaliskuun lopussa, ja sen laadinnassa komission on vielä otettava huomioon unionin tutkimustoiminnan viisivuotisarvioinnin päätelmät toimineen suositukset. Tämä varakreivi Davignonin arviointilautakunnan kertomus julkistettaneen helmikuun aikana. johdolla ja Komissio aikoo ottaa päätöstä laatiessaan huomioon myös sen, mitä saadaan irti tästä toisesta valmisteluasiakirjasta käytävästä keskustelusta. Kuten edellisissäkin kahdessa tiedonannossa, edellä kuvatut ajatukset on tarkoitettu aineistoksi neuvostossa ja Euroopan parlamentissa sekä kaikissa asiasta kiinnostuneissa piireissä käytävää keskustelua varten. Esitetyt ajatukset ovat sekä konkreettisia että avoimia, joten ne mahdollistavat runsaan ja rakentavan vuoropuhelun. Komissio toivoo, että käytävän keskustelun perusteella voidaan vastata ajattelun ja toteuttamistapojen uudistamistarpeeseen ja unionin tutkimustoiminnan jatkuvuuden tarpeeseen myös ajallisesti, jotta viides puiteohjelma edistäisi "huomisen keksimistä" parhain edellytyksin ja kaikkien eduksi. 36 AVAINTOIMINTA KOKONAISUUDET Yhteiskunnan tarve Talouskehitys ja tieteelliset ja teknologiset näkymät Eurooppalaisuuden lisäarvo Työllisyye Elämänlaatu ja terveys Ympäristö Kasvu Kilpailukyke Tekniikan kehitys "Kriittinen massa " Tuki unionin politiikalle Ongelmien merkitys Euroopan mittakaavassa PERUSTEET Elävä luontoja ekosysteemit (I): terveys ja ravinto Elävä luontoja ekosysteemit (II): virus-ja tartuntatautien hallinta Elävä luontoja ekosysteemit (III): "solutehdas" Elävä luonto ja ekosysteemit (IV): vesihuolto ja veden laatu I Elävä luontoja ekosysteemit (V): ympäristön ja I terveyden vuorovaikutus I Elävä luontoja ekosysteemit: (VI): uusi I maaseutu- ja rannikkoympäristö Tietoyhteiskunta (I): kansalaisille tarkoitetut palvelut Tietoyhteiskunta (II): sähköinen kaupankäynti ja uudet työtavat 1 Tietoyhteiskunta (III): multimedia-aineisto Tietoyhteiskunta (TV): tärkeimmät tekniikat ja infrastruktuurit u ii ii ii a a u ii a a a a ö ii a a a a Kilpailukyky ja kestävä kasvu (I): tuotteet, menetelmät, organisointi a a a Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (II): kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (III): ilmailuteollisuuden uudet näkymät Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (IV): meriteknologia Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (V) : kehittyneet energiajärjestelmät ja -palvelut Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (VI): Huomisen kaupunki AvâfUSStëkftOlOête o a a a a a a a u a « ii ii ii a a a a a U ti ii ii ii ii ii tt ti tt tt ä tt ti il ii tt ii tt tt tt tt tt tt 0 ii u tt tt U tt tt tt ii ii ii tt tl tt tt tt 0 0 tt ii a a a tt tt tt tt tt tt tt tt tt a a a tt ii tt ii il ii tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt Q tt tt tt tt ii tt a a 0 ii tt tt tt 0 fi tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt ii a aa ii U ii ii u ii ii tt tt «"« « It 8 S ft « ft o a a o a a a a a a o ii a o a a a a ii a a Tämä kolmessa temaattisessa ohjelmassa harjoitettu toiminta on erityisen koordinoinnin kohteena. tt ii tt tt tt tt tt tt tt ii U tt U tt tt tt tt tt tt tt tt tt fi tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt U fi fi « it « tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt fi tt tt 0 tt tt 0 tt tt tt 0 tt ii 0 tt a tt tt ma tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt tt ii tt a a a a a a a a 0 0 tt a a a a a a a a a a a tt tt a a a a Q « « ft fi fi ii tt Q tt tt tt tt tt a a a o a o a a a a a u a u a a a a a a a a a a a a a a tt a a tt ftit ISSN 1024-4492 KOM(97) 47 lopullinen / VO IA JVX J \ AJ I\ M. FI 15 Luettelonumero : CB-CO-97-052-F1-C ISBN 92-78-16076-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3£


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 253/97 of 12 February 1997 laying down to what extent applications for issue of export licences submitted during February 1997 for beef and veal products which may benefit from special import treatment in Canada may be accepted

eurovoc_concepts:
Canada
beef
export licence
quantitative restriction


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 254/97 DER KOMMISSION vom 12. Februar 1997 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Olivenöl

eurovoc_concepts:
export
export refund
olive oil
third country


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 482/97 του Marilena MARIN προς την Επ τροπή. Εγκατάσταση των νέων στη γεωργία

eurovoc_concepts:
State aid
Veneto
administrative procedure
agricultural education
co-financing
government bill
installation allowance
national implementing measure
young farmer