title: Komission kertomus vuodelta 1996 - Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa

eurovoc_concepts:
equal treatment
female work
gender equality
report
women's rights

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 02. 1997 KOM(96) 650 lopull. KOMISSION KERTOMUS VUODELTA Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionissa - 1996 - SISÄLLYS ESIPUHE TIIVISTELMÄ 0SA1 1. LUKU YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA 1. 1 1. 2 1. 3 Valtavirtaistaminen (mainstreaming) ja yhdentäminen Rakennerahastot ja yhtäläiset mahdollisuudet Yhteiskunnallinen vuoropuhelu ja työmarkkinaosapuolet 2. LUKU NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA 2. 1 2. 2 Tasa-arvo ja talous Euroopan unionin työllisyysstrategia ja kansalliset monivuotiset ohjelmat 2. 3 Liiketoiminta ja naisyrittäjät 3. LUKU TYÖN JA PERHE-ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMINEN 3. 1 3. 2 Lasten vaikutus vanhempien työssäkäyntiin Vanhempainloma 3. 3 Oikeuksien yksilöiminen 4. LUKU SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA 4. 1 Naisten tämänhetkinen tilanne päätöksenteossa 4. 2 Miksi naisten ja miesten tasapuolista osallistumista tarvitaan? 4. 3 Strategioita naisten määrän lisäämiseksi poliittisessa päätöksenteossa 4. 4 4. 5 Lainsäädäntö ja aloitteet Euroopan tasolla Naiset työmarkkinajärjestöjen päätöksenteossa •4- 5. LUKU NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN 5. 1 Oikeuksien käyttäminen 5. 2 5. 3 Täytäntöönpano ja oikeuskeinot Yhteisön lainsäädännön oikeuskeinojen nykyinen tila OSA 2 6 LUKU BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSET 6. 1 6. 2 6. 3 6. 4 Beijingin konferenssin valmistelu Varsinainen konferenssi Kansalaisjärjestöjen osuus Konferenssin jälkeen - toimintasuunnitelman toteuttaminen KUVIOT TAULUKOT LÄHDETIEDOT A-QL. ESIPUHE Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia on käsitelty monista eri näkökulmista ja monissa eri muodoissa. Tässä kertomuksessa kuitenkin käsitellään yhteisön yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaa politiikka kokonaisuudessaan ensimmäistä kertaa. Se on suunnattu laajalle yleisölle, johon eivät kuulu ainoastaan yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta politiikasta vastaavat henkilöt, vaan myös työllisyydestä, sosiaaliasioista, ja ammattikoulutuspolitiikasta vastaavat niin koko Euroopan kuin kansallisella ja/tai alueellisellakin tasolla. Kertomus jäsenille, työmarkkinaosapuolille, korkeakouluille ja tutkimuskeskuksille sekä kaikille niille, jotka ovat mukana yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa keskustelussa. työmarkkinasuhteista, koulutus- parlamentin kiinnostava Euroopan työväline on Komissio aikoo julkaista tämän kertomuksen ensimmäisenä vuosikertomusten sarjassa, jossa käsitellään yhtäläisiä mahdollisuuksia EU:ssa. Kertomuksella pyritään vastaamaan kolmeen päätavoitteeseen: tuomaan esiin selkeästi naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva yhteisön politiikka (näkyvyys), rohkaisemaan keskustelua tavoitellusta edistyksestä ja kehitettävästä politiikasta (strategia) sekä toimimaan vertailukohtana komissiolle, EU:n jäsenvaltioille ja jäsenyyttä hakeville maille (lähentyminen). (ensimmäinen osa), Kertomuksessa tarkastellaan jäsenvaltioiden ja unionin tasolla saavutettua edistystä, ja näin se toimii yhtäläisten mahdollisuuksien seurantavälineenä. Siinä tarjotaan lukijalle tietoa useista yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyvistä aiheista. Sen rakenne seuraa väljästi tasa-yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan neljännen toimintaohjelman pääaihetta: rakennetta yhteistyökumppanuuden ja miehet muuttuvassa taloudessa, työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, miten edistää ja miten antaa naisille mahdollisuus harjoittaa oikeuksiaan. Vuosikertomuksen toisessa osassa käsitellään erityisiä koskevassa keskustelussa. Täksi vuodeksi valittu aihe on Yhdistyneiden kansakuntien naisten maailmankonferenssi, joka järjestettiin Beijingissä syyskuussa 1995. rakentaminen muuttuvassa yhteiskunnassa, naiset tasapuolista osallistumista päätöksentekoon yhtäläisiä mahdollisuuksia ja ajankohtaisia aiheita käsitellään viittä siinä ja Erityistä huomiota kiinnitetään yhteisön ja kansallisen tason suuntauksiin, ja näiden kahden lähestymistavan välille pyrittiin löytämään tasapaino. Tietoa kansallisista (ja alueellisista) tapahtumista kerättiin esimerkiksi naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean avustuksella. Haluaisin kiittää lämpimästi komitean jäseniä yhteistyöstä. tai Lisätietoja yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä muihin yhteisön kansallisiin politiikkoihin on julkaisemista vuosikertomuksista, kuten esimerkiksi "Työllisyys Euroopassa" taikka Sokrates-, Leonardo da Vinci- tai Nuorten Eurooppa III -ohjelmaa koskeva toimintakertomus. löydettävissä muista komission Tästä kertomuksesta keskustelevat yhteisön tasolla monet toimijat, jotka ovat mukana yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa politiikassa. Toivon, että tämä ja ja miesten yhtäläisiä seuraavat kertomukset osaltaan edistävät naisten mahdollisuuksia. Pädraig Flynn ih- TIIVISTELMÄ Naisten ja miesten välinen tasa-arvo on kiistat ta yksi demokratian ja ihmiskunnan kunnioitta misen perusperiaatteista. Yhteisö on perustamise staan asti tunnustanut miesten ja naisten sama palkkaisuuden periaatteen ja on siksi kehittänyt yhtenäisen kokonaisuuden oikeudellisia säännök siä, joiden tarkoituksena on varmistaa yhtäläiset oikeudet ammattiin, ammatilliseen koulutuk seen, samanlaisiin työolosuhteisiin sekä suurelta osin myös sosiaaliseen suojeluun. Yhteisö on osallistunut tasa-arvon edistämiseen käytännössä toteuttamalla 1980-luvulta alkaen erityisiä toimintaohjelmia, joille myönnetyt varat ovat olleet rajallisia, mutta joilla on ollut merkit tävä innostava vaikutus siten, että ne ovat kannu staneet lisätoimiin jäsenvaltioissa. Eurooppa-neu- voston Essenin kokouksesa (joulukuu 1994) juli stettiin naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisu uksien edistäminen torjunnan ohella yhdeksi Euroopan unionin ja sen jäsenval tioiden ensisijaisista tavoitteista. työttömyyden Komissio on ilmoittanur yhtäläisten mahdolli suuksien saavuttamisen olevan yhden sen pääasi allisista huolenaiheista kaikkien politiikkojensa kehittämisessä. Yhtäläisistä mahdollisuuksista on näin ollen tullut osa kaikkia muita politiikan aloja - valtavirtaistamispolitiikkaa, jota kaikkien on sovellettava. Tämä kunnianhimoinen lähestymistapa esitel tiin komission tiedonannossa, jossa tehtiin ehdo tus naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuk sia koskevaksi neljänneksi toimintaohjelmaksi (vuosiksi 1996-2000). Se vahvistettiin myöhem min tehdyllä neuvoston päätöksellä. 1 Päätöstä seurasi helmikuussa 1996 komission tiedonanto "Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien Neuvoston päätös, tehty 22. 12. 1995. EYVL N:o L 335, 30. 12. 1995. ±C TIIVISTELMÄ sisällyttäminen yhteisön politiikkaan ja toimin taan kaikilla aloilla". 2 Tästä naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisu uksia koskevasta vuosikertomuksesta ilmoitettiin komission valkoisessa vuonna 1994 kirjassa sosiaalipolitiikan kehittämisestä. 3 Kertomuksessa tarkastellaan tasa-arvon kehittymistä sekä jäsen valtioiden että unionin tasolla. Kertomusta voi daan käyttää myös välineenä tasa-arvopolitiikan seurannassa, mikä on olennainen edellytys vaita- virtaistamiselle. 1LUKU YHTEISTYÖKUMPPAN UUDEN RAKENTAMI NEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA Monilla Euroopan unionin politiikan aloilla ja monien Euroopan unionin ohjelmien yhteydessä työskennellään entistä enemmän yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi. Tämän kehittä misstrategian ydin voidaan tiivistää valtavirtaista- miseen (mainstreaming); käsite, joka mainittiin kolmannessa toimintaohjelmassa ja jota on tehi- tetty merkittävästi neljännessä toimintaohjelmas sa. Tämä aiempaa kokonaisvaltaisempi tapa lähe styä tasa-arvoa edellyttää sukupuolinäkökohtien (gender perspective) ja sukupuolianalyysin (gen der analysis) kehittämistä kaikissa politiikoissa, ohjelmissa ja toimissa. 'Valtavirtaistaminen on määritelty naisten ja miesten aseman, tilanteiden ja tarpeiden eroavuuksien järjestelmälliseksi huo mioon ottamiseksi yhteisön kaikkien politiikko jen sekä suunnittelu-, toteuttamis- että arviointi vaiheessa sovellettaessa niitä Euroopassa, teollisu us- tai kehitysmaissa. Vattavirtaistamis-politiikan soveltaminen esi merkiksi liikennepolitiikkaan merkitsee sitä, että siinä otetaan huomioon se seikka, että naiset julkisia käyttävät huomattavasti useammin liikennevälineitä ja omistavat auton tai heillä on auto käytettävissään harvemmin kuin miehillä. Naiset myös matkustavat usein lasten, ja näin ollen -rattaiden kanssa. Sellaisten hyvien, tehokkaiden ja laadukkaiden liikennejärjestelmien kehittäminen, julkisten lastenvaunujen ja MB&BKä&ft&a&Kft joissa otetaan huomioon niiden helppokäyttöi syys henkilöille, joilla on erityistarpeita, edistäisi osakaan yhtäläisiä mahdollisuuksia. Ajan kuluessa on voitu havaita vattavirtaista mis-politiikan suurempaa korostamista, mikä ei merkitse naisten eduksi suunnattujen myöntei sten toimien loppumista. Nämä politiikat täy dentävät toisiaan ja niitä olisi sovellettava yhdes sä. Tämä kehitys on nähtävissä yhteisön kolmen toimintaohjelman lisäksi myös kehitysyhteistyö politiikassa jäsenvaltioissa. Valtavirtaistaminen oli avainsana myös Beijingin konferenssissa, jossa unionin panos oli merkittävä (katso 6 luku). eri ja Vaitavirtaistamisen strategian soveltaminen on monimutkainen pitkän aikavälin tapahtuma, joka edellyttää erilaisia lähestymistapoja. Se edel lyttää esimerkiksi nykyisen tilanteen analysointia, jotta voidaan selvittää politiikkojen eriyttävä vai kutus naisiin ja miehiin, erottelemattomia tietoja, tasapuolista rahoitusta ja sukupuolten välistä osallistumista tarvittavien (gender balance) päätösten tekemiseen. Tämä edellyttää kaikkien politiikan alojen osal listumista ja yhteensovittamista kaikkien näihin politiikan aloihin liittyvien tahojen välisen neu vottelun ja yhteensovittamisen kehittämistä. Tästä syystä komissio perusti puheenjohtajansa jäsenistä muodostuvan johdolla komission ryhmän, ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia ja naisten oikeuksia unionin ja komission tasolla. joka käsittelee naisten Rakennerahastot Euroopan sosiaalirahastoon (ESR), joka on rakennerahastoista vanhin, on sisältynyt selkeä yhtäläisten mahdollisuuksien ulottuvuus, sillä ainakin vuodesta 1976 lähtien jokaisessa sosiaali rahaston ja muiden rahastojen toimintaa koske vassa kertomuksessa tasa-arvon osuus on kasva nut. Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta politi ikasta annetut lausunnot ja tasa-arvo-ohjelmille ja -toimille todellisuudessa myönnetyt varat ovat kuitenkin olleet vain hyvin pieni osa kokonaistoi minnasta. Rahastosta hyötyneiden naisten lukumäärä on kiistatta kasvanut mutta suurin osa ESR:n antamasta koulutuksesta on liittynyt nk. perinteisiin naisten töihin. Lastenhoito-ongelmat 2 KOM (96) 67 lopullinen, 21. 2. 1996. 3 KOM(94) 333, 27. 7. 1994. TIIVISTELMÄ estävät edelleen naisia osallistumasta näihin kou lutusohjelmiin. Yhtäläisten mahdollisuuksien osalta rahastojen näkyvin naisia koskeva toimi on viime aikoihin asti ollut NOW-ohjelma (New Opportunities for Women/Uusia Mahdollisuuksia Naisille), joka käynnistettiin kolmannen toimintaohjelman aikana. Se suunniteltiin rahoituksen ja perustei den osalta joustavaksi ja sillä oli epäsuora valta- virtaistava vaikutus siten, että sillä saatiin lisää naisia mukaan toimintaan samalla kun määrärah ojen myöntämisestä jäsenvaltioissa vastaaville tie dotettiin naisten - joihin he eivät tavallisesti olisi olleet yhteydessä - tarpeista, taidoista ja kyvyistä. Tasa-arvon näkökulmasta katsottuna ehkä merkittävin rakennerahastoissa tapahtunut kehi tys oli vuoden 1993 uudistus. Yhtäläisistä mah dollisuuksista tuli periaate, jota toteutetaan kai kissa kolmessa ja rahastossa EMOTR). Vuoden 1993 uudistuksen yhteydessä tavoitteeseen 3 sisällytettiin erityisiä viittauksia tasa-arvoon. (ESR, EAKR Yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteiden toteuttaminen vaihtelee käytännössä suuresti eri jäsenvaltioissa. Kaikki jäsenvaltiot ovat kuitenkin työskennelleet asian eteen: esimerkiksi laatimalla naisia hyödyttäviä toimia, jotka on suhteutettu ja/tai työttömyyslukujen mukaisesti, näiden myöntämällä erityisvaroja naisten eduksi toteu tettaville toimille. Naisille tarkoitettuihin erityi stoimiin voi sisältyä esimerkiksi lastenhoitotukea tai tukea huollettavien hoitoon taikka naisten kil pailukykyä työmarkkinoilla parantavia toimenpi teitä. Brysselissä järjestettiin maaliskuussa 1996 seminaari, jossa käsiteltiin rakennerahastojen toi mintaa valtavirtaistamisen osalta. Seminaariin osallistui komission, jäsenvaltioiden ja asiasta kiinnostuneiden ryhmien ja elinten edustajia. Komissio osoitti selvästi, että samalla kun ESR tulisi edelleenkin olemaan pääasiallinen väline yhtäläisten mahdollisuuksien tukemisessa, muut rahastot antaisivat siihen oman merkittävän panoksensa esimerkiksi toimittamalla täydentäviä infrastruktuureja, kuten rakennuksia lastenhoito palveluja varten ja liikennepalveluja. Naiset eivät ole käyttäneet merkittävästi EAKR:n varoja ja konferenssissa osoitetuinkin selvästi, että naiset voisivat osallistua ja heidän olisi osallistuttava enemmän alueellisen kehittämisen suunnitteluun ja toteuttamiseen. Samalla tavoin ollaan sekä jo toteuttamassa etti suunnittelemassa toimenpi teitä, joilla naisten osallistumista maatalouden kehittämiseen voidaan lisätä. Rahastojen tehokas käyttö edellyttää, että yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyvät asiat sisäl lytetään rahoitettaviin ohjelmiin ja hankkeisiin täydellisesti sekä suunnittelu- että arviointivai heessa. Tämä edellyttää sellaisten henkilöiden osallistumista, joille sekä tasa-arvoasiat että nai sten saaman hyödyn arvioinnin mahdollistavat järjestelmät ovat tuttuja. Konferenssin jälkeen ehdotuksen Irlanti puheenjohtajamaa yhtäläisiä mahdollisuuksia ja rakennerahastoja koskevaksi päätöslauselmaksi. Neuvosto hyväksyi sen 2. joulukuuta 1996. neuvoston teki Työmarkkinaosapuolet neljänn essä toimintaohjelmassa Neljännessä toimintaohjelmassa avaintekijänä yhteistyökumppanuus. on erityisesti Työmarkkinaosapuolet mainitaan ohjelman tavoitteissa, joihin kuuluvat muun muassa pyrkimys sisällyttää tasa-arvon ulottuvuus yhteiskunnalliseen vuoropuheluun paikallisella ja alueellisella tasolla sekä sitoutuminen työmark kinaosapuolten tukemiseen Euroopan laajuisen verkoston kehittämisessä. Työmarkkinaosapuolet luetaan neljännessä toi mintaohjelmassa toimijoihin, jotka voivat osalli stua edistämällä naisten osallistumista päätöksen tekoon. ponnistelujen Työmarkkinaosapuolten vaikutus kasvoi mer kittävästi Euroopan unionista tehdyn sopimuk sen sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan myötä vuonna 1992. Työmarkkinaosapuolet voi vat halutessaan neuvotella puitesopimuksia, joista voi myöhemmin tulla oikeudellisesti sitovia väli neitä. Ensimmäinen esimerkki tällaisesta menet telystä oli vanhempainlomaa koskevan direktiivin laatiminen (katso myös 3 ja 5 Luvut). ETUC, UNICE ja CEEP ovat nyt päättäneet neuvotella toisestakin yhtäläisten mahdollisuuksien kannalta olennaisen tärkeästä asiasta eli joustavasta työaja sta ja työntekijöiden turvasta. Naiset ovat aliedustettuja työmarkkinajärje stöjen päätöksenteossa. Tarkkoja tilastoja ei ole mutta on selvää, etti naisia on hyvin vähän pää sihteereinä, puheenjohtajina tai komiteoiden jäseninä. Työnantajapuolella naisia on vielä vähemmän korkeimmilla tasoilla. Sekä ammatti liitoissa että työnantajajärjestöissä on enemmän naisia palkallisissa toimissa kuin edustuksellisissa elimissä. Sekä työnantajat etti ammattiliitot kannattavat naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua. Osa ammattiliitoista on laatinut joitakin myönteisiä TIIVISTELMÄ akkaaseen sukupuolierotteluun on merkinnyt sitä, että sukupuolten välinen kuilu ei juurikaan ole muuttunut. Pitkä muutoskausi on johtanut eri naisryhmien välisten sukupolvierojen syntymiseen, mikä tulee todennäköisesti jatkumaan vielä jonkin aikaa. Koska yhä enemmän naisia on halunnut päästä muodollisille työvoimamarkkinoille, työn kysyn tä naisten taholta on yleisesti ottaen ollut jatku vaa ja voimakasta, myös vaimkean taloudellisen taantuman aikana sekä vaiteaste taloudellisesta taantumasta kärsivillä alueilla. Niiltä osin kuin liittynyt työllisyys on parantunut, siihen on ennentaikkea työllisyyden kasvua keski-ikäisten naisten ryhmässä. Tärkeimmät naisten työmah dollisuuksia lisäävät ammatit ovat akateemisia, teknisiä ja yleisiä palveluammatteja. Tämä mer kitsee sitä, että hyvän ammattipätevyyden omaa vien naisten vähemmistö on varmistanut vahvan aseman työmarkkinoilla samalla, kun muut nai ja set joutuvat tilapäisiin töihin. tyytymään matalapalkkaisiin Essenissä asetetut työllisyyttä koskevat tavoit teet ovat avanneet uusia mahdollisuuksia yhtäläi sten mahdollisuuksien sisällyttämiseksi jäsenval tioiden monivuotisiin työllisyysohjelmiin. Jäsenvaltioiden ohjelmista tehdyn alustavan ana lyysin perusteella useilla jäsenvaltioilla on ollut alkuvaikeuksia yhtäläisten mahdollisuuksien toteuttamisessa osana monivuotisia ohjelmia. Tästä huolimatta on nähtävissä merkkejä siitä, että monissa ohjelmissa on alettu ottaa huomio on naisten ja miesten väliset erot työmarkkinoil la. Yrityksen perustaminen, itsensä työllistäminen toimiminen ja itsenäisenä ammatinharjoittajana houkuttelee yhä enemmän naisia, jotka haluavat parantaa asemaansa työmarkkinoilla. Tämä osal taan edistää työllisyyden kasvua Euroopassa. Naisten kannustamiseksi yrityksen perustamiseen Euroopan tasolla on kehitetty muun muassa nai sille suunnattuja paikallisia työllisyysaloitteita sisältäviä ohjelmia. omista epätasapainon toimenpiteitä poistaakseen naisten ja miesten välisen elimistään. Työnantajajärjestöt tunnustavat epätasa-arvon ja ovat avoimesti sukupuolesta johtuvaa syrjintää vastaan mutta epäilevät myönteisten toimien tar peellisuutta. Naisten kasvaneen yhteiskunnalliseen vuorop uheluun osallistumisen arvo ei ole pelkästään kas vaneessa lukumäärässä, vaan myös siinä, että nai set tuovat laajemman näkökulman keskusteluun ja varmistavat, ettei asioita, joilla on sukupuoleen liittyvä ulottuvuus ja jotka saattavat olla epäedul lisia toiselle sukupuolelle, käsitellä niin kuin ne olisivat sukupuolesta riippumattomia. Naiset voi vat myös myötävaikuttaa siihen, että käsiteltäväk si otetaan asioita, jotka ilmeisen suoraan koskevat naisia, kuten esimerkiksi lastenhoito. 2 LUKU NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA Sukupuolierot työmarkkinoilla ovat hyvin voi makkaat ja se näkyy miesten ja naisten töiden erotteluna ja naisten keskittymisenä osa-aikaiseen työhön ja muihin epätyypillisiin työn muotoihin. Naiset ja miehet ovat erilaisessa asemassa työlli syyden, ammattien ja työmarkkina-aseman kann alta. Suurin osa naisista työskentelee toisen palve luksessa. Vain harvat naiset ovat työnantajia tai itsenäisiä ammatinharjoittajia, maataloudessa työskenteleviä lukuunottamatta. Koulutuksella hankitun pätevyyden ja koulu tuksen merkitys on kasvanut kaikissa valtioissa, kun kilpailu työpaikoista on kiristynyt ja talou dellinen toiminnan rakenne on muuttunut. Ammattitaidon ja -pätevyyden turvaaminen tar joaa naisille perusedellytykset saada pysyvä, aiem paa turvatumpi ja entistä paremmin palkattu työ, jossa on mahdollisuudet uralla etenemiseen. Näiden perusedellytysten puuttuminen pahentaa naisten syrjäytymistä palkkatyöstä. Työllisyyden kasvusta ja naisten hyvästä ammattitaidosta ja - pätevyydestä huolimatta naiset ansaitsevat edel leen huomattavasti vähemmän kuin miehet. Naisten keskittyminen matalapalkkaisiin töihin yhdistyneenä työmarkkinoilla vallitsevaan voim 3 LUKU että vältettäisiin syrjintää ja edistettäisiin tasa- arvoa. nvisri. i. MÄ niwwwtwi i i m i— TYÖN JA PERHEEN YHTEENSOVITTAMI NEN 4 LUKU Koska lastenhoito nähdään usein pääasiassa naisten velvollisuutena, siihen liittyvät ongelmat saattavat muodostaa vakavan esteen naisille tasa- arvoisen työelämän saavuttamisessa. Äitien talou dellinen aktiivisuus vaihtelee suuresti eri jäsenval tioissa, vaikka taso nouseekin jatkuvasti kaikissa jäsenvaltioissa. Muutamissa maissa äitiys ei juuri kaan vaikuta naisten työssäkäyntiin; toisissa työs- säkäyntiluvut vaihtelevat lukumäärän mukaan. Äitien osa-aikatyö on paljon yleisempää kuin isien (erityisesti niissä maissa, missä naisten osa-aikatyö ei ylipäätään ole epätavallista) lasten Jäsenvaltioiden välistä vaihtelua on nähtävissä myös lastenhoitopalveluissa. Vuonna 1992 ann etun lastenhoitoa koskevan suosituksen4 3 arti lastenhoitopalvelun klassa määritellään hyvän perusedellytykset. Ongelmana on kuitenkin kat tavan ja vertailukelpoisen aineiston puute, sekä aineiston tulkintaan liittyvät ongelmat, jotka joh tuvat juuri siitä, että eri jäsenvaltioiden lähestym istapa lastenhoitoon on niin erilainen. Tarve luoda vertailukelpoisia seurantajärjestelmiä on tullut toistuvasti esiin lastenhoitoa koskevassa keskustelussa. antoivat merkittävän Työmarkkinaosapuolet, ETUC, UNICE, ja CEEP, panoksensa tekemällä joulukuussa 1995 vanhempainlomaa koskevan puitesopimuksen, joka sittemmin muu tettiin neuvoston direktiivin muotoon kesäkuus sa 1996. Tämä direktiivi (katso myös luvut 3 ja 5 luku) oikeuttaa sekä naiset että miehet kolmen kuukau den vanhempainlomaan lapsen syntymän tai adoptoinnin jälkeen. Direktiivin täytäntöönpano on suurelta osin jätetty kunkin yksittäisen jäsen valtion harkintavaltaan. Tämänhetkiset vanhem painlomaa koskevat säännökset vaihtelevat eri jäsenvaltioissa. Nykyinen toimintaohjelma pitää sisällään vero tus- ja sosiaaliturvajärjestelmien yksilöllistämisen toisena alueena, joka saattaisi auttaa työn ja perhe-elämän yhteensovittamisessa. Parhaillaan käydään keskustelua ja tutkitaan, kuinka nämä järjestelyt voitaisiin parhaiten suunnitella niin, SUKUPUOLITASAPAI- NON EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA Naiset ovat yhä edelleen aliedustettuina kansal lisella, alueellisella ja paikallisella tasolla kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Erot yksittäi sten valtioiden välillä ovat suuria, mutta kesk imääräinen edustus kansallisissa parlamenteissa on vain 15 prosenttia (vaikka sekin on edistystä vuoden 1980 11 prosenttiin verrattuna). Komissio on tunnustanut ongelman ja myöntää, että naisten aliedustus päätöksenteossa on menetys koko yhteiskunnalle, eikä salli koko väe stön etujen ja tarpeiden ottamista täysin huomio on. Neljännessä toimintaohjelmassa sukupuolten välisen tasapuolisuuden saavuttaminen päätök senteossa mainitaan yhtenä päätavoitteena, ja Euroopan parlamentti puolestaan antoi vuonna 1994 naisia päätöksenteossa koskevan päätöslau selman. Beijingin toimintaohjelma (katso myös luku 6) sisälsi myös vaatimuksen naisten täysipai noisesta osallistumisesta valtarakenteisiin ja päätöksentekoon. huolenaiheisiin Näyttääkin siis siltä, että ongelma on hyvin tie dostettu. Naisten aliedustus saa aikaan demokra tiavajeen, vakavan kykyjen ja asiantuntemuksen menetyksen, sekä estää tarttumasta naisten erity isiin tarpeisiin. Tämänhetkisessä tilanteessa on nähtävissä tasaista kasvusuuntausta politiikassa ja julkisessa elämässä - parlamenteissa (myös Euroopan parlamentissa), hallituksissa ja alue- ja paikallispolitiikassa - mukana olevien naisten lukumäärän suhteen. ja Keskustelua on käyty niiden myönteisten toi mien laadusta ja laajuudesta, joita olisi tehtävä tilanteen korjaamiseksi. Pariteettidemokratian käsite ei ole saavuttanut yksimielistä kannatusta. Kiintiöt, vaikka niitä käytetäänkin valikoidusti joissakin jäsenvaltioissa, ovat myös kiistanalaisia. Tavoitteet ja aikataulut eivät ole sitovia, mutta ne 1 Suositus lastenhoidosta, 4 EYVL N:o L 123, 8. 5. 1992. TIIVISTELMÄ lisäävät tietoisuutta ongelmasta ja voivat auttaa muuttamaan asenteita 5 LUKU Kolmannen toimintaohjelman mukaisesti komissio tuki aineiston keruuta ja analyysia koskien naisia politiikassa ja muita päätöksente koon liittyviä kysymyksiä ja vaikutti osaltaan sopivien strategioiden kehittämisessä. Ateenan julistus' vuonna 1992 aloitti uuden kokonaisval taisemman lähestymistavan naisiin päätöksen teossa. Vuoden 1994 Euroopan parlamentin vaa lien vaalikamppailussa oli nähtävissä Euroopan laajuista uutta kimmoketta lisätä tietoisuutta ja tukea naisjärjestöjä niiden kampanjoissa naisten laajemman osallistumisen puolesta. ja hallinnon Suurin osa jäsenvaltioista kehittelee parhaillaan erilaisia strategioita sukupuolten välisen tasapai non saavuttamiseksi päätöksenteossa. Komissio tukee tutkimusta, joka koskee naisten edustusta elinkeinoelämän toimielimissä ympäri Eurooppaa. Naisten aliedustus on kuiten kin edelleen huolenaiheena monilla sosiaalisen, taloudellisen ja poliittisen elämän aloilla. Tämä ilmaistiin vuoden 1996 Rooman sopimuksessa, jonka allekirjoittivat useat Euroopan maiden naisministerit. Sosiaalipolitiikan kehityksessä on mukana mui takin tekijöitä. Pyrkimyksiä herättää työmark kinaosapuolten mielenkiinto yhtäläisiä mahdolli suuksia koskeviin kysymyksiin käsiteltiin luvussa 1. Toimenpiteitä vapaaehtoisjätjestöjen mukaan saamiseksi on kehitelty osana jatkuvaa prosessia, ja siihen on kuulunut muun muassa Brysselissä maaliskuussa 1996 kokoontuneen Euroopan sosiaalipolitiikan foorumin koolle kutsuminen. Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen fooru miin kuuluu myös eurooppalaisten naisjärje stöjen yhteistyöelin European Women's Lobby (katso myös luku 5). Kansalaiskeskusteluun kuu luu myös ihmisoikeuksiin ja kehitysyhteistyöhön liittyvät kysymykset. NAISTEN MAHDOLLI SUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN Naisten ja miesten välinen tasa-arvo on yht eisön lain perusoikeuksia. Se on kehittynyt koko naiseksi tasa-arvotoimenpiteiden ohjelmaksi eril lisestä Rooman sopimuksen 119 artiklaan sisäl tyvästä määräyksestä maksaa samaa palkkaa samasta työstä. Euroopan tuomioistuin on tul kinnut ja selventänyt tätä lainsäädäntöohjelmaa tuomioistuinten perustamissopi kansallisten muksen 177 artiklan mukaan tekemien viittau sten kautta sekä komission 169 artiklan nojalla sen käsiteltäväksi saattamien rikkomustapausten kautta. Yhteisöjen tuomioistuin on kehittänyt oikeuskäytännön suoran ja epäsuoran syrjinnän käsitteestä Euroopan yhteisön lainsäädännössä. Euroopan unioni on rohkaissut ja tukenut jäsenvaltioiden aloitteita saada naiset ja miehet paremmin tietoisiksi oikeuksistaan. Sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan liittä minen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen on tasa-arvolainsäädännön viimeisimpiä edisty saskelia. Työmarkkinaosapuolet ovat tehneet pui tesopimuksen vanhempainlomasta ja ne käyvät keskusteluita työajan joustoista työturvesta sekä työn arvostuksesta. Heinäkuussa 1996 komissio julkaisi ehdotuksen direktiiviksi todistustaakan määräytymisestä sukupuoleen perustuvaa syr jintää koskevissa tapauksissa. Suhteellisen kattavasta naisten ja miesten väli sen samapalkkaisuuden ja yhtäläisen kohtelun lainsäädäntökehyksestä huolimatta yhteisön lainsäädännön soveltamisessa on vielä useita rat kaisemattomia ongelmia: muun muassa määräa jat, korvausten ja seuraamusten tehokkuus sekä mahdollisuus saattaa asia tuomioistuimen käsitel täväksi muutamie ovat oikeuksiaan vahvistamaan pyrkiviä naisia ja miehiä koskevista ongelmista. 6 LUKU Päätelmät TIIVISTELMÄ BEIJINGIN KOKOUK SESSA SAAVUTETUT TULOKSET Yhdistyneiden kansakuntien neljäs naisten maailmankonferenssi pidettiin Beijingissä syys kuussa 1995. Sen tarkoituksena oli arvioida YK:n naisten aseman edistämisen vuoteen 2000 ulottu vien tulevaisuuden strategioiden toteuttamista, josta päätettiin edellisessä vuoden 1985 YK:n nai sten konferenssissa. Siitä huolimatta, että naisten asema oli edistynyt kaikilla elämän aloilla ja monilla alueilla maailmassa, strategioiden saavut tamiseen oltiin pettyneitä kansainvälisesti. Euroopan unioni oli valmistautunut konfe renssiin laatimalla tasa-arvopolitiikkaa koskevia asiakirjoja, keräämällä tietoa, tukemalla kokouk sia ja osallistumalla aktiivisesti YK:n valmistelu kokouksiin. Myös yksittäiset jäsenvaltiot uhrasi vat voimiaan ottamalla käytännön tasolla toimi via naisjärjestöjä ja muita kansalaisjärjestöjä mukaan valmistelutyöhön, maansa hallituksen ja lakisääteisten elinten lisätsi. Varsinaisessa konferenssissa unionilla oli mer kittävä ja rakentava rooli toimintasuunnitelmasta neuvoteltaessa. Monet sekä unionissa että kehi tysmaissa asuvien naisten asemaa käsittelevät eurooppalaiset kansalaisjärjestöt osallistuivat samanaikaiseen kansalaisjärjestöjen kokoukseen. Hallitusten ja kansalaisjärjestöjen väliset yhteydet ja tiedottaminen ovat vuosien mittaan yleisesti näyttäneet parantuvan. Euroopan neuvosto on sopinut konferenssista alkaen tarkistavansa joka vuosi unionin toiminta suunnitelman täytäntöönpanoa. Nykyisestä nel jännestä tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevasta keskipitkän ajan toimintaohjelmasta (1996 - 2000) käy ilmi unionin ensisijaiset tavoitteet toi mintasuunnitelman päämäärien toteuttamisessa käytännössä. Näissä päämäärissä korostetaan eri tyisesti valtavirtaistamisen-periaatteen merkity stä. Myös kehitysyhteistyössä korostetaan tätä periaatetta ja sukupuolinäkökohtien sisällyttämi stä kaikkiin politiikkoihin ja ohjelmiin sekä ihmi soikeuksiin. Jäsenvaltioissa on ollut runsaasti kokoukseen liittyvää tiedottamis- ja seurantatoimintaa. Kertomuksen mukaan tasa-arvopolitiikka on nyt uudistusvaiheessa. Tärkeä naisten ja miesten yhtäläistä kohtelua koskeva yhteisön säännöstö"1 on otettu käyttöön sekä lainsäädännössä että käytännössä. On syntynyt uusi keskustelu siitä, onko tasa-arvon edistämisessä tarpeen ottaa askel eteenpäin ja lisätä siihen liittyvien toimijoiden toiminta-alaa. Tämän olisi johdettava uuteen sopimukseen sukupuolten välisestä kumppanuu desta ja uuteen tapaan ajatella naisten asemaa kansainvälisellä tasolla. Tämä uudistus olisi nähtävä 20-vuotisen eurooppalaisen tasa-arvope- rinnön uusimpana kehitysaskeleena. Strategioiden toteuttaminen ei ole edistynyt samalla vauhdilla kuin tietoisuus yhtäläisiin mah dollisuuksiin pyrkivien uusien menetelmien ja lähestymistapojen tarpeesta. Sukupuolinäkökohtien kokonaisvaltainen huo mioon ottaminen kaikissa politiikoissa ja ohjel missa on pitkällä aikavälillä toteutettava tehtävä, jossa tulokset saavutetaan asteittain. Kertomuksessa käy ilmi, että naisten aseman erilaisuus kasvaa ja että uusissa Euroopan tasolla toteutettavissa yhtäläisten mahdollisuuksien kehittämisstrategioissa on otettava tulevaisuudes sa huomioon sekä naisten välinen erilaisuus että naisten eriarvoisuus. tekijä lisää niiden haasteiden Jälkimmäinen monimuotoisuutta, jotka on otettava huomioon tehokkaiden sukupuolinäkökohtien kehittämi seksi. ja miesten välinen Acquis communautaire: Euroopan yhteisön lainsäädännön perusperiaattee. 7 1LUKU YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTU VASSA YHTEISKUNNASSA VALTAVIRTAISTAMINEN (MAINSTREAMING) JA YHDENTÄMINEN Yhteisö on perustamisestaan asti tunnustanut miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaat teen ja on siksi kehittänyt yhtenäisen kokonai suuden oikeudellisia säännöksiä, joiden tarkoi tuksena on varmistaa yhtäläiset oikeudet ammat tiin, ammatilliseen koulutukseen, samanlaisiin työolosuhteisiin sekä suurelta osin myös sosiaali seen suojeluun. Yhteisö on osallistunut tasa-arvon edistämiseen käytännössä toteuttamalla 1980-luvulta alkaen erityisiä toimintaohjelmia, joille myönnetyt varat ovat olleet rajallisia mutta joilla on ollut mer kittävä innostava vaikutus siten, että ne ovat kan nustaneet lisätoimiin jäsenvaltioissa. Näillä ohjel milla on rahoitettu myönteisiä toimia ja pilotti hankkeita, joilla on ulotettu yhteisön toiminta- ala koskemaan työ- ja perhe-elämän yhteensovit tamista, naisten asemaa päätöksenteossa sekä naisten osallistumista talouselämään ja työhön. Jo toteutettujen toimien jatkamiseksi sekä niiden vahvistamiseksi on ponnisteltava määrätietoisesti. Essenissä, Cannesissa ja Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto painotti, että naisten ja mies ten yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen on työttömyyden torjunnan ohella yksi Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ensisijaisista tavoit teista. Unionin sitoutuminen tähän tavoitteeseen ilmeni myös unionin aktiivisena käytännön toi mintana Beijingissä syyskuussa 1995 pidetyssä YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA Yhdistyneiden kansakuntien konferenssissa. Komissio on ilmoittanut yhtäläisten mahdolli suuksien saavuttamisen olevan yhden sen pääa siallisista huolenaiheista kaikkien politiikkojensa kehittämisessä. Yhtäläisistä mahdollisuuksista on näin ollen tullut osa kaikkia muita politiikan aloja - valtavirtaistamispolitiikkaa, jota kaikkien on sovellettava. vuobi on tarpeen ja tärkeää perustaa tasa-arvo- politiikka vanblle tilastolliselle analyysille nais ten ja miesten tilanteesta elämän eri aloilla sekä yhteiskunnassa tapahtuvien muutosten yhtey dessä. Komissio on määritellyt tasa-arvon valtavirtais tamisen naisten ja miesten ensisijaisten tavoittei den ja tarpeiden järjestelmälliseksi huomioon Tasa-arvon edistäminen edellyttää kunnianhi ottamiseksi yhteisön kaikissa politiikoissa. moista lähestymistapaa. Tällaiseen lähestymista Naisten ja miesten erilaisiin olosuhteisiin, tarpei paan liittyy se, ettei rajoiteta naisten auttamiseen siin ja tilanteisiin liittyy eroja asemassa, rahoitus- tarkoitettujen erityisten toimenpiteiden toteutta ja kehittämismahdollisuubissa, omaisuuden val miseksi tehtäviä ponnisteluja vaan että otetaan vonnassa, päätöksentekovallassa sekä siinä, kuin kaikkiin yleisiin toimenpiteisiin ja politiikkoihin ka naiset ja miehet käsitetään. Tällaisten erojen mukaan tasa-arvon saavuttamisen tavoite. olemassaolon ja laajuuden selvittämistä kutsutaan Osallistuakseen tasa-arvoa edistäviin ponniste sukupuolianalyysibi (gcndet analysis). Näiden luihin komissio teki heinäkuussa 1995 ehdotuk erojen ja niiden politiittisten vaikutusten sen uudeksi tasa-arvoisia mahdollisuuksia koske ymmärtämiseen pyrkimistä voidaan kutsua suku- vaksi toimintaohjelmaksi. ' Toimintaohjelma hyväbyttiin neuvoston päätöksellä,2 jossa ohjel man tavoitteeksi asetettiin yhtäläisten mahdolli suuksien ulottuvuuden sisällyttäminen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kaikkien politiik kojen ja toimenpiteiden ja kaiken toiminnan val mistelu-, toteuttamis- ja seurantamenettelyyn. Valtavirtaistamisen periaate Päätöstä seurasi helmikuussa 1996 annettu komission ja miesten tiedonanto "Naisten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttäminen yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla",3 jossa selitetään omabuttu valtavirtaista misen strategia. Tiedonannossa painotetaan, että tasa-arvon edistäminen ei tarkoita ainoastaan nai sille suunnattujen myönteisten toimenpiteiden toteuttamista vaan että se edellyttää myös toi menpiteitä, joilla pyritään mubuttamaan yhteis kuntajärjestelmä sellaiseksi, että naisten ja mies ten osat jakautuvat oikeudenmukaisemmin. Tiedonannossa esitetään myös, että valtavirtaista misen periaatteella ei tarkoiteta pelkästään sitä, että yhteisön ohjelmat ja varat pyritään saamaan paremmin naisten ulottuville vaan että sillä tar koitetaan myös yhteisön oikeudellisten välinei den, rahoituben sekä analyysi- ja järjestelymah dollisuuksien käyttöönottoa. samanaikaista Tämän pitäisi kannustaa siihen, että kaikilla poli tiikan aloilla otetaan jo suunnitteluvaiheessa huo mioon niiden mahdolliset vaikutukset naisten ja miesten tilanteeseen (gender perspective). Tämän puolinäkökohdibi (gender perspective). Tätä lähestymistapaa edistettäessä on tarkoitus varmistaa, että yhtäläisiä mahdollisuubia sovelle taan laaja-alaisesti mahdollisimman monilla aloilla. Käytettävä strategia merkitsee myös sitä, että yhtäläisiin mahdollisuubiin liittyvät näkö kohdat otetaan huomioon kaikissa politiikan toteuttamisvaiheissa näillä aloilla. Tältä kannalta btsottuna valtavirtaistaminen täydentää myönteisiä toimia, joilla on merkittävä tehtävä naisten aseman edistämisessä sekä naisten ja miesten epätasa-arvoisten ammatillisen koulu tuksen mahdollisuubien ja työmahdollisuuksien poistamisessa. Valtavirtaistamisella on merkitystä naisten osallistumisen edistämisessä aloilla, joilla sukupuolta on aibisemmin pidetty merkityk settömänä mutta joilla itse asiassa on erilainen vaikutus naisiin ja miehiin. Valtavirtaistamisen käsite ja käytäntö on yhtäläisten mahdollisuuksien osalta kehittynyt vähitellen. Kehitys perustuu sekä kolmannen yhtäläisiä mahdollisuubia koskevan toimintaoh jelman osana tehtyyn työhön että komission kehitysyhteistyöstä saaduista kokemubista. Kehitys heijastelee myös valtavirtaistamisen periaatteen siirtämistä osabi muita yhteisön poli tiikan aloja, kuten ympäristöpolitiikkaa. ' KOM(95) 381 lopullinen, 197. 1995 1 Neuvoston päätös, tehty 22. 12. 1995, EYVL N:o L 335, 30. 12. 1995, s. 37 ' KOM(96) 67 lopullinen, 21. 2. 1996 10 YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA EMANSIPAATIO OSAKSI VALTAVIRTAISTAMISTA: ALANKOMAAT Sukupuolten välisestä tasa-arvosta keskustellaan Alankomaissa emansipaation eli vapautumisen käsitettä käyttäen. Emansipaatio on aina nähty Alankomaissa monitahoisena politiikan alana. Monitahoisella politii kan alalla tarkoitetaan politiikkaa, jossa tarbstellaan bikkia hallituben toimia yhdestä ainoasta näkökulmas ta. Monitahoisen politiikan valinnan syynä on ollut se, että vapautuminen ei koske pelkästään naisia. Vapautuminen on tapahtuma, johon liittyy sukupuolten välisen suhteen arvostelun aiban saama muutos yhteiskunnassa. Jo vuonna 1976 Alankomaissa vapautumista käsittelevä neuvosto mainitsi muistiossaan, että naisasia on kysymys, j ob koskee kaikkia politiibn aloja. Emansipaatiopolitiikkaa oli siis toteutettava kaikilla aloilla eikä ainoastaan jollain tietyllä erillisellä yhteiskunnan osa-alueella tai tietyssä ministeriössä. Perustettiin hallintokomitea ja yksi hallituben jäsenistä nimitettiin varmistamaan tarvittava yhteensovittaminen ja mukauttaminen. Monitahoisen politiikan lisäksi tarvittiin alakohtaista politiikkaa. Alakohtainen politiikka suunniteltiin erityi sesti tukemaan vapautumista sekä yhteisössä että tietyissä naisryhmissä. Tätä kabilinjaista politiikkaa toteute taan edelleen. Vuonna 1985 ilmoitettiin, että useita aloja koskevan politiibn tavoitteena oli nimenomaan yhdentää emansipaatio päivittäisiin poliittisiin toimiin. Emansipaatiopolitiikasta pitäisi täten lopulta tulla tar peetonta. Hallintokomitea ja nimitetty hallituben jäsen jatkavat toimintaansa kunnes näin tapahtuu. Niiden tehtävänä on antaa virikkeitä, kehittää asioita ja toimia neuvonantajina. Samoilla linjoilla jatkoi vuoden 1992 poliittinen ohjelma, jossa painotettiin tarvetta saattaa emansipaatiopo- litiikka osabi muita politiikan aloja. Kaikkien hallituben jäsenten on sisällytettävä emansipaatiopolitiikka vastuualueeseensa kuuluville aloille. Kukin ministeri antaa poliittista ohjelmaa koskevan kertomuben, jossa käsitellään kullekin alalle laadittuja vapautumista koskevia suunnitelmia ja infrastruktuureja. On selvää, että vapautumisen sisällyttäminen eri aloille on vaikeaa. Ministeriöiden tavoitteet ja emansipaatiopolitiikan vai kuttimet eivät aina käy ybiin hallintokomitean ehdotusten kanssa. Olemassa olevat voimavarat kuten tiedot, tutkimubet, osastojen muistiot ja sopimubet sekä osastojen välinen vapautumista käsittelevä valiokunta eivät selvästikään aina riitä yhdentämispolitiikan toteuttamiseen. Vuonna 1994 perustettiin elin, jonb tehtävänä on arvioida muiden politiibn alojen vaikutubia naisiin. Elimelle annettiin nimebi 'Emancipatie Effect Rapportage' (EER). EER:n ansiosta on mahdollista vaikuttaa muihin politiikkoihin ja velvoittaa poliitikot ottamaan huomioon politiibn vaikutubet sekä naisiin että vapautumiseen. EER:n antamat suositubet on kansallisella tasolla toteutettu jo sisäasiainministeriössä vaali järjestelmän uudistamisen yhteydessä. Opetusministeriössä EER:n suositubet saivat aiban sen, että aiempia politiikkoja muutettiin niiden arvioitujen kielteisten vaikutusten välttämisebi. Kaikkien vapautumista koskevien politiikkojen perusrakenteissa on tapahtunut merkittäviä muutobia vuon na 1996. Muutosten tavoitteena on ollut vapautumisen entistä voimakkaampi yhdentäminen muihin politii bn aloihin. Vapautumista käsittelevä virallinen neuvosto on tähän asti ollut hallituben ainoa vapautumista käsittelevä neuvoa-antava elin. Kuten monet muutkin neuvo-antavat elimet, vapautumista käsittelevä neuvos to lakkautettiin hallituben tehokkuuden lisäämisebi. Se ei vielä kuitenban ole selvää, kuinka vapautumista koskevat näkökohdat sisällytetään uusien lautakuntien toimintaan. Koko vapautumisen tukijärjestelmä uudis tetaan perinpohjaisesti. Uuden järjestelmän tarkoitubena on toimia sekä erikoistumisen että yhdentämisen tukena bikissa politiikoissa. Sen tarkoitubena on tukea myös vapautumista koskevaa yleistä politiikkaa. Vapautumista käsittelevän hallintokomitean tehtäviin tulisi tulevaisuudessa kuulua yhä enemmän pääasialli siin poliittisiin tavoitteisiin liittyviä seurantaa, mukauttamista ja kannustamista koskevia tehtäviä. // YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA NELJÄ EU-OHJELMAA Oikeudellisista toimenpiteistä valtavirtaistamiseen (1986 - 1990) Ensimmäinen naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä koskeva yhteisön ohjelma (1982 - 1985) oli osoitus siitä, että yhteisössä tunnustettiin tarve täydentäviin lisätoimenpiteisiin myönteisten toimien muodossa eri aloilla, vaikka oikeudelliset toimenpiteet olivatkin tärkeitä. Toisella naisia koskevalla yhteisön keskipitkän aikavälin ohjelmalla jatkettiin direktiivien täytäntöönpanon kehittämistä laajentuneessa 12 jäsenval tion yhteisössä. Ohjelmassa laajennettiin yhtäläisten mah dollisuuksien ulottuvuus uusille myönteisten toimien aloille koulutubessa, uusien teknologioiden alalla, työ- ja perhe- elämän yhteensovittamisessa ja paikallisessa kehittämisessä. Kolmas naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva keskipitkän aikavälin yhteisön toimintaohjelma (1991 - 1995) aloitti uuden vaiheen yhtäläisiä mahdolli suubia koskevissa politiikoissa, kun ohjelmassa esitettiin kattava toimintasuunnitelma. Neljännessä naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuk sia koskevassa keskipitkän aikavälin yhteisön toimin taohjelmassa (1996 - 2000) otetaan askel eteenpäin ja kes kitytään valtavirtaistamisen periaatteeseen. Ohjelmassa esi tetään, että jäsenvaltioissa kehitetään ja edistetään menetel miä, toimintasuunnitelmia, malleja ja tutkimuksia, joiden tavoitteena on yhtäläisten mahdollisuubien ulottuvuuden saattaminen osabi politiikkaa ja toimintaa. Kolme ensimmäistä ohjelmaa toteutettiin komission aloit teesta. Komissio teki neljännestä ohjelmasta ehdotuben neuvostolle ja se perustettiin neuvoston päätöbella. Ohjelmia tuettiin muilla toimilla, kuten luomalla moni mutkaisia verkkoja, joilla bnnustettiin yhtäläisiä mahdolli suubia edistävien järjestöjen työtä ja helpotettiin hyvien käytäntöjen ybilöimistä. Yhteisö on jatbnut naisten asian edistämistä ja naisten ja miesten välisen epätasa-arvon poistamista kolmansien mai den kanssa käymässään vuoropuhelussa ja erityisesti kehity syhteistyöpolitiikkansa ihmisoikeuksia kautta edistämällä ja suojelemalla. sekä 12 ja tuki Siirtyminen kattavaan ja yhdennettyyn lähesty mistapaan yhtäläisten mahdollisuubien osalta näkyy naisten asemaa bsittelevien kansainvälis ten järjestöjen toiminnassa. Beijingissä vuonna 1995 pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien nel jännessä maailmankonferenssissa hyväksyttiin kanta sukupuolinäkökohtien sisällyttämisestä lainsäädäntöön, julkiseen politiikkaan, ohjelmiin ja hankkeisiin (katso kertomuksen 6 luku). Euroopan unioni osallistui ehdotuben kehittä miseen voimakkaasti. Sukupuolinäkökohtien soveltamista kehitysyh teistyöhön sekä kolmansien maiden kanssa käytävään vuoropuheluun on jatkettu YK:n kon ferenssista asti analyyttisillä tutkimuksilla erityi sistä politiikoista, joihin kuuluvat mm. ihmisoi keudet (1995)4, hätäapu ja humanitäärinen apu (1995) sekä rakenteelliset mukautuspolitiikat (1995). Euroopan neuvosto kutsui koolle valta virtaistamisen asiantuntijoita naisten ja miesten välistä tasa-arvoa käsittelevän valmistelevan komiteansa toimintaan liittyen helmikuussa 1996. sitä Valtavirtaistam isen periaatteen soveltaminen Valtavirtaistamisen lähestymistavan toteutta minen edellyttää eri tahojen mukaan saamista, mistä johtuen komissio perusti puheenjohtajansa johdolla vuonna 1995 komission jäsenistä muo dostuvan ryhmän, joka käsittelee naisten ja mies ten yhtäläisiä mahdollisuubia. Ryhmän tehtävänä on antaa virikkeitä keskustelulle ja var mistaa, että naisten ja miesten yhtäläisten mah dollisuubien näkökohta sisällytetään kaikkeen yhteisön toimintaan johdonmukaisella ja järjes telmällisellä tavalla. Tätä työtä valmistelemaan ja tarkbilemaan on nimitetty osastojen välinen ryhmä, joka kirjaa suunnitellut ja jo käynnistetyt aloitteet mahdollisten yhteisvaikutusten ja yhteis työmahdollisuuksien ybiiöimisebi. Komissio on edellä mainitussa, tämän työn tulobena syntyneessä tiedonannossaan tunnista nut seitsemän osa-aluetta, joilla yhteisön politiik koja voidaan strategisesti toteuttaa yhtäläisten mahdollisuubien edistämisebi: työ ja työmark kinat, naisyrittäjien asema, avustavat puolisot pk- * Komission tiedonanto ihmisoikeuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta, KOM(95) 567 lopullinen, 12. 11. 1995 YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA NAISISTA KEHITYKSEN OSANA SUKUPUOLEEN (GENDER) KEHITYKSEN OSANA Naisia kehityben osana (Women in Development, WID) tarkastelevassa lähestymistavassa, joka kehi tettiin 1970-luvulla, keskityttiin naisten tilanteen tunnistamiseen, naisten elämää koskevien tietojen hankkimiseen ja naisryhmien liikkeelle saamiseen käytännön tasolla kaikkialla maailmassa. Alkuvaiheessa WID-analyysi johti lukuisten pelkästään naisille tarkoitettujen hankkeiden tai naisten asioita käsittelevien alakohtaisten, osa-aluekohtaisten ja monikäyttöisten hankkeiden syntymiseen. Käytetyille strategioille oli ominaista "tasa-arvoisia mutta ulkopuolisia" -lähestymistapa. Aloitetuissa hankkeissa ei yleensä otettu huomioon miesten ratkaisevaa asema omaisuuden hallinnoinnissa ja päätöbenteossa. Hankkeet olivat liian usein pienimuotoisia, vähämerkityksisiä, hyvinvointiin suun tautuneita ja ne koskivat ministeriöitä ja täytän töönpanoelimiä, joilla ei ollut sellaisia taloudellisia eikä teknisiä voimavaroja, että kestävä kehitys olisi ollut mahdollista hankkeen ulkopuolella. Hankkeiden väistämättömänä tuloksena oli se, että naisten asia jäi vähemmän tärkeäksi tavoitteebi pääasiallisissa kehittämisponnisteluissa. Analysointivälineitä on vähitellen hiottu, mikä on johtanut sukupuolta kehityben osana tarkastele vaan lähestymistapaan (Gender and Development, GAD). GAD-lähestymistavassa keskitytään naisten ja miesten keskinäisiin riippuvuussuhteisiin (gender relations) eikä ainoastaan naisiin. Sukupuolen käsitteellä (gender) tarkoitetaan sosiaalista ja kulttuurisidonnaista sukupuolta, joka erottaa miehet ja naiset toisistaan, kun taas sukupuolisuuden käsitteellä (sex) viitataan vain ruumiillisiin eroihin. Koska sukupuolierot ovat syntyneet ajan myötä ja ovat kulttuurisidonnaisia, ne vaihtelevat maasta ja alueesta toiseen ja muuttuvat ajan saatossa. Ohjelma- tai hankesuunnitteluun liittyvän sukupuolianalyysin (gender analysis) tarkoitubena on sel vittää naisten voimavarat, toiminta, mahdollisuudet ja velvoitteet miehiin verrattuna tietyssä sosioeko nomisessa ryhmässä. Tavoitteena ei ole pelkästään naisten ja miesten välisten vääristymien ja erojen sel vittäminen vaan myös parhaan mahdollisen tehokkuuden varmistaminen kehittämisen päämääriin pyrittäessä. Koska aiemmissa hankkeissa käytetty tiukka "vain naisille" -strategia oli vain lisännyt naisten syrjäyty mistä» huomattiin, että tarvittiin entistä kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa. Uudebi strategiabi kehitettiin valtavirtaistaminen, jonka tavoitteena oli sisällyttää sukupuolinäkökohdat kaikkiin valta suuntausten kehityspolitiikkoihin, -ohjelmiin ja -hankkeisiin. Valtavirtaistamisesta huolimatta tarvitaan myönteisiä toimia, ohjelmia ja hankkeita, jotka on suunnat tu heikommalle osapuolelle (yleensä naiset) osa-alueilla, joissa sukupuolten välinen kuilu on syvä, kuten esimerkibi koulutus, luotonsaanti ja osa-alueet, jotka luontaisesti koskevat erityisesti naisia. Erona aiempaan "vain naisille" -lähestymistapaan on se, että ne on suunniteltu pitäen mielessä mah dollisimman tehokkaat strategiset vaikutubet, ne toteutetaan tarvittavan laajassa mittakaavassa ja ne on tarkoitettu medcittävibi väliaikaisiksi toimenpiteibi, joilla pyritään poistamaan pahimmat suku puolten väliset kuilut ja nostamaan heikompi osapuoli yhtäläiseen asemaan, josta se voi lahteä mukaan valtavirran suuntaubiin. Komission kehitystyöstä vastaava pääosasto (pääosasto VIII) pitää näitä uusia lähestymistapoja olen naisen tärkeinä politiikassaan ja toiminnassaan. Lähde: Sukupuolinäkökohtien kehitysyhteistyöhön sisällyttämistä koskeva komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, KOM(95) 423 lopullinen, 18. 9. 1995. 13 YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA mmiMMmmwMmsm&& TAULUKKO 1 : VALTAVIRTAISTAMISEN STRATEGIOIDEN SOVELTAMISEN TASOT Politiikan taso Menetelmät Politiikan suunnittelu • Vaikutusten analysointijärjestelmien kehittäminen • Sukupuolet huomioon ottavien kuulemis menettelyjen järjestäminen • Sukupuolettietojen valmisteleminen • Riskienhallinta-älyysi • Tiedostamiseen liittyvät suunnitelmat • Henkilökunnalle tiedottaminen, jakelu • Seurannassa käytettävistä tarkoituben- mukaisista mittausvälineistä sopiminen • Uudet perusteet • Sukupuolikohtaisten tietojen kerääminen • Analyysi vuorovaikutuksesta ja yhtenäi syydestä • Seurannan avulla saatujen tietojen käyttö sukupuolitasapaino, sukupuolikohtaisten tietojen saatavuus analysointia varten ja historialliselta kannalta merkittävä sijoittaminen tietoisuuden lisäämiseen. Taulukossa 1 on kuvattu ne politiikan laatimi sen tasot, joilla valtavirtaistamisen strategiaa voi daan soveltaa, seb kullekin tasolle aiheutuvat seuraubet. Uudistaminen Toteuttaminen Hallinto Seuranta Arviointi ja seuranta yritybissä, koulutus, ihmisoikeudet, ulkosuhteet, tiedottaminen ja komission henkilöstöpolitiikka. Valtavirtaistamisen sttategian soveltaminen yleisiin politiikkoihin, ohjelmiin ja hankkeisiin on monimutkainen menettely, joka tuo esiin uusia kysymybiä politiikan bikissa vaiheissa suunnittelusta toteuttamiseen, arviointiin ja uudistamiseen asti. Soveltamista vaikeuttaa erityi sesti se, että monet politiikat näyttävät ensinä kemältä olevan sukupuolesta riippumattomia. Näyttöä politiikkojen eriyttävästä vaikutubesta naisiin ja miehiin saadaan vähitellen eriytetyt mahdollisuudet ja byttötarkoitubet paljastavien tutkimusten perusteella. Valtavirtaistamisen toteuttamisstrategian soveltamisen suhteellinen helppous tai vaikeus on riippuvainen useista eri tekijöistä. Näitä tekijöitä voivat olla muun muas sa naisten ja miesten välisen epätasa-arvokuilun syvyys, strategian soveltamiseen bytettävissä ole vat eri menetelmät, toteuttamiseen käytettävissä olevat rakenteet ja varat sekä naisiin päätöbente- koelimissä luodut yhteydet. Muista soveltamisen kannalta merkityksellisistä tekijöistä mainitta koon esimerkibi päätöksentekijöiden välinen 14 YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA RAKENNERAHASTOT JA YHTÄLÄISET MAHDOLLISUUDET parantamisessa. Rakennepolitiikat ovat yhteisön pääasiallinen väline yhteenkuuluvuuden ja solidaarisuuden edistämisessä sekä työllisyys- ja yhdentymisnäky- Rakennerahastojen mien (Euroopan aluekehitysrahasto, EAKR; Euroopan sosiaalirahasto, ESR; Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto, EMOTR) aiempaa aktiivi semmalla osallistumisella yhtäläisten mahdolli suubien edistämiseen on hyvin suuri poliittinen merkitys. Tasa-arvon sisällyttäminen rakennepo litiikkaan on ensi sijassa vastaus tarpeeseen supis taa epätasa-arvoa naisten ja miesten työllisyy dessä, koulutustasossa, työmarkkinoille pääsyssä ja päätöbentekoon osallistumisessa. Se on kui tenkin myös osaltaan osoitus halusta edistää kestävää kehitystä yhdistämällä työpaikkojen ja vaurauden luominen elämänlaatuun sekä kult tuuriperinnön ja luonnonolosuhteiden säilyttä miseen. Euroopan sosiaalirahasto oli ensimmäinen rahasto, j ob otti huomioon yhtäläiset mahdolli suudet. Vähitellen kaikki rahastot ovat alkaneet osallistua yhtäläisten mahdollisuubien edistämi seen. Kaikilla rahastojen tukemilla toimilla voidaan tasa-arvon ainakin epäsuotasti myötävaikuttaa edistämiseen ja kaikkien toimien oletetaan hyö dyttävän yhtälailla sekä naisia että miehiä. Yleiset toimenpiteet eivät kuitenkaan välttämättä ole sukupuolesta riippumattomia. Ohjelmakausi 1989 - 1993 Euroopan yhtenäisasiabrja johti rakennerahas tojen uudistamiseen niiden toiminnan tehosta- misebi ja ohjaamisen parantamisebi. Vuoden 1988 uudistuksessa annettiin uudet määritelmät varojen mabamiselle. Uudistuben yhteydessä vahvistettiin viisi tavoitetta: •Kehityksen ja rakenteellisen mukauttamisen edistäminen kehityksestä alueilla (tavoite 1) •Vakavasta teollisuuden taantumisesta kärsivien jääneillä jälkeen alueiden tukeminen (lavoin- 2) •Pitkäaikaistyöttömyyden torjunta (tavoite 3) •Nuorten ammattiin pääsyn helpottaminen (tavoite 4) •Maatalouden rakenteiden mukauttaminen (tavoite 5a) ja maaseudun kehittäminen (tavoi te 5b) Edellä mainittujen tavoitteiden määrittelyssä ei viitattu yhtäläisten mahdollisuubien ulottuvuu teen. Kaikki tavoitteet koskettavat mahdollisesti myös naisia, koska heitä on paljon tavoitteiden kohderyhmissä ja -alueilla. Uudistus vahvisti ESR:n toimintaa yhtäläisten mahdollisuuksien osa-alueella. ESR on vuodesta 1978 lähtien rahoittanut naisille suunnattuja eri tyistoimenpiteitä, erityisesti koulutussuunnitel mia. Vuoden 1988 asetuben täytäntöönpanoa varten annetuissa suuntaviivoissa viitattiin erityi sesti naisiin osana ryhmää, jolla on erityisiä vai keuksia työmarkkinoilla. Osana nuorten ja pitkäaikaistyöttömien kou luttamiseen ja työn löytämisen helpottamiseen tarkoitettuja ESR:n yleisiä toimenpiteitä toteute tut toimet mahdollistivat erityisesti naisten työlli syystilanteen parantamisen. Lisäksi on huomatta va, että viisi prosenttia ESR:n tavoitteille 3 ja 4 tarkoitetuista määrärahoista (380 miljoonaa ecua) varattiin erityisesti naisten auttamiseen tar koitettuun toimintaan. Muut rahastot (EAKR, EMOTR) ovat osallis tuneet epäsuorasti ja vähemmän keskitetysti tasa- arvon edistämiseen lähinnä tukemalla kehitystä yleisesti ja tarvittaessa myös rahoittamalla täy dentäviin yhteiskunnallisiin palveluihin liittyvän koulutuksen infrastruktuureja. Koska naisten syrjiminen työmarkkinoilla jat kui edelleen itsepintaisesti ja yhtäläisten mahdol lisuubien edistämistä haluttiin tuoda entistä sel vemmin esille, komissio teki vuonna 1991 erityi saloitteen NOW (New Opportunities for Women), jolle myönnettiin yhteisön varoja 156 miljoonaa ecua5. Osana tätä aloitetta toteutetut uudistavat toimenpiteet sekä aloitteen ylikansalli nen luonne täydensivät jäsenvaltioissa osana yhteisön tukikehyksiä (YTK) toteutettuja toi menpiteitä. Tukikehybissä painotettiin tietyn tyyppisiä toimenpiteitä, joihin osallistui erityisen vähän naisia (esimerkibi yriryben perustamiseen 5 EYVLN:oC 327, 29. 12. 1990 15 YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA liittyvät toimenpiteet). EAKR osallistui toimin taan NOW-aloitteen välityksellä rahoittamalla lastenhoitopalveluja. Jäsenvaltioiden sisällä NOW myötävaikutti naisten hyväksi suunnattujen toimien erottelun poistamiseen saamalla liikkeelle monia erilaisia toimijoita, joihin kuului ministeriöitä, paikalli shallintoja, ammattiyhdistyksiä, naisjärjestöjä, paikallisen kehittämisen toimistoja, yliopistoja jne. NOW-aloitteella tuettiin 800:a hanketta, jotka kaikki olivat luonteeltaan ylikansallisia. HORIZON, MENT-työllisyysaloitteen kolme toimintalinjaa YOUTHSTART), (NOW, ADAPT-ohjclma, jossa erityistä huomiota kiinni tetään toimiin, joilla pyritään edistämään yhtäläi siä mahdollisuubia naisten aseman parantami sebi ja URBAN-ohjelma, jonka yksi tavoite on laatia toimia yhtäläisten mahdollisuubien edistä miseksi ongelma-alueilla. Pienten ja keskisuurten yritysten osalta y bi tavoitteista on edistää naisten työllistämistä pk-yritybissä sekä ottaa huomioon naisten erityiset ammatillisen koulutuben tar peet. Ohjelmakausi 1994 - 1999 Vuonna 1993 toteutettu rakennerahastojen uudistaminen oli ratkaisevan tärkeää yhtäläisten mahdollisuubien bnnalta. Se merkitsi edistysas kelta asian tiedostamiselle ESR:ssä, mutta tär keämpää oli kuitenbn se, että asiasta tuli keskei nen tavoite kaikissa rakennerahastoissa, EAKR ja EMOTR mukaan lukien. Uuden asetuben sisältämissä rakennerahasto jen rahoittamien toimenpiteiden ja yhteisön mui den politiikkojen yhteensopivuuden välttämättö viitattiin myyttä ensimmäistä kertaa nimenomaan yhtäläisiin mahdollisuubiin. säännöksissä koskevissa Uuden asetuben 7 artiklassa todettiin, että "toiminnan, jonka rahoitukseen rakennerahastot osallistuvat tai jonka rahoitukseen EIP tai muut olemassa olevat rahoitusvälineet osallistuvat, on oltava perustamissopimusten määräysten ja nii den nojalla annettujen säädösten mukaista sekä yhteisön mukaista, toimintaperiaatteiden mukaan lukien kilpailusäännöt ja julkisten han kintasopimusten tekemistä sekä ympäristönsuo jelua koskevat toimintaperiaatteet, samoin kuin miesten ja naisten tasavertaisten mahdollisuuk sien periaatteen soveltaminen"/' Viittausta yhtäläisiin mahdollisuuksiin vahvis tettiin kaikkea ESR:n tuella toteutettua toimintaa koskevassa asetuksessa. Erityisesti tavoitteen 3 toimenpiteiden soveltamisen osalta asetuksessa edellytettiin ensisijaista toimintaa, jotta voidaan "edistää miesten ja naisten tasavertaisia mahdolli suuksia työmarlddnoilla, erityisesti aloilla, joilla naiset ovat aliedustettuja, erityisesti sellaisten naisten osalta, joilla ei ole ammatillista pätevyyttä tai jotka poissaolon jälkeen sopeutuvat uudelleen työmarkkinoille". Yhtäläisten mahdollisuubien periaate maini taan myös asiakirjoissa, jotka ovat perustana eri yhteisöaloitteille, kuten esimerkiksi EMPLOY- mmmmmmK^xixmv: 16 Tavoitteet 3 ja 4 Nykyisellä ohjelmakaudella (1994 - 1999) yhtäläisten mahdollisuubien edistämiseen viita taan kanassa ESR:n ohjelma-asiabrjoissa, erityi sesti kuitenkin tavoitteen 3 ohjelma-asiakirjoissa, joissa yhtäläisten mahdollisuubien periaate on yhteisenä suuntaviivana kaikille hyväksytyille toi mille. Useimmissa maissa tämä aihe on johtanut eri tyisen poliittisen toimintalinjan määrittelyyn, tavoitetta 3 varten jonka avulla tunnistetaan (Saba, Belgia, Espanja, Kreikka, Ranska, Italia, Luxemhurg, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta) ja tavoitteen 1 aloitteiden inhimillisiä voimavaro ja varten (Irlanti, Portugali, Italia, Kreikka, Yhdistynyt kansakunta ja Tanska) käytettävissä olevien rahastojen ensisijainen käyttötarkoitus. Tämä kaikille toimille yhteinen lähestymistapa johtaa usein pyrkimyksiin varmistaa, että naisten ehdotettuihin toimenpiteisiin osallistumisen osuus nousee vähintään samalle tasolle kuin nais ten osuus työttömyystilastoissa (51 prosenttia Tanskassa, 50 prosenttia Suomessa, Ruotsissa ja Alankomaissa ja 57 prosenttia Flcvolandissa Alankomaiden itäosassa). Tällaisia määrällisiä tavoitteita ei kuitenkaan ole vahvistettu kaikissa maissa eikä kaikille tavoitteille. Erityisen toimintalinjan määrittäneet manr ovat kuitenkin enimmäbeen myöntäneet rajoite tusti varoja toimintalinjoille, mikä osoittaa, että niitä pidetään täydennyksenä kaikille toimille yhteisiin suuntaviivoihin, joilla on ainakin se etu, että ne ovat selkeästi tiedossa. Kaikille toimille yhteisen lähestymistavan valitsemiseen saattaa joissakin tapaubissa liittyä kuitenkin lastenhoito- • Asetus (ETY) N:o 2081/93, annettu 20. 7. 1993, EYVL N:o L 193, 31. 7. 1993. YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA palvelujen toimittamista koskevia erityistoimen piteitä (Alankomaat, Belgia, Yhdistynyt kunin gaskunta). Sopeutumisväylä-käsitteen käyttöön ottaminen NOW-aloitteesta saadun kokemuksen perusteella ja ohjelmien valintaperusteiden löysentäminen ovat tehneet mahdolliseksi koota yksilöllisiä toi menpidekokonaisuuksia, joilla pyritään työmark kinoille pääsyyn tai paluuseen. Erityisiä naisille suunnattuja toimenpiteitä on kehitetty tarjoa malla mahdollisuuksia huollettavien hoitoon sekä parantamalla kilpailukyvyn tasoa ja työkelpoi- suutta. Näihin toimenpiteisiin on sisältynyt eri tyisiä koulutustoimenpiteitä, yrityksen perusta- miskoulutusta, tiedon jakamista ja joissakin tapaubissa toimia, joiden tavoitteena on muut taa vanhempien ja tyttöjen asenteita koulutuben suhteen kannustamalla tyttöjä opiskelemaan per inteisesti miehille varatuilla aloilla. Opettajien koulutukseen sisältyvillä erityisillä opintojaksoilla olisi oltava ratkaiseva merkitys tässä muutoksessa. Tavoitteet 1, 2 ja 5 b Ei ole olemassa asiakirjoja, joista selviää yhtäläisten mahdollisuuksien tilanne tavoitteen 1 ja tavoitteen 5b osalta. Jäsenvaltioille lähetettiin vuoden 1995 lopussa kysely, joka koski tavoitetta 2. Kysymykset liittyivät kaikkiin tavoitteen 2 ensisijaisiin pyrbmybiin mutta osa niistä koski erityisesti yhtäläisiä mahdollisuuksia. Vastausten perusteella suuntaubia on useita. Monet jäsenvaltioista eivät nimenomaisesti vii tanneet yhtäläisiin mahdollisuubiin tavoitteen yhteydessä. Vaikka jotkut jäsenvaltiot eivät erityi sesti sisällyttäneet yhtäläisten mahdollisuubien edistämistä ilmoitettuihin tavoitteisiin, ne var mistivat kuitenbn, että yhtäläiset mahdollisuudet otettiin huomioon joidenkin niiden toteuttamien toimien butta. Tanskassa ja Ruotsissa yhtäläiset mahdollisuu det ovat yhteinen periaate kaikille toimille, joita rahoitetaan osana tavoitetta 2. Tanskassa tämä periaate on nimenomaisesti kirjoitettu eri toteu tettavien ohjelmien tebteihin. Koska naiset kär sivät usein ammattitaidon puutteesta ja työttö myydestä, ESR:n rahoitubesta oletetaan olevan välitöntä hyötyä erityisesti naisille; näin on erityi sesti tavoitteen 3 yhteydessä. 1999) varten komissio on tehnyt jäsenvaltioille huhtikuussa 1996 osoitetulla ohjeella selvän viit tauksen yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaan ulottuvuuteen. Ohjelmien hyväbymistä varten käytävissä neuvotteluissa komissio pyrkii varmis tamaan, että periaatteellisen hyväksymisen lisäbi sitä sovelletaan myös käytännössä. Ruotsissa naisten ja miesten (sekä nuorten ja vanhusten) yhtäläisten mahdollisuubien periaat teen edistäminen on otettu huomioon tavoitteen 2 ohjelmissa ja hankkeiden valintaperusteita yksilöitäessä. Yhtäläisten mahdollisuubien edistämiseksi on myös toteutettu erityisesti nai sille suunnattuja toimenpiteitä. Yrityksen perus tamista edistävät toimenpiteet, ammatillinen koulutus ja naisten tarpeisiin mukautetun neu vonnan tarjoaminen ovat osa ohjelmaa. Ruotsi on sisällyttänyt yhtäläisten mahdolli suubien periaatteet kaikkiin tavoitteisiinsa. Näin ollen myös tavoitteen 6, johon kuuluvat pohjoi sen erittäin harvaan asutut alueet, tarkoituksena on saada naiset pysymään kyseisellä alueella. Toinen kahdesta strategisesta tavoitteesta on säi lyttää paikallisten yhteisöjen elinkelpoisuus pai nottamalla erityisesti alueen naisten ja nuorten uudelleen kouluttamista. Muita esimerkkejä löy tyy tavoitteista 4 ja 5b. Joihinkin hyväksyttyihin toimiin sisältyy osatoimintaa, mutta kaikilla niistä on oltava määrälliset tavoitteet yhtäläisten mahdollisuuksien osalta. Olisi huomattava, että eri rahastojen toimien yhteensovittamisen parantamisebi tehdään mer kittäviä ponnisteluja. Tässä suhteessa erityistä huomiota on kiinnitettävä esimerbbi ESR:n, EAKR:n ja EMOTR yhdistettyyn toimintaan, jolla voidaan auttaa toteuttamaan sellaisia toi menpiteitä ja palveluja, jotka antavat naisille aiempaa paremmat mahdollisuudet sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä (päiväkodit, kou lupäivän jälkeinen toiminta, joukkoliikenteen järjestäminen harvaan asutuilla alueilla jne. ). Elinkeinoalueiden infrastruktuurien järjestämi seen ja työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen kiinteästi sidobissa olevat toimet voivat suoraan hyödyttää naisyrittäjiä ja avustavia puolisoja samoin kuin tuettujen yritysten naistyöntekijöitä. Yleisesti ottaen tuotantotoiminnan mukauttami seen, paikalliseen kehittämiseen ja elämänlaadun parantamiseen liittyvät toimet eivät koske yksino maan naisia vaan lähivaikutustensa vuobi niillä voidaan vaikuttaa suoremmin tasa-arvon edistä miseen. Uutta taantuvilla teollisuusalueilla toteutetta via toimenpiteitä koskevaa ohjelmakautta (1997 - Sen lisäksi, että yhtäläiset mahdollisuudet ote taan alueellisissa ohjelmissa huomioon poikittai- 17 YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA BELGIA - NAISET ANTWER1>ENIN YHTEISÖN KEHITTÄMISYHDISTYKSESSÄ Antwerpenin yhteisön kehittämisyhdistys on suunnattu paikallisille asukkaille. Koulutus- ja työllistä mishankkeet, yrityskeskus, rakennustyövälineiden vuokrauspalvelu, työvoimakeskus, yhteisön uutiset, teknologiakeskus jne. on tarkoitettu kaikben paikkakunnan asukkaiden käyttöön. Yhdistybellä ei ole erityisiä naisille tarkoitettuja hankkeita. Antwerpenin teknologiakeskuben ohjelmiin sekä myös yhteen kehittämisyhdistyben monista aloitteista sisältyy erityisesti naisille suunniteltuja ohjelmia, joiden rahoitubeen ESR osallistuu. Tekniikka on naisista hauskaa Yksi Antwerpenin teknologiakeskuben suosituimmista ohjelmista on tietokoneasentajan kurssi. Kaikki kurssin käyneet löytävät sen jälkeen työtä mutta kurssille on osallistunut hyvin vähän naisia. Tästä syystä, teknologiakeskus ponnisteleebn saadakseen naisia mukaan kurssille. Henblökunnan jäse net ottavat suoraan yhteyden naisiin, keskus mainostaa lehdissä ja julkaisee niissä artikkeleita. Tämä näyttää toimivan: kussabn 12 opiskelijan ryhmässä on nyt kabi tai kolme naista. Ja nämä naiset löytävät kurssin päätyttyä välittömästi töitä. Pitkän aikavälin tavoitteena on saada nuoret tytöt ja naiset binnostumaan tekniikasta, ja teknologia keskus järjestäalcin 1 0 - 14 -vuotiaille teknisiä hankkeita yhteistyössä kaupungin nuorisoyhdistyben bnssa. Teini-ikäiset tytöt oppivat purkamaan ja kokoamaan tietokoneita. He voivat myös rakentaa itsetoimivia kasvien kastelulaitteita. Lyhyesti sanottuna: nuoret tytöt oppivat, että tekniikka voi olla hauskaa. Tämä lähestymistapa saattaa tuottaa tulosta vasta pitkällä aikavälillä, mutta jostain on aloi tettava. Edellä mainittujen kurssien lisäbi on tietenbn ohjelmia, jotka perinteisesti ovat olleet suosittuja nais ten keskuudessa: perus- ja uudelleenkoulutusta niille, jotka haluavat työskennellä sihteerin tehtävissä, puhelinmyyntikurssit, hallinnollisiin toimistotehtäviin valmistavat kurssit. Antwerpenin teknologiakeskus on laatinut teknisen alan hallinnollisen koulutusohjelman, joka on suunniteltu erityisesti etnisiin vähemmistöihin kuuluville naisille. Ohjelmasta vastaavan Leen Verbistin mukaan turkkilaisten ja marokkolaisten naisten lisäbi aasialaiset, afrikkalaiset ja itäeurooppalaiset nai set osallistuvat tälle kurssille. Koulutusohjelma, jonka rahoitubeen ESR osallistuu, on toiminut kolme vuotta ja tulobia alkaa näkyä: 50 prosenttia kurssilaisista on löytänyt työtä tai osallistuu työhön liittyvään jatkokoulutukseen. Ryhmä muodostuu hyvin nuorista naisista ( 1 8 - 21 vuotiaat) ja hieman vanhemmista naisista (yli 27 vuotiaat). 18 YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA sesti, mikä on pääasiallisesti jäsenvaltioiden tehtävänä toimenpiteiden seurannan ja hankkei den valinnan yhteydessä, on myös välttämätöntä toteuttaa erityisiä toimia. Tämän vuobi rakennerahastot tähtäävät täl laisten toimien toteuttamiseen yhteisön aloittei den ja pilottihankkeiden välityksellä. Yhteisön aloitteet ja pilottihankkeet Uusi EMPLOYMENT-aloite käynnistettiin vuonna 1995 ja siihen sisältyy erityinen toimin talinja, joka on määritelty NOW-aloitteesta saa tujen kokemusten perusteella. EMPLOYMENT- NOW -aloitteen ensimmäiseen vaiheeseen sisäl tyy 700 hanketta. Kaikilla hankkeilla on ylikan sallinen ulottuvuus ja ne edistävät tiedonvaihtoa sekä usein myös naisten välisiä ylikansallisia yhteybiä. Myös muut yhteisöaloitteet, esimerkiksi URBAN, LEADER ja INTERREG, sekä EAKR:n 10 artiklan nojalla rahoitetut pilotti hankkeet ovat välineitä, joiden avulla asioita voi daan viedä eteen päin ja joiden avulla voidaan ottaa byttöön uusia bytäntöjä. Komissio on pyytänyt, että URBAN II -ohjel massa painotetaan erityisesti yhtäläisiä mahdolli suubia. LEADER II -aloitteen pitäisi tuoda tullessaan uusia mahdollisuubia, sillä siinä on otettu huo mioon LEADER I -aloitteesta saadut kokemuk set. LEADER I antoi naisille mahdollisuudet osallistua paikallisiin hankkeisiin, joiden tarkoi tuksena oli maaseudun kehittäminen: matkailu, paikallisten erikoisuuksien tuotanto ja myynti, pienten ja kesbsuurten yritysten kehittäminen sekä käsiteollisuustoiminnan lisääminen. EAKR: n perusasetuben 10 artiklan mukaisesti rahoitettuihin pilottihankkeisiin kuuluu Recite Il-ohjelma,7 joka liittyy alueiden välisten yhteis työhankkeiden rohkaisemiseen ja jonka talousar vio on 110 miljoonaa ecua. Tämän ohjelman pyr kimyksenä on muiden muassa sellaisten "voima- varakeskusten perustaminen ja kehittäminen, joi den tehtävä on edistää naisten työpanosten hyö dyntämistä sekä kehittää naisten integrointia talouselämään". EMOTR:n ohjausosasto osallistuu yhteisön pilottihankkeiden rahoitubeen. EMOTR:n per- LEADER-OHJEIMAN AVULLA LUODAAN TYÖPAIKKOJAKREIKAN MAATALOUSALUEIDEN NAISILLE Kreikkalaiset naiset osallistuvat merbttävästi paikallisiin toimintaryhmiin, joissa toteutetaan maatalouden kehittä misohjelmia. LEADER-ohjeiman avulla perustettiin 26 paikallista kehittämisyritystä, joiden avulla naisten osuuskunnat voivat toimia aktiivisesti maatilamatkailun, pienten ja kesbsuur ten yritysten, maataloustuotteiden parantamisen, perintei sen käsiteollisuuden ja ympäristönsuojelun aloilla. Velventon kylässä naisten osuuskunnat valmistavat perin teisiä kakkuja. Osuuskunta perustettiin vuonna 1985 ja se on tähän mennessä kehittänyt merkittävästi toimintaansa. Se valmistaa hilloja, marmeladeja ja hedelmähillokkeita ja myy niitä omalla nimellään koko maan kauppoihin. Osuuskunnan tuotteet ovat perinteisiä tuotteita, jotka kui- tenbn täyttävät nykyaikaiset kevyttuotteen vaatimukset, ja ne ovat kilpailukyky isä vastaavien teollisten tuotteiden kanssa. Osuuskunnalla on omat tilat ja se työllistää 20 kylän naista. Osuuskunta on osallistunut seuraaviin LEADER-ohjeiman kautta tuettuihin toimiin: marlddnatutbmus, messut, yri tyksen tunnuben tunnistamiseen liittyvä tutidmus, pak kaussuunnittelu ja -tutbmus. Velvendosin naisten käsiteoUisuusosuuskunnan jäsenille järjestetty koulutusseminaari oli osa LEADER-ohjelmaa. Seminaarissa käsiteltiin blpailukykyisten tuotteiden luo mista, uudistavien tuotantokäytäntöjen tuomista ja myyn nin kasvattamista. Agios Georgiosin kylässä toimii toinen naisten osuuskunta. Tässä pienessä yhteisössä yli 20 naista valmistaa perinne- ruoba, lähinnä makaronista (petoura). Ruoat valmistetaan nykyaikaisten mekaanisten laitteiden avulla. Yhteisö antoi osuuskunnan käyttöön tyhjän rakennuben, joka kunnostettiin osuuskunnan toimintaa varten. Hanke on merbttävä taloudellinen ja sosiaalinen tebjä kylässä. 19 YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA usasetuben 8 artiklan perusteella ollaan käyn nistämässä pilottihankkeille suunnattua erityi sohjelmaa, jonka tarkoitubena kannustaa naisia osallistumaan enemmän maaseudun kehittämi seen. Ohjelmaa rahoitetaan 20 miljoonalla eculla kaudella 1997 - 1999. Ohjelmassa on eri ensisi jainen tavoitealue joka vuosi. Rakennerahastoja ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva seminaari Komission vuonna 1996 antamassa valtavir- taistamista koskevassa tiedonannossa esitettiin, että rakennerahastot voivat vaikuttaa tehokkaasti unionin ja sen jäsenvaltioiden työttömyyden tor juntaa ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistä mistä koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteut tamiseen. Belgian hallitus ja komissio järjestivät yhdessä rakennerahastoja ja yhtäläisiä mahdollisuubia koskevan seminaarin Brysselissä 7. ja 8. maalis kuuta 1996. Seminaariin osallistui rahastojen johtamisesta vastaavien eri osastojen edustajia, jäsenvaltioiden ja paikallisviranomaisten edustajia seb erilaisia asiantuntijoita ja ammatinharjoitta jia. Kokouben yleisenä aiheena oli valtavirtaista minen. Rakennerahastoja ja yhtäläisiä mahdollisuubia koskevan seminaarin (7. - 8. maaliskuuta 1996) yleisissä päätelmissä esitetään tiivistelmä yhteisön mahdollisuubista tulevaisuudessa. Hyvien bytäntöjen jakaminen on ybi niistä lisäarvon olennaisista tekijöistä, joita yhteisö voi tarjota. Seminaarin päätelmien muban etusijalle on asetettava kokemusten levittäminen ja välittä minen jäsenvaltiosta toiseen, pilottihankkeiden yhteensovittamisen parantaminen, yhteisöaloit teet ja yhteistön tukikehysten osana toteutetut toimet. Etusijalle on asetettava myös tahastojen välisen vuorovaikutuben laajentaminen yleensä ja erityisesti niihin toimiin, joihin osallistuu enemmän kuin ybi rahasto. EAKR:n perusasetuben 10 artiklan, ESR:n perusasetuben 6 artiklan ja EMOTR:n perusase tuben 8 artiklan yhdistämistä kannustettiin pilottihankkeiden käynnistämistä koskevien uusien ideoiden sekä tiedostus- ja tiedottamistoi- mien edistämiseksi. Yhtäläisten mahdollisuubien edistämiseen osallistuvien toimijoiden osallistumista seuranta 20 järjestäminen on komiteoihin on painotettu: aktiivisen yhteistyö kumppanuuden tarpeen yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen osal listuvien toimijoiden koulutubessa ja tiedosta turvata misen käytännössä saatuja kokemubia koskevien tieto jen päätöksentekoelimiin. Seurantakomiteoilla on strateginen merkitys varojen myöntämisen kannalta. jotta voidaan välittyminen lisäämisessä, Arviointi on olennainen edellytys laaduntark kailulle. Komissio haluaa perustaa arviointi ryhmän kehittämään asiantuntijoiden avulla menettelytapaehdotuksia, jotka on tarkoitettu rakennerahastojen aloitteisiin osallistuvien toimi joiden käytettäväksi arvioinnin yhteydessä. Seminaarin jälkeen puheenjohtajamaa Irlanti teki neuvostolle ehdotuben (24. 9. 1996) yhtäläi siä mahdollisuuksia ja rakennerahastoja koske- vabi päätöslauselmaksi. Neuvosto hyväbyi sen 2. joulukuuta 1996. YHTEISKUNNALLINEN VUOROPUHELUJA TYÖMARKKINAOSAPUOLET työnantajajärjestöjen Euroopan tason yhteiskunnallinen vuoropuhe lu yhdistää työmarkkinaosapuolet säännöllisellä ja järjestäytyneellä tavalla. Ammatillisesti yhteis kunnalliseen vuoropuheluun osallistuu kolme suurta järjestöä: Euroopan ammatillinen yhteis järjestö (ETUC), länsieurooppalaisten teollisuus- ja yhteistyöjärjestö (UNICE) ja EU-maiden julkisalojen työnanta jien järjestö (CEEP). Yhteiskunnallista vuoropu helua on kehitetty myös alakohtaisesti. Komissio kuulee edellä mainittuja järjestöjä ja muita jär jestöjä, joita Euroopan unionin sosiaalipolitiikka koskee. Yhteiskunnallinen vuoropuhelu perustuu Euroopan yhtenäisasiakirjaan, jossa sanotaan, tasolla "komissio pyrkii Euroopan että edistämään työmarkkinaosapuolten välistä vuo ropuhelua, joka voi johtaa sopimussuhteisiin, jos osapuolet niin haluavat. "(118 b artikla) ?EYVLN:oC 326/9, 31. 10. 1996 YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA EMPLOYMENT-NOW -ALOITTEENENSISIJAISETTAVOITEALUEET Alustava analyysi suoritettiin EMPLOYMENT-NOW -aloitteen hankkeita koskevasta hakemistosta (maaliskuu 1995) saatujen tietojen perusteella. Yrityksen perustaminen: Lähes puolet hankkeista liittyy yhteen tai useampaan yrityben perustamiseen liittyvistä näkökohdista. Yrityben perustamishankkeisiin osallistumisen, tubpalvelujen, koulutuben ja seurannan edistäminen tähän osa-alueeseen. Yli 60 prosenttia Itävallassa, Kreikassa, Italiassa, Espanjassa ja voidaan lukea Ruotsissa toteutettavista hankkeista liittyy yrityben perustamiseen. Alakohtaisen erottelun lopettaminen: Hankkeista 46 kappaletta liittyy erityisesti yhtäläisten mahdollisuubien edistämiseen yritysjohtamisen tasolla. Hankkeista 22:n kohteena ovat naiset, jotka haluava edetä korkeampaan asemaan yritybessä, jossa he työskentelevät. Seitsemässä hankkeessa kehitetään myönteisen toiminnan ohjelmia. Lisäksi 44 hankkeessa viitataan yhtäläisiin mahdollisuubiin liittyvään koulutubeen, jonka kohderyhmiin kuulu vat ammattiliittojen edustajat, julbsen ja ybityisen sektorin yritysjohtajat ja henblöstökoulutubesta vastaavat. Laaja-alaisen erottelun lopettaminen: Erityistä huomiota kiinnitetään aloihin, joiden oletetaan pysyvän vakaana tai joilla on kasvumahdolli- suubia. Tällaisia aloja ovat esimerkibi rakennusala, liikenne ja tekniset alat. Monissa EMPLOY MENT-NOW -hankkeissa otetaan huomioon televiestintäteknologian ja tietotekniikan käyttö (73) tai telepalvelujen luominen (21). Naisten ammattitaidon vahvistaminen: Hankkeissa tarkastellaan tätä kysymystä eri näkökulmista. Joissabn hankkeissa kehitellään menettely tapoja naisten peruskoulutuksensa lisäbi ja työnsä ulkopuolella hankkiman ammattitaidon tunnusta- misebi (aiemmin opitun ammattitaidon vahvistaminen). Tähän osa-alueeseen olisi sisällytettävä myös perheen sisäisiin tehtäviin liittyvät taidot, kuten moninaisten tehtävien hallinta ja valvonta sekä raha- asioiden hoito. Joissabn hankkeissa pyritään arvioimaan uudelleen naisten työtä kehittämällä koulu tusohjelmia, joissa tunnustetaan naisten ammattitaito ja johon sisältyy tunnustettua ammatillista kou lutusta soveltuvilla aloilla (27 hanketta). Muissa hankkeissa ybilöidään uusia työllisyysaloja ja kehi tetään ammatillisia ominaisuubia, mikä osaltaan parantaa naisten asemaa (39 hanketta). 21 YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN RAKENTAMINEN MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA Sosiaalipolitiikkaa koskeva pöytäkirja on osoi tus työmarkkinaosapuolten bsvavasta merkityk sestä. Osana pöytäkirjaan liittyvää työtä UNICE, CEEP ja ETUC pääsivät yhteisymmärrybeen vanhempainlomasta 14. joulukuuta 1995, minkä jälkeen neuvosto antoi asiaa koskevan direktiivin 3. kesäkuuta 1996. 8 Muitakin aiheita on tällä hetkellä käsiteltävänä tai tullaan tulevaisuudessa käsittelemään: työajan joustot, palkansaajien turva, todistustaakan kääntäminen tasa-arvoon ja sukupuoliseen häirintään liittyvissä kysymyksissä. Yhteiskunnallisesta vuoropuhelusta on tulossa uusi valtavirtaistamisen alue. Yhteisön neljän nessä keskipitkän ajan toimintaohjelmassa työ markkinaosapuolet luetaan toimijoihin, jotka voivat osallistua yhtäläisiä mahdollisuuksia kos keviin politiikkoihin. Työmarkkinaosapuolet ovat keskeisessä asemassa ohjelman tavoitteiden kan nalta; tavoitteissa puolestaan korostuu, että on tärkeää varmistaa tasa-arvoulottuvuuden huo mioon ottaminen yhteiskunnallisen vuoropuhe lun kaikilla tasoilla. Komissio on lupautunut antamaan teknistä ja rahallista tukea, jos työmarkkinaosapuolet pää sevät sopimukseen Euroopan verkottumisen ja tasa-arvoa koskevan tiedonvaihdon kehittämi sestä. Tätä varten saatetaan nimittää uusia virka miehiä. Komissio toteuttaa yhteiskunnalliseen vuoropuheluun liittyen yhtäläisiä mahdollisuuk sia koskevien aloitteiden seurannan. Eri ammat tien välistä yhteiskunnallista vuoropuhelua on byty jo Euroopan yhteisön alkuajoista lähtien. Työmarkkinaosapuolet ovat antaneet lukuisia yhteisiä lausuntoja, joista ybi on liittynyt naisiin ja koulutubeen. Työmarkkinaosapuolet voivat osallistua suku- puolitasapainon edistämistä päätöbenteossa kos kevaan komission yhdennettyyn politiikkaan vahvistamalla naisten osallistumista päätöbente- koon Euroopan tasolla (katso 4 luku) sekä määrällisesti (lukumäärää kasvattamalla) että laa dullisesti (lisäämällä naisten vaikuttamista). Lisäbi työmarkkinaosapuolet on Euroopan tasolla kutsuttu naisten ja miesten yhtäläisiä mah dollisuubia käsittelevän uuden neuvoa-antavan komitean täysivaltaisiksi jäsenibi. On todella tär keää, että naiset ja naisten asiat ovat asianmubi- sesti edustettuina jär jestöissä ja yhteiskunnallisessa vuoropuhelussa. työmarkkinaosapuolten 22 8EYVLN. oLl45, 19. 6. 1996, s. 4 2 LUKU NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA TASA-ARVOJA TALOUS työttömyyden Euroopan unionin tason ja rakenteen muutoksen kannalta tarkasteltuna naisten taloudellinen tilanne on käynyt läpi merkittävän muutoksen. Naisten osuus virallisilla työmarkkinoilla on kasvanut. Suurin osa Euroopan unionissa viime vuosikymmenellä tapahtuneesta ja työllisyyden työttömyyden tapahtunut naisten keskuudessa. Samalla kun Euroopan unionin työvoima on yhä lisääntyvässä määrin naisistunut, tapahtunut siinä on edelleen rakenteellisia muutoksia. Palvelualan merkitys työllistäjänä kasvanut, työpaikat ovat muuttuneet tilapäisiksi ja työaika on muuttunut pirstoutuneemmabi. lisääntymisestä on entisestäänkin kasvusta on Työllisyyden ja työvoimaan kuulumattomuuden muodot vaihtelevat laajasti eri maiden, naisten ja miesten sekä eri naisryhmien välillä. Erityisesti naisten keskuudessa taloudelliseen toimintaan osallistumisasteen merkittävään vaihteluun liittyy sellaisia avaintekijöitä kuin ja ikä, äitiys pätevyys. Naisten koulutuksella taloudelliset tilanteet vaihtelevat usein elämän eri vaiheiden sekä talouden ja yhteiskunnallisten olosuhteiden vaihtelun mukaisesti. Perinteiset työllisyyden ja työttömyyden määritelmät eivät sellaisenaan ole riittäviä erilaisten naisryhmien monimutkaisten taloudellisten ja vaihtelevien tilanteiden analysointiin. hankittu sekä merkittävät Naisten taloudellisen toiminnan uudet piilevät ja muodot yhteiskunnalliset muutokset ovat ilmeisiä. Naisten osallistuminen talouselämään vaikuttaa väestön syntyvyysasteen ikääntymiseen, kotitalouksien pienenemiseen ja alenemiseen, väestölliset 23 NAISET JA MIEHET MUUT TUVASSA TALOUDESSA nämä kaikki tapaan, puolestaan erilaistumiseen; vaikuttavat jolla naiset osallistuvat talouselämään. Näiden tekijöiden vaikutubesta syntyy uusia vaihteluita eri naissukupolvien välille että jäsenvaltioiden sekä jäsenvaltioiden välillä. sisällä Vaikka muutokset ovat ilmeisiä, myös jatkuvuutta on paljon. Työmarkkinoilla töiden sitkeästi. Naiset näyttävät erottelu keskittyvän suppealle ammattien ja työllisyyden alueelle, lähinnä palvelualoille. jatkuu Naiset ovat kasvun avaintekijä palvelualoille. Euroopan unionin työllisyyden tason nousu 1980 luvun toisella puoliskolla sattui samaan aikaan kuin työpaikat yhä enenevässä määrin Työllisyyden siirtyivät lisääntyminen ei ollut pysyvää, ja 1990 luvun alun taantuma alensi työllisyysasteen vuosien 1990 ja 1994 välillä 62 prosentista (15 - 64 vuotiaat työikäiset) 59 prosenttiin - siis lähes vuoden 1985 työllisyysasteeseen, joka oli 57 prosenttia. Tilanne on parantunut vuodesta 1994 alkaen ja työpaikkojen määrä on kasvanut, mutta koska työikäisen väestön määrä on lisääntynyt, kasvun vaikutus työllisyysasteeseen on ollut hyvin vähäinen. ja työvoiman määrän kasvu. aikana on ollut Euroopan unionin työvoima ei ainoastaan lisäänny vaan se myös muuttuu. Hyvin suuri osuus työvoiman määrän kasvusta on naisten aikaan saamaa, ja se onkin näkynyt naisten työttömyyden merkittävänä työllisyyden lisääntymisenä. Euroopan unionin työvoimasta on nyt yli 40 prosenttia naisia. Naisten lukumäärä lisääntyvästä työvoimasta on kasvanut suhteettomasti kaikissa jäsenvaltioissa mutta se on ollut erityisen voimakas piirre sellaisissa talouksissa, joissa naisten osallistuminen on rekisteröityjen ollut suhteellisen alhaista. Näin on esimerkiksi eteläisen Euroopan maissa. perusteella tietojen kahteen samalla, siirtyminen teollisuudesta Samalla kuin kolmannekseen palvelualoille on työllisyysaste on vaihdellut, ja työpaikkojen jatkunut. maataloudesta työpaikkojen osuus on noussut Palvelualojen kaikista lähes työpaikoista teollisuuden työpaikkojen osuus on enää noin 30 prosenttia ja maatalouden työpaikkojen osuus viisi prosenttia Euroopan unionin työpaikoista. Keskittyminen palvelualoille on ominaista erityisesti naisten työllisyydelle (79 prosenttia), kun teollisuuden (17 prosenttia) ja maatalouden (neljä prosenttia) työpaikkojen määrä on pudonnut. kun Euroopan työvoimarkkinoiden muutoksen selkein piirre viimeisten 15 vuoden unionin Työllisyysaste on Euroopan suhteellisen alhainen verrattuna muihin maihin. unionissa KUVIO i NAISTEN (15-64-VUOTIAAT} TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALLISTUMISASTE (%) EUROOPAN UNIONISSA, 1990 JA 1995 1995 1990 100 80 60 40- - 20 B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EU LÄHDE: EUROSTAT (TVT) & ILO ( A, FIN, s ). HUOM : SAKSA 1990, UUDET OSAVALTIOT (LÄNDER) EIVÄT MUKANA LUVUISSA 24 TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALLISTUMISASTE - 1994* - NAISET NAIST'. T JA MIKUl'I' MUUTTUVASSA TAU HU >KSSA taloudelliseen Tämä johtuu toisiinsa yhdistyvistä eri tekijöistä: alhaiset viralliset toimintaan osallistumisasteet, korkeammat rekisteröidyt työttömyysasteet, korkeammat koulutukseen osallistumisasteet sekä varhainen eläkkeelle siirtyminen. toimintaan Taloudelliseen osallistumisen muodot ovat muuttuneet merkittävästi viimeisen 15 vuoden aikana. Nuorimpien ikäryhmien ja vanhimpien osallistumisasteet ovat alentuneet samalla kuin naisten kasvanut. Koulutuksella hankitun ammattipätevyyden painottaminen työvoimarkkinoilla on näkynyt nuorten koulutukseen käyttämän ajanjakson pitenemisenä. ikäryhmien Vanhimpien osallistumisastetta on alentanut se, että samalla kun muodollista eläkeikää on sovellettu laaja- alaisemmin, itsenäinen ammatin harjoittaminen ja maatalouden työpaikat ovat vähentyneet. osallistumisaste on Näihin työllisyyden yleisiin suuntauksiin kätkeytyy kuitenkin usein sukupuolesta, alueesta ja valtiosta riippuvaisia vaihteluita. Työllisyyden epävakaudesta ovat huolimatta saavuttaneet vahvemman aseman palkkatyöhön osallistumisessa. Esimerkiksi kaudella 1985 - 1995 naisten työllisyysaste on kasvanut jatkuvasti. Naisten työllisyyden kasvu on liittynyt työelämään osallistumisasteen pikemminkin kasvamiseen kuin työttömyyden alenemiseen. naiset Naisten työllisyys - vaikeasti luokiteltavissa toimintaan taloudelliseen liittyy Naisten eriasteisia erityispiirteitä koko Euroopan unionissa. Naiset näyttävät siirtyvän työllisyyden, työttömyyden ja rekisteröidyn taloudelliseen 25 NAISKTJAMlEHE'l ' MUUTTUVASSA TAl. OUDKSSA naisten toimintaan osallistumattomuuden luokkien välillä paljon enemmän kuin miehet. Perinteinen jako työllisiin ja työttömiin ei useinkaan riitä todellista ilmaisemaan Euroopan työllisyys tilannetta. Rekisteröimätön ja taloudelliseen vastentahtoinen työttömyys, toimintaan osallistumattomuus, alityöllisyys, epäsäännölliset työpaikat ovat ja epävarmat kaikki naisten taloudellisen tilanteen piirteitä. Nämä piirteet ovat erityisen merkitseviä sellaisissa joissa talouksissa, naisten rekisteröity taloudelliseen toimintaan osallistumisaste on alhainen. Taloudelliseen toimintaan osallistumisasteessa esiintyy Euroopan unionissa voimakkaita naisten ja miesten välisiä vaihteluja, eri valtioiden ja eri naisryhmien välillä. Maiden väliset vaihtelut ovat vähemmän merkitseviä miesten keskuudessa. piirre. Naisten yhteinen työllisyyden keskittyminen palvelualoille on kaikille Euroopan unionin Eniten jäsenvaltioille tapahtunut keskittymistä palvelualoille on Luxemburgissa, Alankomaissa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Belgiassa ja Tanskassa, joissa lähes kaikissa naisten yleinen suhteellisen työelämään osallistumisaste on työllistää korkea. Valtioissa, joissa maatalous kuten enemmän Portugalissa, esimerkiksi kuin muissa valtioissa, Kreikassa ja työpaikkojen keskittyminen palvelualoille on vastaavasti vähäisempää. Teollisuus työllistää 20 prosenttia tai enemmän naisista vain kolmessa jäsenvaltiossa eli Saksassa, Italiassa ja Portugalissa. Naisten väliset sukupolvierot Ikäryhmien väliset vaihtelut näkyvät yleensä taloudelliseen toimintaan osallistumisasteessa mutta erityisen merkitseviä ne ovat naisten välillä. Sukupolvien väliset erot Euroopan unionin naisten taloudellisessa tilanteessa ovat voimistuneet viime vuosikymmenen aikana. toimintaan Korkean osallistumisasteen omaava ydinikäryhmä (15-62 - vuotiaat) on aina ollut naisten edustusta työvoimarkkinoilla kuvaava piirre. Lähes 70 prosenttia parhaassa työiässä (20 - 60 -vuotiaat) olevista naisista kuuluu nyt työvoimaan. taloudelliseen on noussut Ydinikäryhmään kuuluvien naisten olevien tai parhaassa työelämään työiässä kaikissa osallistumisaste jäsenvaltioissa, mikä on kattanut yli kaksi kolmannesta viimeaikaisesta työvoiman kasvusta Euroopan työelämään unionissa. Miesten osallistumisasteet alenivat suurimman osan 1980- luvusta, vaikka aleneminen on hidastunut viimeisen viiden vuoden aikana. KUVIO 2 EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN VÄESTÖ, 1995 YKSIKKÖ: MLJOONA 100000 80000 60000 40000 20000 l_ a -1_ |:¥ DK D GR E _ m _ F IRL I LÄHDE: EUROSTAT 26 NAISET | | MIEHET YHTEENSÄ _ D _ i _ii _ i -D NL A P FIN S UK NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA Naiset yliedustettuina joukossa työttömien Työllisyyden kasvu Euroopan unionissa on tapahtunut rinnakkain korkean työttömyysasteen kanssa. Naisten työttömyysaste on 1980-luvun alusta asti ollut korkea ja kasvava. Huolimatta siitä tosiasiasta, että naiset ovat hallinneet työlli syyden uutta kasvua, naisten työttömyysaste on yhteisössä edelleen merkittävästi korkeammalla kuin miesten. Naisten työttömyysaste on ollut korkea jäsenvaltioissa, joissa naisten työelämään osallistumisaste on ollut suhteellisen alhainen (esimerkibi Espanja, Italia ja Irlanti). Tämä on osoitus siitä, että naiset vaativat voimakkaasti palkkatyöhön pääsyä. Naisten korkea työttö myysaste eioleominaista pelkästään alhaisen työ elämään osallistumisasteen talouksille. Esimer kibi myös Ranskassa ja Suomessa naisten työttö myysaste on korkea. Pitkäaikaistyöttömien osuus työttömistä naisis ta on kasvanut viime vuosina. Vuonna 1990 työt töminä olleista naisista 41 prosenttia oli ollut työttömänä yli vuoden. Vuoteen 1995 mennessä lähes 50 prosenttia Euroopan unionin työttömis tä naisista oli ollut työttömänä yli vuoden. Pitkä aikaistyöttömyys on kasvussa sekä naisten että miesten keskuudessa. Kun naisten ja miesten pit käaikaistyöttömyyttä verrataan toisiinsa, pitbai- bistyöttömicn osuus (50 prosenttia) työttömistä naisista on suurempi kuin pitkäaikaistyöttömien osuus (48 prosenttia) työttömistä miehistä. Työttömyyden mittaubessa käytetyillä keinol la on taipumus rekisteröidä naisten työttömyysta- so todellisuutta alhaisemmabi. Kun työvoima- tutkimubessa on käytetty itseluokittelujärjestel- mää, on saatu näyttöä siitä, että merkittävä osuus palkkatyöhön haluavista naisista luokittelee itsen sä kodinhoitotöitä tekevibi. Alhaiset työttömien naisten rekisteröintitasot myötävaikuttavat nais ten työttömyyden tason aliarvioimiseen. Työvoimaan kuulumattomuus työmarkkinoiden haaste - Merkittävää osaa työvoimaan muodollisesti kuulumattomista naisista osuutta voidaan pitää piilotyövoimana. Naisten vaihtamista luokasta toiseen, kuten työtön, kodinhoitotöitä tekevä, osa-aikatyötä tekevä tai työllinen, paljastavat naisten taloudellisen tilanteen olevan epävakaa ja siinä tapahtuvan vaihtelua, jotta naisten taloudel lisesta tilanteesta saadaan parempi kuva, työllisyy den lisäbi on tutkittava työvoimaan kuulumatto muuden eri syitä (työttömyys mukaan luben). Työvoimaan kuulumattomuuden muodot vaihtelevat merkittävästi naisten ja miesten välil lä, jäsenvaltioiden välillä ja ibryhmien välillä. /•V/. A 7 - ^ o ; V \ ^:' ' ' ':' -. • K U V I O3 ••>. • NAISTEN JA MIBTEN(i5-64-VUOTIAAT) TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALLISTUMISASTE (%) EUROOPAN UNIONISSA, 1995 MlEHÊf NAISET iooi; 80 60 40 20 B Dl< D GR E F 1RL L NL. A P FIN S UK EU 15 LÄHDE: EUROSTAT (tVT) 27 NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA Väestötekijän vaikutus Korostunut piirre Euroopan unionin työvoi man muutoksessa jaksolla 1980 1995 on ollut se, että vanhemman ikäryhmän taloudelliseen toimintaan osallistumattomuusaste on alentunut. Alentumisaste on pienentynyt merkittävästi 1980-luvun jälkipuoliskolla ja 1990-luvun alussa niin paljon, että ybittäisissä maissa, kuten Italia, on albnut esiintyä pientä kasvua. Lasku johtuu suurimmabi osabi siitä, että yli 65 vuotiaassa työvoimassa enemmistönä olleiden miesten luku määrä on pudonnut. Ikäryhmässä 50 - 64 -vuotiaat työvoimaan kuulumattomuusaste on yleensä korkeampi. Kabi kolmesta naisesta ja ybi kolmesta miehes tä on merkitty palkbtyöhön osallistumattomak si. Maiden väliset vaihtelut ovat hyvin korostu neita. Hankitun koulutuksen merkitys Työllisyysasteen ja työvoimaan kuulumatto- muusasteen vaihtelut ikäryhmien välillä ja mai den sisällä liittyvät iän lisäksi muihin tekijöihin. Erilaiset koulutustasot heijastuvat usein Euroo pan unionin naisten erilaisina taloudelliseen toi mintaan osallistumisen muotoina. Korkea koulu tubeen osallistumisaste vastaa yleensä korkeaa toimintaan osallistumisastetta. taloudelliseen Alemman kesbasteen koulutuben jälkeen kou lun jättäneiden naisten taloudelliseen toimintaan osallistumisasteet ovat keskimääräistä alempia bibssa jäsenvaltioissa. Asteikon toisessa päässä ovat korkeakoulututkinnon hankbneet naiset, joiden taloudelliseen toimintaan osallistumisaste on keskimääräistä korkeampi bibssa jäsenval tioissa. Kun tarkastellaan ratkaisevaa ikäryhmää, 25 - 64 vuotiaita, voidaan huomata, että koulutusta solla on korostunut vaikutus naisten osallistu misasteeseen. Nuorten, 15-24 -vuotiaiden ibryhmästä nais ten työvoimaan kuulumattomuusaste on merkit tävästi korkeampi (65 prosenttia) kuin miesten (56 prosenttia). Alle 10 prosenttia heistä on rekis teröity työttömibi. Tämän ikäryhmän työvoi maan kuulumattomista 30 - 40 prosenttia on kokopäiväisesti koulutubeen osallistuvia, mutta rekisteröityjen taloudelliseen toimintaan osallis tumattomien nuorten määrä jää silti merkittäväl le tasolle. Suurin osa nuorista, jotka rekiste röidään taloudelliseen toimintaan täysin osallis tumattomiksi, on nuoria naisia. Työttömien alirekisteröintiin liittyvä työttö myyskorvausten ulkopuolelle jääminen saattaa selittää taloudelliseen toimintaan osallistumatto muuden vaihtelua. Joissakin tapaubissa saatetaan tehdä rebsteröimätöntä tai laitonta työtä. On myös todennäköistä, että työmarkkinoiden tai yleissivistävän ja ammatillisen koulutusjärjestel män bnnustamattomuus on johtanut pitkäaikai seen taloudelliseen toimintaan osallistumatto muuteen. Keski-ibisten ryhmässä työvoimaan kuulu- mattomuustasot ovat alhaisempia mutta suku puolierot ovat merkitsevämpiä. On kuitenkin todennäköistä, että jotkut tilas toissa taloudelliseen toimintaan osallistumatto- mibi merbtyistä naisista tekee palbtonta, rekis teröimätöntä tai palkallista laitonta työtä. Tällai sen työn yleisyyttä on mahdotonta arvioida. Naisten, ja usein myös nuorten tekemiä, tunti määrältään vaihtelevia eri pituisia ajanjaboja kes täneet epäsäännölliset työt eivät useinban näy tilastotiedoissa. Lisäbi merkittävä määrä naisia osallistuu palbttomaan yhteisö- ja vapaaehtois työhön, tekee rebsteröimätöntä työtä kotona, perheyritybissä ja laajennetuissa koti- ja yhteisö- tukijärjestelmissä. Nuoret naiset tarttuvat koulutuk sen mahdollisuuksiin Nuorten ikäryhmässä (alle 25 vuotiaat) talou delliseen toimintaan osallistumisaste on pudon nut selvästi, kun osallistuminen koulutubeen on lisääntynyt. Nuorten miesten taloudelliseen toi mintaan osallistumisaste on selvästi pudonnut samalla, kun nuorten naisten seb yleissivistävään ja ammatilliseen koulutubeen osallistumisaste että taloudelliseen toimintaan osallistumisaste ovat nousseet yhtä aikaa. Tämä noususuuntaus on nähtävissä biken ibisten naisten osallistu misasteissa, erityisen selvästi kuitenkin niissä jäsenvaltioissa, joissa osallistumisasteet ovat perinteisesti olleet alhaisia. 28 NAISTEN JA MIESTEN TYÖVOIMAAN KUULUMATTOMUUSIA TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALUSTUMATTOMUUSASTE (%) EUROOPAN UNIONISSA,!*** NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA KUVIO 4 (15-24 VUOTIAAT) KUVIO 5 (50-64 VUOTIAAT) B DK D 6R E F IRL I L NL A P FIN S UK EU12 DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EU12 11 il LÄHDE : EUROSTAT (TVT) HUOM: TYÖVOIMAAN KUULUMATTOMUUS: TYÖTTÖMIEN IA TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALLISTUMATTOMIEN OSUUS TYÖIKÄISESTÄ VÄESTÖSTÄ. NAISET EI TYÖVOIMAAN MIEHET EI TYÖVOIMAAN NAISET EI TALJOIM. MIEHET EI TALJOIM. NAISTEN JA MIESTEN TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALLISTUMISASTE (%) EUROOPAN UNIONISSA, 1994 KUVIO 6 (15-24 VUOTIAAT) KUVIO/ (50-64 VUOTIAAT) 1 ', 1 1 1. ' 1 ' 1 1 ""l 1 1 1 ' " T" ' 1 1 1 DK D GR E F IRL I I NL A P FIN S UK EU15 40 60 LÄHDE: EUROSTAT (TVT) p FIN N NAISET MIEHET 29 NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA Työvoimaan palaavat naiset jolloin poissaolo Pitkäaikainen muodollisilta työmarkkinoilta aikana, taloudessa tapahtuu olennaisia muutoksia ja työttömyys on korkealla, ei ehkä kannusta ilmoittautumaan tai tekee naisille vaikeaksi ilmoittautua uudelleen työnhakijaksi. Erityistaitoja omaavilta ja korkeasti koulutetuilta naisilta siirtyminen työelämään helpommin. tapahtuu Todennäköinen vaihtoehto naisille, joilla ei ole vähäistä ammattipätevyyttä, on ammattitaitoa vaativat palvelualan työt tai vaihtoehtoisesti vastentahtoinen taloudelliseen toimintaan osallistumattomuus, johon yhdistyy mahdollisesti jonkin verran rekisteröimätöntä työtä. vain Talouden rakennemuutobella on kielteinen ikäryhmän vaikutus 50 - 64 vuotiaiden työllisyysasteeseen. Korkea työttömyystaso, johon liittyy korkea irtisanomisaste, on ollut yksi työllisyyden muutoksen piirteistä viimeisten 10 vuoden aikana. Myös varhaiseläkeohjelmat ovat saattaneet kannustaa ikääntyneitä työntekijöitä jättämään ennenaikaisesti. Työmarkkinoille palaamisen vaikeudet ovat työmarkkinat niiden polttavia erityisen ikääntyneiden työntekijöiden keskuudessa, joilla on huonot mahdollisuudet uudelleenkoulutubeen ja jotka työpaikan eivät ole halukkaita mukana. Tässä ikääntyneillä työntekijöillä (sekä miehillä että naisilla) on joitakin yhteisiä ongelmia nopeasti muuttuville työmarkkinoille palaavien naisten kanssa. liikkumaan suhteessa Sukupuolen vaikutus työmarkkina-asemaan Suurin osa (yli 86 prosenttia) Euroopan unionin työllisistä naisista työskentelee jonkun palveluksessa. Hieman alle 10 prosenttia on itsenäisiä ammatinharjoittajia ja noin neljä perheissä. prosenttia työskentelee on Maataloussektorin avainmuuttuja jäsenvaltioiden välisissä eroissa. merkittävyys on tuonut Työmarkkinoiden joustavuuden painottaminen tullessaan epätyypillisen työn kasvun Euroopan unionissa. Tämä suuntaus on ollut erityisen selvä 1980- luvun puolivälistä lähtien. Epätyypillinen työ on ollut kasvulle palvelualoilla, näistä erityisesti sellaisilla aloilla, joissa suuri enemmistö osa-aikatyöntekijöistä tai tilapäistyövoimasta on naisia. Euroopan unionissa 83 prosenttia osa-aikatyöntekijöistä, 70 työllisyyden ominaista KUVIO 8 NAISTEN TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALLISTUMISASTE (%) KUOLUTUSTASON MUKAAN EUROOPAN UNIONISSA, *99$ B DK D GR E F IRL L NL A P ' ' ' ! FIN ! s UK I I EU15 0 20 40 60 80 100 LÄHDE : EUROSTAT (TVT) YLEMPI KESKIASTE ALEMPI KESKIASTE 30 NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA työskentelevistä prosenttia perheissä ja 50 on naisia. tilapäistyöntekijöistä prosenttia Itsenäisistä ammatinharjoittajista vastaavasti 75 prosenttia on miehiä (katso 3 luku). Eniten osa-aikatyötä tehdään Alankomaissa ja joissa 67 Yhdistyneessä kuningaskunnassa, prosenttia ja 44 prosenttia naisista työskentelee osa-aibisesti. Belgiassa, Ranskassa ja Irlannissa tehdään vähemmän osa-aikatyötä; kaikista vähiten osa-aikatyötä tehdään eteläisen Euroopan maissa. Osa-aikatyö on yleisintä naisvaltaisissa ja matalapalkkaisilla aloilla. Osa-aikatyötä tekevillä naisilla on usein määräaikaiset työsopimubet. Tällaisen työmarkkina-asema osuus on myös keskuudessa. kasvussa Työllisistä oli määräaikainen työsopimus vuonna 1995, kun vuonna 1985 vastaava määrä oli 10 prosenttia. Määräaikaisia työsopimuksia tehdään erityisen paljon vähän ja Luxemburgissa ja Belgiassa. naistyöntekijöiden prosentilla Espanjassa erityisen naisista 15 osuus palvelualojen kasvaa työpaikkojen Euroopan unionissa. Tehdasteollisuudessa naisten ja miesten työt ovat perinteisesti jakautuneet selkeästi eri osa-alueille, mikä on yleensä noudattanut työrakenteen sukupuolijakaumaa. Myös palvelualojen kasvu paljastaa sekä uusia että perinteisiä sukupuolirajoja eri ammattien välillä. Merkittävimpiä naisten ammattiryhmiä koko Euroopan unionissa ovat palveluammatit, toimihenkilöammatit, myynnin ammatit sekä akateemiset ja tekniset ammatit. Kaikki nämä kuuluvat palvelualojen ammatteihin ja ainakin puolet näissä ryhmissä työskentelevistä on naisia. ja Naisten määrä vaihtelee akateemisissa toimivien naisten 50 teknisissä ammateissa prosentin palveluammateissa työskentelevien naisten 66 prosentin osuuteen. 84 Miehet hallitsevat muita prosenttia kuljetusalalla työskentelevistä ja työläisistä, 77 prosenttia hallinto- ja johtotehtävissä työskentelevistä sekä 66 prosenttia maataloudessa työskentelevistä on miehiä. ammatteja: osuudesta tuotanto- ja Ammatillinen erottelu Ammatillinen erottelu jatkuu työmarkkinoilla on edelleen korostunutta, vaikka työllisyyden taso ja rakenne Sukupuolijakaumat työmarkkinoilla pysyvät ennallaan, joissakin samalla kun tapauksissa jopa vahvistuvat, muuttuvat. Eteläisten tilastotiedot jäsenvaltioiden paljastavat molempien sukupuolten vahvan aseman maatalouden työpaikoissa, vaikka miehet ammatinharjoittajana toimivat todennäköisemmin naiset. Naiset kuin todennäköisyydellä työskentelevät suuremmalla itsenäisenä KUVIO 9 KORKEAKOULUTUTKINNON SUORITTANEIDEN NAISTEN JA MIESTEN (25-64 VUOTIAAT) TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALLISTUMISASTE^) EUROOPASSA, 1995 100 80 60 40 2 0- i— o B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK N LÄHDE: EUHOSTAT 0"VT) N : NORJA l ii MIEHET NAISET 31 NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA on perheen parissa, esimerkiksi Kreikassa kaksi kolmasosaa maataloudessa toimivista naisista työskentelee perheen parissa (miehistä vain 15 prosenttia). Suurin osa näistä naisista ei saa työstänsä palkkaa. Tilanne on toisenlainen Irlannissa, jossa naisten osuus maatalouden työpaikoissa prosenttia. vain löytyy: yli 40 prosenttia Yhtäläisyyksiäkin maataloudessa irlantilaisista työskentelevistä naisista työskentelee perheen parissa miesten vastaavan osuuden ollessa vain 10 ptosenttia. On rekisteröimätöntä todennäköistä, taloudellista perhetyöntekijöinä harjoitetaan Irlannissa ja kaikissa muissakin maissa, joiden talous perustuu merkittävässä määrin maatalouteen. että toimintaa 10 Naisten työpaikkojen kasvu on keskittynyt kahdelle ammattialueelle: akateemiset ammatit ja toimistotyö. Naisten osuus tuotantotöissä kasvoi niissä maissa, joissa naisten osuus teollisuudessa kasvoi (Portugali, Espanja ja Kreikka). Naisten osuus toimistotyössä on ollut nousussa eteläisissä jäsenvaltioissa samalla, kun naisten osuus akateemisissa ammateissa on noussut eri maissa. Hyvä ammattitaito- ja pätevyystaso ovat avanneet toimiville joillekin akateemisissa ammateissa naisille uusia mahdollisuuksia mutta hallinto- ja johtotehtävät ovat edelleenkin miesvaltaisia. Julkisen sektorin työpaikat antavat naisille eniten mahdollisuuksia akateemiseen työhön, vaikka löytyy myös tehtäviä sukupuolikohtaisia julkiselta sektorilta. Esimerkiksi opetusalan ammatit ovat suurelta osin naisvaltaisia bikissa valtioissa, joista Italiassa ja Portugalissa näissä ammateissa toimivista jopa 70 prosenttia on naisia. Kasvu palvelualoilla jatkuu yhä Naisten työllisyyden osalta palvelualat ovat tärkein ja eniten kasvava osa-alue Euroopan unionissa. Sitä mukaa kun naisten osuus työllisistä viime vuosikymmenen aikana on kasvanut bikballa yhteisössä, naisten työpaikat keskittyneet ovat voimakkaammin palvelualoille. Työpaikkojen väheneminen maataloudessa samalla, kun työpaikkojen määrä tehdasteollisuudessa on lisääntynyt vain vähän, että kasvava määrä on turvautunut palkkatyöhön pyrkiviä naisia on tarjoamiin palvelualojen enemmän mahdollisuuksiin. Yli 70 prosenttia naisten työpaikoista on palvelualoilla. Vaihtelua tässä esiintyy Kreikan hieman yli 50 prosentista lähes 90 Luxemburgin prosenttiin. Naiset tekevät lähes puolet kaikista palvelualan töistä Euroopan unionissa, vaikkakin jäsenvaltioiden välillä esiintyy huomattavia ja Alankomaiden johtanut siihen, NAISTEN JAMIESTÉN TYoTOMYYSASTE (%) E U f ^ PM MNfONISSA, 19^5 [NAISET MIEHET 100 80 60 40 B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EU LÄHDE : EUROSTAT (JVC) 32 vaihteluita. Kreikassa naisten osuus palvelualojen työpaikoista on hieman yli kolmannes, kun taas Tanskassa palvelualojen työpaikoista on yli puolet. naisten osuus Kaikista ammattiryhmistä osa-aikatyötä tehdään eniten palvelualoilla. Lähes kolmannes Euroopan unionin palvelualan töissä toimivista naisista joissakin työskentelee osa-aikaisesti, maissa naisten osuus on vieläkin suurempi. Esimerkiksi Alankomaissa kaikista palvelualojen työpaikoista 68 prosenttia on naisten osa-aikaisia työpaikkoja. Kaikissa naisvaltaisissa töissä osa- aikatyön osuus ei kuitenkaan ole näin korkea. työpaikkojen osa-aikaisten Toimistotyöstä prosentuaalinen osuus (28 prosenttia) on paljon pienempi, vaikka toimistotyötä tekevät ovatkin kaikista ammattiryhmistä naisvaltaisin ryhmä. ovat työpaikat Naisten työllisyyden rakenteen muuttuminen heijastelee Euroopan unionissa tapahtuvaa laaja- alaisempaa työllisyyden rakenteen uudistumista. Maatalouden vähentyneet enemmän tai vähemmän yhtäjaksoisesti 1970- luvun alusta lähtien. Viimeisten 10 vuoden aikana naisten työllisyys maataloudessa on pudonnut selkeimmin Suomessa, Espanjassa ja Portugalissa. Mutta niissä talouksissa, joissa ollut työntekijöistä maatalouden keskimääräistä enemmän naisia, esimerkiksi maatalouden eteläisissä jäsenvaltioissa, on NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA Työssäkäyvistä työpaikkojen vähenemisen vaikutukset ovat olleet naisista merkittävimpiä. esimerkibi Kreikassa joka neljäs, Portugalissa joka kahdeksas ja Espanjassa ja Italiassa joka neljästoista on maatalouden palveluksessa. Kreikassa ja Portugalissa maataloudella on ollut suurempi merkitys naisten kuin miesten työllistäjänä. Espanjassa ja Irlannissa maatalous taas on ollut merkittävämpi miesten kuin naisten työllistäjänä. teollisuudessa ja valtioissa on Viimeaikaiset muutokset naisten työskentelyssä teollisuudessa osoittavat jäsenvaltioiden välillä vastakkaisia olevan vaihteluja suuria naisten suuntauksia. Monissa työskentely lisääntynyt viimeisten kymmenen vuoden aikana. Näin on tapahtunut erityisesti Espanjassa, Irlannissa, Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Alankomaissa ja Portugalissa. Selkeimmin lisääntymistä on tapahtunut (yli 20 prosenttia) Sabassa, Irlannissa ja Alankomaissa. Joissakin maissa, kuten Ranskassa ja Italiassa, teollisuudessa työskentely on vähentynyt. Teollisuuden osuus naisten työpaikoista on kasvanut niissä jäsenvaltioissa, joissa teollisuuden osuus naisten työpaikoista on ollut keskimääräistä joissa teollisuustyöpaikkoja on ollut suhteellisen paljon. Kasvua on tapahtunut myös sekä niissä valtioissa, toimintaan joissa taloudelliseen alhaisempi naisten ja KUVIO ii TYÖLLISTETYT NAISET TYÖMARKKINA-ASEMAN MUKAAN (%) EUROOPAN UNIONISSA, 1995 100 80 6 0- - — - - 40 20 0 1 - 1 B DK D GR E 1 1 1 1 F 1 IRL 1 I 1 1 1 1 1 1 1J L NL A P FIN S UK EU LÄHDE : EUROSTAT (TVT) ITSEN. AMM. HARI. TYÖNTEKIJÄ PERHETYÖNETKIJÄT 33 NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA on ollut osallistumisaste keskimääräistä korkeampi, että niissä valtioissa, joissa naisten taloudelliseen toimintaan osallistumisaste on ollut keskimääräistä alhaisempi. Valitut ammattiryhmät valtioiden eroja Eniten välillä 29 prosenttia on käsiteollisuuden ammateissa, jotka Portugalissa naisista mutta työllistävät Luxemburgissa vain neljä prosenttia. Myös Irlannissa, Italiassa ja Kreikassa bsiteollisuuden ammateissa toimivista on naisia suhteellisen paljon (yli 15 prosenttia). Useimmissa valtioissa lain ja hallinnon ammateissa toimivien naisten osuus on suunnilleen sama, 20 - 30 prosenttia, lukuun ottamatta Italiaa, jossa naisten osuus on erityisen alhainen, 15 prosenttia. Sukupuolten välisessä palkkakuilussa vain vähän muutosta Siitä huolimatta, että naisia on palkkatyössä Euroopan unionissa nykyään paljon enemmän kuin kymmenen vuotta sitten, sukupuolten välisissä palkkaeroissa on tapahtunut vain vähäisiä muutoksia eri valtioissa. Eurostatin varsin tuottamien yhtenäistettyjen mutta kuin vastaavissa rajallisten tilastotietojen mukaan eurooppalaiset naiset ansaitsevat keskimäärin 20 prosenttia vähemmän tehtävissä työskentelevät miehet. Vaikka naisten osuus suhteellisen hyvin palkatuissa hallinto- ja johtotehtävissä sekä teknisen alan tehtävissä on kasvanut, suuri osa lisääntyvästä naistyövoimasta tilapäisissä työskentelee matalapalkkaisissa, palvelualojen syystä naisten keskimääräinen palkkataso on pysynyt alhaisena ja naisten ja miesten väliset tuloerot ennallaan. töissä. Tästä on palkkaeroja jäsenvaltioissa välisiä eriasteisia Kaikissa sukupuolten sekä tehdasteollisuudessa että palvelualoilla. Niistä näkyy naisten ja miesten epätasa-arvoinen asema työmarkkinoilla. Kaikkialla Euroopan unionissa ruumiillista työtä tekevät naiset ansaitsevat 65 - 90 prosenttia miesten keskimääräisestä palkasta. Sukupuolten väliset palkkaerot ovat pienimmät Ruotsissa, Suomessa ja Tanskassa ja suurimmat Itävallassa, ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sukupuolten väliset palkkaerot ovat suurimmat muiden kuin ruumiillisen työn tekijöiden keskuudessa (joista tietoja ei ole yhtä paljon saatavissa). Luxemburgissa Irlannissa, Naisten keskittyminen matalapalkkaisiin töihin erottelu työmarkkinoilla ovat kaksi tätkcintä tekijää, jotka vaikuttavat sukupuolten välistc-n palkkaerojen ammatillinen sekä KUVIO 12 MAATLOUDEN ALAN TYÖLLISET NAISET IA MIEHET TYÖMARKKINA-ASEMAN MUKAAN {%) EUROOPAN UNIONISSA, 1995 NAISET MIEHET YHT. 100 80 60 40 20 ITSEN, AMM. HARJ. TYÖNTEKIJÄT PERHETYÖNETKIJÄT LÄHDE : EUROSTAT fJVT) 34 säilymiseen koko Euroopan unionissa. Naiset saavat kaksi tai kolme kertaa todennäköisemmin pientä palkkaa kuin miehet. Kokopäiväisesti työskentelevistä naisista 20 - 40 prosenttia on luokiteltu matalapalkkaisiksi eri jäsenvaltioissa. Tebtiili- ja vaateteollisuus, pankkitoiminta ja vähittäismyynti ovat kaikki esimerkkejä aloista, jotka työllistävät merkittävästi naisia mutta joissa naiset ansaitsevat keskimäärin vain 63 prosenttia siitä, mitä miehet ansaitsevat. Naisten matalapalkbisuuden yleisyys johtuu siitä, että naiset keskittyvät matalapalkkaisiin töihin ja että palkkataso on monissa valtioissa alhainen. Niissä jäsenvaltioissa, joissa on säädetty velvoittavia suojelukeinoja, kuten esimerkiksi vähimmäispalkka, naisten ja miesten väliset palkkaerot ovat yleensä pienimpiä (esimerkiksi Ruotsi, Ranska ja Italia). Niissä valtioissa, joissa suojelukeinoja ei ole, palkkaerot ovat yleensä Yhdistynyt (esimerkiksi suurempia kuningaskuntaa ja Irlanti). Muitakin merkittäviä tekijöitä on, kuten palkkaneuvottelujärjestelmien ja palkkarakenteiden luonne, samapalkkaisuutta koskevien politiikkojen ja eri lainsäädännöllisten ia hallinnollisten rakenteiden toteuttaminen. NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA Päätelmät Työmarkkinoiden sukupuolirajat heijastuvat naisten työelämään osallistumisen tasoon, siihen, millainen vaikutus on iän ja äitiyden kaltaisilla tekijöillä, ja siihen, millaisia töitä naiset tekevät. taloudelliseen toimintaan Naisten osallistumisaste huomattavasti vaihtelee enemmän koko eliniän ajan kuin miesten osallistumisaste. Taloudellisen toiminnan, perhe- elämän ja sosiaalisten tehtävien yhdistäminen on enemmän tai vähemmän ominaista naisten tilanteelle kaikissa jäsenvaltioissa. Tästä syystä muodot naisten ovat ja epätasaisempia kuin epäsäännöllisempiä miesten. työllisyyden Viimeaikaiset työllisyyssuuntaubet osoittavat muodollisilla työmarkkinoilla olevien naisten osuuden olevan jatkuvasti kasvussa ja miesten osuuden laskussa. Vaikka Euroopan unionin väestö kokonaisuudessaan vanhenee, työvoima on keskittynyt entistä suppeampaan ikäryhmään; nuorimmat ja vanhimmat 60 - 65 -vuotiaita. Se, että työllisyys ei ole kasvanut ja työpaikat ovat vähentyneet, on teollisuuden vaikuttanut kielteisesti miesten työllisyyteen, kun taas lisääntyneet palvelualojen työpaikat ovat työmahdollisuuksia. tuoneet työntekijät ovat 25-vuotiaita ja että maatalouden naisille lisää KUVIO 13 NAISTEN OSUUS (%} AMMATTIRYHMISSÄ EUROOPAN UNIONISSA, 1995 LAIN IA HALLINNON AMMATIT TOIMIHENKILÖT PALVELUAMMATIT KÄSITEOLLISUUDEN AMMATIT 100 80 60 AO i 20 B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EU12 LÄHDE: EUROSTAT (TVT) 35 NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA suuri osuus viimeaikaisesta Suhteettoman työpaikkojen lisääntymisestä on johtunut osa- aikatyön lisääntymisestä, josta melkoinen osa tapahtunut palvelualoilla. Osa-aikatyötä tekevät suurimmabi osaksi naiset. ^ EUROOPAN UNIONIN TYÖLLISYYSSTRATEGIA JA KANSALLISET MONIVUOTISET OHJELMAT Euroopan unionin työllisyysstrategia Työttömyys on unionin ja sen jäsenvaKoMen kohtaamista haasteista merkittävin. Vii n vuosina on siirrytty kohti eurooppalaisia työllisyysstrategiaa. Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessaan (joulukuu 1994) käynnistämä menettely on antanut mahdollisuuden vahvistaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä tässä ?. <h. sa. Tätä lähestymistapaa lujittaabeen puheenjuhtci, teki koskevaksi luottamussopimukseksi. ehdotuksen työllisyyttä Jäsenvaltioiden monivuotiset ohjelmat Essenissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita saattamaan sen antamat yksittäisiä politiikkoja koskevat suositukset osaksi monivuotista ohjelmaa, jossa otetaan huomioon ja valtion erityispiirteet sekä taloudellinen KUVIO i$ P A t K K A Sm RUUMHIUSTA TYÖTÄ TEKEVIEN NAISTEN KESKTFUNTIPAlKKOjEN PROSENTUAALINEN OSUUS MIESTEN TUNTIPALKOISTA EUROOPAN UNIONISSA, 1990-1994 1994 1990 100 80 60 J 40 20 0 LÄHDE : EUROSTAT- YHDENMUKAISTETUT PALKKATILASTOT B DK D GR E F IRL NL A FIN UK HUOMAUTUKSET: RANSKAN TIEDOT VUODELTA 1991, UJXEMBURGIN TIEDOT VUODELTA 1989, ITÄVALLAN, SUOMEN JA RUOTSIN TIEDOT VUODELTA 1993. 36 NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA TALOUDELLISEEN TOIMINTA EUROOPAN UNIONISSA, 199s TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALLISTUMISASTE 100 80 60 40 2 0 _ |_ B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EU S UK EU15 NAISTEN TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALLISTUMISASTE 100 80 60 40 20 _ 0_. B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EU15 MIESTEN TALOUDELLISEEN TOIMINTAAN OSALLISTUMISASTE 100 80 60 _ 40 _ ! !_ 20 0. B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EU15 LÄHDE : EUROSTAT (TVT) 15-19 20-24 55-59 I II 60-64 37 NAISET JA MIEHET MUUT TUVASSA TALOUDESSA ESSENISSÄ SOVITUT ENSISIJAISET TAVOITTEET Koska työttömyydellä on ollut niin laajat seuraubet Euroopassa, pidettiin tarpeellisena laatia kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskeva valkoinen kirja1, joka sisältää ehdotuksia toimenpitcibi työttömyyden torjuntaan. Kyseisen valkoisen brjan ehdotusten perusteella jäsenvaltioiden hallitusten ja valtionpäämiehet sopivat Eurooppa-neuvoston kokouksessa joulukuussa 1994 toimenpiteistä, joita toteutettaisiin viidellä tärkeällä osa-alueella työllisyystilanteen parantamisebi. ESSENISSÄ SOVITUT VIISI ENSISIJAISTA TAVOITETTA:2 •Työvoiman työllisyysmahdollisuuksien parantaminen edistämällä ammatilliseen koulutukseen sijoittamista. Ammatillisen pätevyyden hankkimisella on olennainen merkitys, erityisesti nuorille. Mahdollisimman monien ihmisten on saatava perus- ja jatkokoulutusta, joka antaa mahdollisuuden sopeutua koko eliniän kestävän oppimisen avulla teknologisen kehityben mukanaan tuomiin muutoksiin ja siten vähentää työpaikan menettämisen vaaraa. •Kasvun työllistävän vaikutuksen lisääminen erityisesti seuraavien avulla: - työn joustavampi järjestäminen siten, että se tyydyttää sekä työntebjän toiveet että kilpailukyvyn vaatimubet; - palkkapolitiikka, joka kannustaa työllistäviin investointeihin ja joka nykyisessä tilanteessa edellyttää tuottavuuden lisääntymisen alittavia maltillisia palkkasopimuksia; - uusia vaatimuksia vastaavien työpaikkojen luomiseksi tehtyjen aloitteiden edistäminen erityisesti alueellisella ja paikallisella tasolla esimerkiksi ympäristön ja yhteiskunnallisten palvelujen aloilla. •Välillisten työvoimakustannusten alentaminen niin paljon, että. voidaan varmistua niillä olevan selvästi vaikutusta työvoiman palkkakustannubiin. Tämä voidaan ratkaista vain talouden alojen, ammattiliittojen ja poliittisten tahojen yhteisillä ponnisteluilla. •Työmarkkinapolitiikan tehokkuuden lisääminen: työllisyyspolitiikan tehokkuutta on lisättävä välttämällä työhalukkuudelle haitallisia käytäntöjä ja siirtymällä passiivisesta aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan. Yksilöitä on edelleen kannustettava etsimään ty'ôt'à yleisiltä työmarkkinoilta. Tämä on otettava huomioon erityisesti silloin, kun päätetään tulotukea koskevista toimenpiteistä. •Työttömyydestä erityisesti kärsiviä ryhmiä koskevien toimenpiteiden vahvistaminen. Erityisiä ponnisteluja tarvitaan nuorten auttamiseksi. Erityisesti sellaisia koulunsa lopettaneita nuoria, joilla ei käytännössä ole minkäänlaista ammattipätevyyttä, on autettava tarjoamalla heille työtä tai koulutusta. Pitkäaikaistyöttömyyden torjunnan on saatava merkittävä asema työmarkbnapolitiibssa. Tarvitaan erilaisia työmarkkinapoliittisia toimenpiteitä, joiden on sovelluttava hyvin erilaisille pitkäaikaistyöttömien ryhmille ja vastattava niiden vaatimuksia. Erityistä huomiota on kiinnitettävä työttömien naisten ja ikääntyneiden työttömien vaikeaan tilanteeseen. Euroopan komissio, virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1994 ISBN 92-826-7423-1. Euroopan ncuvosron kokous 9. Ja K), joulukuina 1994 Essenissä, SN 300/64. 38 työ- tilanne. Se pyysi yhteiskunnallinen ja sosiaaliasioita käsittelevää neuvostoa, talous- ja raha-asioita käsittelevää neuvostoa ja komissiota seuraamaan tarkasti työllisyyden suuntauksia, jäsenvaltioiden työllisyyttä koskevia politiikkoja ja antamaan Eurooppa-neuvostolle vuosittain kertomuksen työllisyysmarkkinoilla tapahtuneesta kehityksestä. Neuvosto ja komissio valmistelivat yhtenäisen joka työllisyyttä annettiin Madridissa kokoontuneelle Eurooppa- neuvostolle joulukuussa 1995. kertomuksen, koskevan on Nämä Kukin jäsenvaltio ja yhteiset suunnitellut monivuotisen työllisyysohjelman, johon on se on tavoitteiden sisällyttänyt Essenin ensisijaisten toteuttamansa mukaisesti kehittämänsä ponnistelut politiikat. erityisen työttömyyden siinä mielessä, että näin eri kiinnostavia valtioiden tavoitteet tunnistamat ensisijaiset voidaan erotella toisistaan ja näiden ensisijaisten voidaan tavoitteiden kansallisia ymmärtää paremmin. torjumiseksi tulkintoja ovat Naisten miesten kehittäminen ohjelmakierroksella yhtäläisten ja tällä mahdollisuuksien ollut ensimmäisellä keskeisenä teemana vaan painopiste oli selkeästi työttömyyden torjunnassa. ei Jotkut valtiot eivät ole käsitelleet yhtäläisten mahdollisuuksien aihetta, vaikka niillä on tällä alalla aktiivisia politiikkoja, joihin olisi helppo viitata. Tämä koskee Ranskan, Belgian, Tanskan ja Suomen ohjelmia. politiikkoihin: Seitsemän valtiota viittaa naisten eduksi Kreikka, suunnattuihin Luxemburg, kuningaskunta, Alankomaat, Espanja ja Saksa. Italian ohjelman tasa- johdannossa painotetaan voimakkaasti arvoa. Yhdistynyt Osa jäsenvaltioista Irlanti, Portugali, Itävalta ja Ruotsi käsittelee naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuubien asiaa ehdotustensa eri osissa. Itävallan ja Ruotsin pitkän aikavälin ehdotukset eroavat selkeästi muista siinä, että niissä osoitetaan muita aktiivisempaa huolestumista yhtäläisistä mahdollisuuksista. Ruotsin ohjelman seuraava julkilausuma: johdannossa esitetään Naisten kolmen työmarkkinatilanne on viimeisen vuosikymmenen aikana parantunut Ruotsissa ja tullut tasa-arvoiscmmabi miesten tilanteen kanssa. Erityisesti naisten osuus työvoimasta taloudelliseen ja osallistuminen toimintaan on lisääntynyt. Vaikka naisten osuus laski merkittävästi 1990-luvun alussa, se on NAISET" IA MIEHET" MUUTTUVASSA TALOUDESSA TYÖLLISYYTTÄ EUROOPPAAN KOSKEVA LUOTTAMUSSOPIMUS Työllisyyttä Eurooppaan koskeva luottamussopimus esitettiin Firenzessä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle kesäkuussa 1996. Sopimuksen tavoitteena on saada kaikki toimijat täysin jotta voidaan hyödyntää mukaan kattavaan strategiaan, ja yhdistää paremmin eurooppalaista kerrannaisvaikutusta työttömyyden torjunta keskipitkän ja pitkän ajan pyrkimyksiin. Työllisyysjärjestelmien osalta komission ehdotuksissa viitataan erityisesti seuraaviin: Kansallisten työhallintojärjestelmien uudistaminen (jäsenvaltiot) perustamistukimenettelyjen yhteen palkbamis- yksinkertaistaminen: toimipisteeseen ja uudelleentyöllistämiskupongit keskittäminen ja yrityksen toimintojen - henkilökohtainen tuki työnhakijoille työvoimapalveluissa Paikallisten (komissio, jäsenvaltiot, paikallisviranomaiset) - työllisyysjärjestelmien hajauttaminen saaminen mukaan toimijoiden toimintaan - paikallisten kehittämis- ja työllistämisaloitteiden edistäminen Nuorten työkelpoisuus - työmarkkinaosapuolten yhteinen aloite nuorten saattamiseksi työmarkkinoille (työmarkkinaosapuolet) - Youthstart- ja Leonardo-ohjelmaan perustuvan kehittäminen (komissio, jäsenvaltiot) Välittömän ja johdonmukaisuuden parantaminen järjestelmän korvaavien verotuksen tulojen - keskustelu ja yleinen sosiaalisen suojelun tulevaisuutta koskeva politiikka (toimielimet, jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet) Lisäbi komission ehdotuksissa viitataan koskeviin tärkeisiin hankkeisiin: tulevaisuutta työn Työn järjestämisen uudet muodot - työmarkkinaosapuolten sitoutuminen joustavuutta koskevan laatimiseen (työmarkkinaosapuolet) eurooppalaisen työn järjestämistä ja sopimuskehyksen - työn järjestämistä ja työaikoja koskeva rakentava keskustelu (toimielimet) - tietoyhteiskunnan sosiaalisia ja yhteiskunnallisia näkökohtia koskeva vihreä kirja (komissio) Koulutus - avain työllisyyteen - koko eliniän kestävää ammattitaidon vahvistamista ja sen mahdolliseksi tekemistä koskeva ehdotus - ammattitaidon saantimahdollisuuksia koskevan viitekehyksen toimesta kehittäminen (työmarkkinaosapuolet) työmarkkinaosapuolten - oppimista tietoyhteiskunnassa koskeva toimintasuunnitelma (komissio) - Erasmus-harjoittelujärjestelmän kehittäminen (komissio) eurooppalaisen oppisopimusjärjestelmän kehittäminen (komissio, neuvosto työmarkkinaosapuolet). 39 TAULUKKO 2: YHÄLÄISIÄ MAHDOLLISUUKSIA KOSKEVAT TOIMEN PITEET MONIVUOTSISSA OHJELMISSA Valtio Ensisijainen tavoite I - koulutus Ensisijainen tavoite II - työllisyys/kasvu Belgia Tanska Ranska Suomi Irlanti Kreikka Luxemburg Alankomaat Yhdistynyt kunningaskunnta Espaja Saksa Italia Portugali Itävalta Ruotsi - Naisia oppisopimuskoulutukseen kannustavat toimenpiteet - työelämään palaavat naiset - tasa-arvon edistäminen - työelämään palaavien naisten kouluttaminen toimistoteknoiogian käyttöön i | - toimenpiteet vanhempien auttamiseksi; i äitiysloma, joustava osa-aikatyö i 1 | - : - osa-aikatyöhö liittyä alhainen tulotaso ] - osa-aikatyön vaikutus eläkkeisiin 1 tulor j - miesten ja naisten välisten tuloerojen pienentäminen työaika: - naisyrittäjille tarkoitettuja lainoja i - naisille suunnatut erityistoimenpiteet - sopiva aikataulu ja paikka j ! ! - tärkeä asema sukupuolten välisen erottelun poistamisessa työmarkkinoilta - julkinen sektori: naisten ammattitaidon kehiträmisen ohjelma ^Sïïî™ välilliset kustannukset Ensisijainen tavoite IV - aktiiviset politiikat Ensisijainen tavoite V - kohderyhmät - '. I - i ! ; ! ; | i i ! | f j j -arxuahat2700rATjpaikaniuonTiseksi Ikävuotiaille naisille - työelämään palaavat naiset naisten aseman edistävä ministeriö - hoitotehtävien ja palkkatyön yhdistäminen - naisten aseman parantaminen yrityksissä - naisten osallistuminen tekniseen koulutukseen ja teknisiin ammatteihin - joustavat työmuodot - työelämään palaavien naisten koulutus - yksinhuoltajat - yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva lainäädäntö - kokopäiväistä, osa-aikaista ja tilapäistä työtä tekevien naisten aseman edistäminen - työhönpalaamistuet ja miesvaltaisten ammattien valintaa edistävät tuet - työllisyyden edistämistä koskeva laki / naisia on tuettava heidän työttömistä edustamansa osuuden mukaisesti - Euroopan sosiaalirahastojen tavoite III - koulutus - kannustimet: naisten palkkaamisesta ammattiin, jossa he ovat aliedustettuina, maksettavan summan lisääminen 20%:lla - paikalliset kehittämisaloitteet - ammatilliseen koulutukseen liittyvät toimenpiteet - joustavaan koulutukseen liittyvät toimenpiteet - ammattipätevyyttä edellyttävät osa-aikaiset työpaikat - tuki naisille, joilla on vastuullaan hoitotehtäviä - naisten tvtidärnästä poissaolojaksojen vähentäminen tuloerojen pienentämiseksi - vhtäläisä mahdollisuuksia koskevat lianl<kret naisten tûxntrkkjnaaaiiiden Liajennimistksi edelleen hyvin korkealla tasolla muihin valtioihin ja miesten verrattuna. Vuonna 1994 naisten taloudelliseen toimintaan osallistumisasteiden eto oli vain 1,5 prosenttia. Tätä suuntausta on tuettu tarkoitubellisilla poliittisilla toimilla, kuten aktiiviset työmarkkinapolitiibt, bttavat päivähoitopalvelut, edulliset vanhempainvakuutubet ja aviopuolisoiden erillinen verotus. Työvoiman työllisyysmahdollisuuksien paran ta m in en edistämällä ammatilliseen sijoittamista koulutukseen joihin Kaikki jäsenvaltiot mainitsevat useita sisältyy koulutusohjelmia, työpaikkakoulutusta sekä jatkuvaa yleissivistävää koulutusta. Ohjelmat on usein suunnattu nuorille. Yksikään valtio ei tee eroa nuorten naisten ja nuorten miesten välille, vaikka naisilla on erityisongelmia, joita varten pitäisi olla erityisiä politiikkoja. Itävalta ja Irlanti ovat ainoita maita, jotka soveltavat sukupuolinäkökohtia ammatilliseen koulutukseen Itävallan ohjelmassa todetaan, että: liittyviin ohjelmiin. Työllisyyskoulutuksella on seuraavat päätavoitteet: kannustaa työvoiman korkean ammattitaidon työhön, toimihenkilöammatteihin ja ei-ruumiilliseen työhön (erityisesti naiset) siirtymistä tietyille kohderyhmille suunnatut toimenpiteet pitkäaikaistyöttömät, vanhukset, (naiset, vammaiset) toimia Lisäksi tarvitaan sellaisten koulutusmahdollisuubien luomisebi, joihin pääsy voidaan hoitaa tyydyttävällä tavalla (aibtaulun ja sijainnin Lannalta btsottuna). Irlannissa ammatilliseen koulutubeen sijoittamista koskevaan ohjelmaan sisältyy erityisiä aloitteita, joilla tuetaan oppisopimuskoulutubeen osallistumisen lisäämistä. Ohjelmassa käsitellään myös työelämän palaavia naisia ja erityisten tasa- arvotoimenpiteiden edistämistä. naisten Kasvun työllistävän vaikutuksen lisääminen Tällä osa-alueella kaksi lähestymistapaa, Yhdistyneen kuningaskunnan lähestymistapa ja Luxemburgin lähestymistapa. nähtävissä on NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA työpaikkojen tarpeettomat esteet. hieman lähestymistapa Luxemburgin varovaisempi ja siinä ei sekoiteta joustavuutta ja sääntelyn purkamista. Luxemburgin lähestymistapa esitetään seuraavasti: luomisen on Joustavuuden käsitettä ei pidä byttää tekosyynä sosiaalisen suojelun kyseenalaistamiseen. Hallitus ei kuitenkaan vastusta liittojen ja johdon sopimubia aloilla, joilla liitot ja johto sopivat joustotekijöistä sen heikentämättä sosiaalista suojelua3. Itävallan ohjelmasta löytyy samat varaubet ja siinä todetaan, että Itävallassa saatujen kokemusten perusteella voidaan sanoa, että työajan joustavuuden lisäämiseen tähtäävien toimenpiteiden työllistävä vaikutus on epävarmaa, koska työntekijöiden joustava palkbaminen saattaa vähentää muiden työntekijöiden työmahdollisuubia. Itävallassa bynnissä olevan keskustelun, j ob koskee valintamahdollisuubien laajentamista j ob työaikalainsäädännössä, tapauksessa tasapainotettava työntekijän ja työnantajan etuja. on Joustavammat työjärjestelyt Työaikaa koskevat politiikat vaihtelevat vain vähän valtiosta toiseen. Politiikat perustuvat osa- aikatyön kehittämisen tarpeeseen. Jotkut valtiot mainitsevat mahdollisina strategioina asteittaisen varhaiseläkkeelle ylityöajan siirtymisen vähentämisen. Työpäivän lyhentämisen osalta politiikat eivät ole niin selvästi yhdenmukaisia. Belgian ja Ranskan ohjelmat sisältävät joitakin työn jakamista koskevia aloitteita. ja Espanjassa, esimerkiksi Useissa valtioissa ollaan käynnistämässä osa- aikatyötä koskevan sääntelyn purkamista. Näin tapahtuu jossa markkinoiden joustavuuden lisäämisebi tehdyssä huomattavia toteutettiin uudistuksessa muutostoimenpiteitä osa-aibsopimubiin niiden käytön edistämiseksi. Tällaisia muutoksia olivat esimerkiksi työpäivän joustavuuden lisääminen, sosiaaliturvan sellaisessa toiminnassa, jossa tuntimäärä ei ole yli 12 tuntia viikossa tai 48 tuntia kuukaudessa. alentaminen Itävalta haluaa painottaa erityisesti riskejä, joille osa-aikatyöhön sitoutuvat työntekijät altistuvat. Itävallan näkökulma on se, että vaikb lisäbnnustus saattaa johtaa työttömyyden tilastolliseen vähenemiseen, töiden tapahtuu lisääntymisen ansiosta, joista saatavat tulot eivät riitä elämiseen. Itävallassa tehtyyn eläkeuudistukseen liittyvässä työvoimalainsäädännössä esiteltiin osa- jotta aikatyöntekijöiden pakollinen sellaisten turva, se Yhdistyneen ohjelmassa painotetaan lähestymistapaa, jossa halutaan poistaa kuningaskunnan 'Avis du comité de coordination tripartie 8. maaliskuuta 1994. 41 NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA UUDET TYÖLLISYYSMAHDOLLISUU taata voidaan työntekijöiden kanssa. tasa-arvoisuus kokopäiväisten DET Komissio antoi vuonna 1995 paikallisten kehittämis- ja työllisyysaloitteiden kannustamiseen liittyvää strategiaa (Strategy for Encouraging Local Development and emp loyment Initatives, LEI)4 koskevan tiedonannon. Tiedonannossa lueteltiin 17 työllisyyden alaa, joiden kehittämiseen liittyy näiden kysymybien käsittelemiseen perustetun työryhmän tutbmia tilapäisiä tekijöitä. Tär keimmät alat ovat: Luxemburgissa Työllistäviin in vestointeihin palkkapolitiikka kannustava ei ole ehdotettu yleisiä toimenpiteitä. Luxemburgissa luotetaan siihen, että liitot ja yritysten johto rajoittavat palkkoja tarpeellisena. siltä osin kuin sitä pidetään Yhdistyneessä kuningaskunnassa kehitellään keskitettyjen poistamista palkkaratkaisujen koskevia ajatuksia sekä sitä ajatusta, että palkkatason tulee olla riippuvainen taloudellisesta tilanteesta. • Kotipalvelut Ruotsinsa on • Lastenhoito • Uudet tieto- ja viestintäteknologiat • Avun tarjoaminen ongelmanuorille, jotka on sopeutettava yhteiskuntaan uudelleen • Asumisen parantaminen • Turvallisuus •Paikallinen julkinen liikenne • foupunkiympäristön uudelleen kehittäminen • Paikalliset liikeyritykset • Matkailu • Audiovisuaaliset tekniikat • Kulttuuriperintö • Paikalliskulttuurin kehittäminen • Jätehuolto • Vesihuolto • Viheralueiden suojelu ja hoito « Saastumisen sääntely ja valvonta sekä siihen liittyvät välineet toteutettu uusien yritysten joihin toimenpiteitä, tarkoitettuja toimintaa helpottavia sisältyy erityisiii naisyrittäjille lainoja. Aloitteiden Aloitteiden edistäm in en ehdotuksissa edistämistä on käsitelty vähän, lukuun ottamatta Belgian ja Ranskan ehdotuksia, joissa on asiaan liittyviä määräyksiä. Luxemburgissa on työryhmä, joka tutkii etätyön ja kotona työskentelyn mahdollisia vaikutubia työpaikkojen luomiseen sekä näiden kielteisiä sosiaalisia näkökohtia. suojelun, edellä mainituilla Saksassa on toteutettu monia toimenpiteitä työllisyysaloitteiden edistämiseksi paikallisten ympäristön yhteiskunnallisten palvelujen sekä lasten ja nuorten hyvinvointiin tähtäävän toiminnan aloilla. Tammikuusta 1993 lähtien on ollut mahdollista tukea työttömien työllistämistä aloilla kiinteämääräisenä maksettavan palkkatuen avulla uusissa osavaltioissa lämmiktnista 1995 alkaen kyseistä toimenpidettä on voitu työttömiin. soveltaa myös Saksan Tanskassa työllistämään vanhusten, sairaiden ja pienten lasten hoidon suojelutoiminnan aloilla Irlannissa parantamistoimien vaaditaan paikallisten aloitteiden kehittämistä. yhteydessä. liittyvien länsiosan tullaan sekä ympäristön työttömiä (Landet), työhön Suomen ja Ruotsin ohjelmissa pääasiallisena huolena on ympäristön suojelu ja hoito, eikä niissä viitata erityisesti työpaikkojen luomiseen. Muissa maissa tähän osa-alueeseen luetaan yritysten perustamisen tukeminen, vapaa ammatin harjoittaminen ja itsenäinen ammatin harjoittaminen. «EYVLN:oC 265, 12. 10. 1995. 9mmm$i9SM8«ss&& 42 NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA MADRIDIN KAUPUNKI - ESPANJA KAUPUNGIT YHDISTÄVÄT NAISTEN VOIMAT sopeutumista liittyvän hankkeen Naisilla on suuria vaikeuksia saada työtä Espanjan kaltaisessa valtiossa, jossa työttömyysluvut lyövät kaikki ennätykset. Useita Madridin alueen kaupunkeja on yhdessä aloittanut naisten työllisyyteen 'Red Local' (paikallinen verkko). Hankkeen tarkoitubena on tukea alueen naisten ammatillista eri kumppanuusbupunkien tarpeisiin mukautetun koulutuspolitiikan avulla. Hankkeessa mukana olevat kaupungit ovat Arganda del Rey, Rivas Vaciamadrid, San Fernando de Henares, Très Cantos sekä La MISCAM, joka on Madridin alueen kaakkoisosan paikallisten viranomaisten yhteenliittymä. Red Local -hanketta tuetaan EMPLOYMENT-NOW -aloitteella. Ybi hankkeen piirteistä on se, että sen avulla halutaan päästä mahdollisimman lähelle alueen naisia. Ensimmäisessä vaiheessa käynnistettiin sosiologinen tutkimus, jonka tarkoitubena on analysoida tilanne bupunkikohtaisesti ja selvittää palkkatyön saannin esteet. Lisäbi jokaiselle paibllishallinnolliselle alueelle perustettiin keskus, käydä jossa naiset voivat henkilökohtaisesti selvittämässä työllisyysnäkymiään. Sen jälkeen koulutussuunnitelmia on kehitetty kansallisen työvoimatoimiston (INEM) perinteisten rakenteiden avulla. Red Local -hanketta edustavan Gloria Regueron mukaan ensisijaisesti turvaudutaan jo olemassa oleviin kursseihin, joita sitten täydennetään erityiskursseilla. Olemassa olevia kursseja mukautetaan naisten sekä myös paikallisten työmarkkinoiden tarpeisiin. Tämä on hyvin tärkeää, sillä hyvästä koulutuksesta ei ole hyötyä, jos se ei auta naisia saamaan työtä omalla alueellaan. Tällä tavoin joitakin 120:sta tuettavasta naisesta on ohjattu ympäristöön ja puutarhanhoito. Samalla tavoin hankkeella tuetaan naisten perustamia yrityksiä. liittyviin ammatteihin, kuten kierrätys Local osallistuvien -hankkeeseen Red kunnallisten viranomaisten vahvuutena on ollut se, että ne ovat osanneet lisätä voimaansa toimimalla ryhmässä ja ovat kuitenkin samalla voineet pysytellä lähellä naisten jokapäiväistä elämää. Näin tulevaisuuden työpaikoissa voidaan pyrkiä ottamaan huomioon naisten perheeseen liittyvät tarpeet mukauttamalla esimerkiksi työaikoja. Välillisten alentaminen työvoimakustannusten että väittää, Tähän osa-alueeseen liittyen keskustellaan yksittäiselle työntekijälle aiheutuvasta vero- ja sen maksuraakasta. Ruotsi henkilöverotuksessa käyttämä järjestelmä on suuresti myötävaikuttanut siihen, että naisten ja miesten välisen tasa-arvon taso on maassa korkea. Ympäristönsuojelusyistä kerätyt verot nähdään keinona, jolla voidaan julkista rahoitusta. Muut välillisten työvoimakustannusten alentamiseen suunniteltuja toimenpiteitä, joiden kohderyhmänä ovat nuoret, ikääntyneet työttömät, pitkäaikaistyöttömät tai matalapalkkaisissa töissä työskentelevät. tasapainottaa ehdottavat valtiot Työmarkkinapolitiikan tehokkuuden parantaminen Tälle esitetään Joidenkin työntekoa osa-alueelle erilaisia toimenpiteiden toimenpiteitä. luvataan muuttavan rajoittavaa lainsäädäntöä ja joillakin toimenpiteillä tuetaan politiikkoja, joilla toteutetaan työmarldcinoiden kysynnän ja tarjonnan vastaavuutta suosivat järjestelmät tehokkaampia työvoimapalveluja. perustamalla jolla Luxemburgin hallitus on esittänyt sosiaalisen suojelun toimenpiteiden muuttamiseen liittyviä varauksia. Luxemburgin hallituben mielestä eriyrtämätöntä sääntelyn purkamista ei tule pitää ihmeparannuskeinona, työllisyys saadaan poistettua. Sen mielestä ei ole olemassa todisteita siitä, että työlainsäädännön purbminen vähentämällä esimerkibi irtisanomisten lukumäärää tai poistamalla vähimmäispalkkavaatimus lisää työpaikkoja. Luxemburgissa saatujen kokemusten muban tiukb sosiaalilainsäädäntö ei millään tavoin estä taloudellisen työpaikkojen taantuman aibna. - luomista edes synnyttäisiä palvelujen työpaikoista, lomautuksista tehokkuuden Julkisten parantaminen Luxemburgin tapahtuisi ehdotuksen mukaan velvoittamalla ilmoittamaan vapaista ja julkisesti. Myös Kreikka on irtisanomisista tämän ajatuksen, jota kannattaa hyväksynyt tarkemmin, koska se saattaa auttaa tutkia paljastamaan työmarkkinoilla olevat aukot. Muita tähän osa-alueeseen liittyviä aiheita ovat aiharmaan talouden torjunta ja maantieteellinen liikkuvuus. 5 La politique de l'emploi au Luxembourg à l'Horizon 2000. Ministère dc l'Emploi et du travail, Luxemburg, 1995. 43 NAISET JA M1F. HET MUUTTUVASSA TALOUDESSA SUURIMMAT VAIKUTUKSET KOULU TUSALALLA EUROOPAN TASOLLA YLEISSIVISTÄVÄ KOULUTUS Useat toimet koulutuksen alalla voivat myötävaikuttaa nais ten ja miesten yhtäläisten mahdollisuubien edistämiseen: yleinen tietoisuuden lisääminen, opettajien koulutus, sellai nen opetusaineisto, jolla poistetaan sukupuoleen kohdistuvia stereotypioita s eb opiskelu- ja ammattialueen valinnan monipuolistaminen. Koulutusalan yhteistyötä koskevassa Sobates-ohjelmassa' annetaan etusija hankkeille, joissa otetaan huomioon naistan ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet. Yhtäläisten mahdolli suubien sisällyttämistä koskevan periaatteen toteuttaminen on pitkällinen prosessi, j ob vaatii yhteisön hankkeista vas taavien toimijoiden tietoisuuden lisäämistä. Samaan aikaan se vaatii myös tasa-arvoperiaatteen parempaa ymmärtämistä yhteisön politiikkojen ja koulutusalan arvioinnin johdonmu kaisuuden yhteydessä. AMMATILLINEN KOULUTUS Naisten ammattipätevyyden kehittäminen on tärkeää yhtä läisten mahdollisuubien kannalta. Euroopan komissio on päättänyt toimia aktiivisemmin yhtäläisiä mahdollisuubia koskevassa asiassa Leonardo da Vinci-ohjelman7 yhteydessä rahoittettavissa hankkeissa. Komissio kannustaa aktiivisesti habjoita kehittämään myönteisiä toimia koskevia hankkeita, joiden tarkoitubena on rohkaista naisia (tai miehiä) osallis tumaan alueille, joilla he ovat perinteisesti heikommin edus tettuina sekä alueille, j o tb ovat avoinna s eb miehille että naisille. ' Neuvoston päätös, tehty 14. 3. 1995, EYVL N:o L 87, 20. 4. 1995, s. 10. 7 Neuvoston päätös, tehty 6. 12. 1994, EYVL N:o L 340,29. 12. 1994, s. 8. 44 Työttömyydestä erityisesti ryhmiä koskevien toimenpiteiden kärsiviä epäsäännöllisen parantamhien Viisi valtiota ci mainitse naisia työttömyydesta erityisesti kärsivien ryhmien joukossa. suunnitelmissa on keskitytty Alustavissa työttömyyteen ja naisten ja miesten väliset yhtäläiset mahdollisuudet on jätetty sivuun myös toteutetaan aktiivisesti niissä maissa, yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevia politiikkoja. joissa Essenissä asetettuja tavoitteita koskevien monivuotisten ohjelmien tarkastelu osoittaa, että ja yhtäläisiä niissä ei ole unohdettu naista mahdollisuuksia. Neuvoston pyynnöstä niistä tehdään arviot. Niiden yleisluontoisen tarkastelun perusteella voidaan tehdä joitakin alustavia huomioita. yksityiskohtaiset Jotkut valtiot ovat alkaneet toteuttaa joitakin mielenkiintoisia naisia koskevia ehdotuksia: •Kreikassa ja Portugalissa myönnetään tukea naisten työllistämiseen aloilla, joilla naiset ovat aliedustettuja. •Saksassa työlainsäädäntö edellyttää, että naiset otetaan huomioon työllisyyspolitiikoissa sen mukaisesti, kuinka suuri osuus heitä on työttömistä. •Itävallassa työajan ja sijaintipaikan määrittely antaa osallistua koulutukseen. naisille mahdollisuuden •Itävallassa halutaan myös nostaa osa-aikatyötä tekevien ammattitaitotasoa. työelämästä •Itävallassa halutaan vähentää poissaoloaikojen lukumäärää naisten ja miesten välisten tuloerojen pienentämiseksi. •Ruotsissa tarjotaan erityistukea naisyrittäjille. •Luxemburgissa on toteutettu työelämään palaa ville naisille tarkoitettuja koulutustoimenpitei tä. Ohjelmien toisella kierroksella (1996) on näh tävissä, että useimmissa monivuotisissa ohjelmis sa ei selkeästi tuoda ilmi jäsenvaltioiden sellaisten politiikkojen valintoja, joiden tarkoitubena on edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia työmarkkinoil la. Erityisesti kohdennettuja toimenpiteitä on toteutettu Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Itä vallassa, Espanjassa, Ruotsissa ja Sabassa lasten hoitopalvelujen parantamiseksi ja sen saavuttami- sebi, että naiset osallistuisivat koulutubeen tasa puolisesti. Ainoastaan muutamissa valtioissa (esi merkiksi Ruotsissa) pyritään sukupuolinäkökoh tien sisällyttämiseen yleisiin politiikkoihin kaik kialla monivuotisissa ohjelmissa. NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA 'TALOUDESSA BERLIINI - NAISET ALOITTAVAT LIIKETOIMINNAN Euroopan suurinta naisyrittäjille tarkoitettua yrityskeskusta rakennetaan Saksaan Berliinin itäosaan. Entinen kosmetiikkatehdas, jossa on tilaa 5 500 neliömetriä kuudessa kerroksessa, sekä uusi rakennus tulevat majoittamaan suunnitellut 50 yritystä, joiden johtajat tulevat olemaan pelkästään naisia. Näistä yrityksistä 34 on jo perustettu ja niiden joukossa on esimerkibi automaattisen tietojenkäsittelyn oppilaitos, organisaatio- ja yritysneuvontaa antava toimisto, mainostoimisto, matkatoimisto, kahviloita sekä alusvaate- ja sukkakauppoja. Jotta työnteko ja elämisen voitaisiin yhdistää tyydyttävällä tavalla, "hameväen osuuskunnan" (Weiber Wirtschaft eG) jäsenille rakennettiin 13 asuntoa kesällä 1996. Hankkeen on tarkoitus toimia ympäristöystävällisenä esimerkkinä: työpaikka, vapaa-ajan- ja ostospalvelut on sijoitettu saman katon alle, minkä ansiosta matkoihin ei kulu turhaa aikaa. Työssä käyvien äitien lapsille tarjotaan myös päivähoitopalveluja, koska osuuskunnan perustajien mukaan sosiaaliasiat ovat kiinteä osa taloutta. Rakennuksesta tarjotaan liiketoimintaa harjoittavien naisten käyttöön vuokraltaan edulliset ja vakaat tilat, yhteiset tekniset apuvälineet, yhteismainokset sekä keskus konferensseja, seminaareja ja messuja varten. Tuhat kaiken ikäistä ja sosiaaliselta taustaltaan erilaista naista kaikkialta Saksasta ja ulkomailta on jo liittynyt jäseneksi tähän yrityskeskukseen, jonka perustamiseen myös Euroopan unioni on osallistunut. Hankkeeseen pääsee mukaan vain 200 Saksan markan panoksella. Jäseneksi liittyessään naisista tulee myös yrityskeskuksen osaomistajia. Osuuttaan keskuksen tuotosta voi kuitenkin joutua odottamaan, koska keskuksen naiset eivät vielä ole saanet kokoon uusien rakennusten yhteisrahoituksen takuuksi tarvittavaa 300 000 Saksan markan pääomaa. Tarvittavaa pääomaa ei ole saatu kokoon, vaikka rahoitusta on kerätty pankkilainoilla, Berliinin kaupunki tukee keskusta, liittohallitus on myöntänyt tukivaroja, naiset ovat keränneet omaa pääomaa ja hanke saa varoja Brysselistä ja rakennerahastoista. Hankkeen kokonaishinta on 34 miljoonaa Saksan markkaa, joista 12,5 miljoonaa Saksan markkaa on Treuhandanstaltille maksettu kauppahinta tiloista, ja se on ollut yksi suurimmista Euroopan naisasialiikkeen perustamista yrityshankkeista. 45 NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA Tietoyhteiskunta Tieto- ja viestintäteknologian käyttöönotto ja laajamittainen käytti) tarjoavat mittavat mahdollisuudet vaurastumiseen ja korkeampaan elintasoon. Monet ihmiset, naiset mukaan lukien, ovat myös huolestuneita tietoyhteiskunnan vaikutuksesta elämäänsä. Komission julbisemassa vihreässä kirjassa "Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa - ihmisläheisyys etusijalle"8 mainitaan tärkeimmät yhteiskunnalliset haasteet siirryttäessä tietoyhteiskuntaan. Siinä tutkitaan, miten tieto ja viestintäteknologia vaikuttavat ja työn organisointiin ja miten ne muuttavat ihmisten elämää. Vihreässä kirjassa tunnustetaan se seikka, että ihmiset ovat taloudellisesta huolestuneita mullistuksesta ja siitä nopeasta muutobesta, joka tapahtuu tieto- ja viestintäteknologian käyttöön oton myötä. yhteiskunnallisesta tuotantoon ja ja viestintäteknologialla on myös merkittäviä Tieto- vaikutuksia siihen, että ihmiset tarvitsevat asiaankuuluvaa koulutusta ja jatkokoulutusta taitojen saattamiseksi ajan tasalle. Tämä koskee sekä miehiä että naisia. Erityisesti kolmella tekijällä on vaikutusta naisten ja miesten yhtäläisiin mahdollisuuksiin: •tarve elinikäiseen oppimiseen •tarve torjua niiden henkilöiden (naiset mukaan lukien) syrjäytymistä, jotka eivät voi osallistua tietoyhteiskuntaa •työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen tärkeys sekä miehille että naisille, koska tietoyhteiskunnassa nousee esiin kysymys työhön, koulutubeen ja kotiin liittyviin tehtäviin käytettävästä ajasta. Valkoisessa kirjassa "Opettaminen ja oppiminen - kohti kognitiivista yhteiskuntaa"9 elinikäisen oppimisen vuotena (1996)10 on otettu esiin näitä kysymyksiä koskevat keskustelut. ja Euroopan * KOM (96) 389, 23-7. 1996. Täydennysosa Euroopan unionin tiedotteeseen 3/96. ' K OM (95) 590 lopullinen, 29. 11. 1995. 10 KOM (95) 124,31. 3. 1995. 46 Yhtäläisiä koskevat aktiiviset mahdollisuuksia politiikat ja Ammattiin koulutukseen liittyvien valintojen ohjaus on yhtäläisiä mahdollisuubia koskevien politiikkojen tärkein osatekijä. Se on välttämätön, vaikkakin riittämätön tasa arvon edellytys. kohdistaa Aktiivisia politiikkoja tarvitaan, jotta päästään eroon työhönotossa ja henkilöstöjohtamisessa harjoitettavasta syrjinnästä. Ponnisteluja ei ole tarkoitus yksinomaan koulutuspolitiikkaan, mikä tarkoittaisi sitä, että työllisten ja työttömien keskuudessa harjoitetun oletetaan sukupuoleen johtuvan tarjonnan naistyöntekijöiden epätasapainosta. Tärkeitä ovat myös kysyntään kohdistuvat politiikat, kuten myös yhtäläisten mahdollisuuksien yritysten palkkasopimuksiin alalla tai osa-alueella. sisällyttäminen erottelun liittyvän naisten yleisiin lisääminen, Aktiiviset yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat ohjelmiin politiikat, ammatilliseen osallistumisen uudelleen valintaan ja koulutukseen liittyvä ohjaus, verotuksellisten ja aineellisten esteiden poistaminen sekä sellaiset direktiivit ja yhteisön, toimenpiteet, kansallisen ja alueellisen jotka työntekijöille takaavat ja perusturvan, ovat kaikki perusoikeudet toimenpiteitä. Näillä ratkaisevan toimenpiteillä vältetään se vaara, että naisten työhön ottamisen lisääntyminen heikentäisi naisten välistä tasa-arvoa. kaikille tärkeitä tason Päätelmät Monivuotiset työllisyysohjelmat ovat erityisen mielenkiintoinen aloite kannustettaessa valtioita työllisyyspolitiikkojen yhteensovitettujen kehittämiseen. Ensimmäisissä ohjelmissa on yhtäläisiin työttömyyteen; keskitytty mahdollisuuksiin ei liittyviä erityisesti tuoda esille edes niissä valtioissa, joissa toteutetaan aktiivista yhtäläisiä mahdollisuuksin koskevaa politiikkaa. kysymyksiä Yhtäläisiä koskevien mahdollisuuksia politiikkojen sisällyttämistä yleisiin työllisyys- ja suunnittelupolitiikkoihin koskeva periaate nostaa esille kysymyksiä ja vaihtoehtoja, jotka liittyvät toteuttamiseen ja hallinnolliseen politiikkojen ja yhteensovittamiseen monimutkaisella tasolla kussakin jäsenvaltiossa. Vaikka yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen soveltamisessa eniten kohderyhmämenettelyä, jotkut jäsenvaltiot eivät ole halunneet turvautua yksinomaan siihen ja ovat alkaneet tutkia muitakin vaihtoehtoja. suositaankin korkealla Jo Madridissa esitetyssä yhtenäisessä kertomuk sessa, jossa tehtiin yhteenveto monivuotisista ohjelmista, painotettiin tarvetta vahvistaa työttö myydestä erityisesti brsiviä ryhmiä koskevia toi menpiteitä: •nuoret: Jäsenvaltioiden ja työmarkbnaosapuol- ten olisi varmistettava nuorille soveltuva sopeu- tumisväylä työmarkkinoille. Kaiblle nuorille olisi saatava sellainen koulutuben taso ja työ kokemus, että heistä tulee työkelpoisia; •pitkäaikaistyöttömät: Jäsenvaltioiden ja työ markkinaosapuolten olisi sitouduttava aktiivi seen politiikkaan, jolla pyritään pitkäaikaistyöt tömyyden estämiseen. Kaiblla työttömillä olisi oltava mahdollisuus uudelleenkoulutubeen tai uudelleen työllistymiseen ennen kuin heistä tulee pitkäaibistyöttömiä. Ibäntyneille työntebjöille olisi annettava mah dollisuus hyödyntää täysin työkokemustaan ja kykyjään. Heillä olisi oltava mahdollisuus kou luttautua ja heitä pitäisi kannustaa siihen; •naiset: yhtäläisiä mahdollisuuksia on edistettävä kaikissa työllisyyteen vaikuttavissa julkisissa politiikoissa. Uuden lähestymistavan avulla, jossa osa-aikatyötä pidetään siirtymätoimenpi teenä, on toteutettava aktiivista politiikkaa erot telun poistamisebi työmarkkinoilta; naisten ja miesten on voitava sovittaa yhteen työ ja perhe- elämä. Dublinissa kokoontuvalle Eurooppa-neuvos tolle esitettävässä yhtenäisessä kertomubessa tul laan viittaamaan valmisteilla olevaan analyysiin naisten tilanteesta työmarkbnoilla. NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALO. ' )F. SSA RUOTSI MYÖNTÄÄ ERITYISIÄ NAISYRITTÄJILLE TARKOITETTUJA LAINOJA Vaikka Ruotsia pidetään maana, jossa sukupuolten välisen tasa-arvon taso on korkea, pk-yritysten omistajina on paljon vähemmän naisia kuin miehiä. Alle 20 prosenttia kaibsta pk-yritybistä on naisen omistuksessa ja johdossa. Kesäkuussa 1994 Ruotsin parlamentti päätti uudesta lainamahdollisuudesta, jonka tarkoituksena on auttaa mahdollisia naisyrittäjiä oman yrityben perustamisessa sekä kannustaa olemassa olevien pk-yritysten naisomistajia laajentamaan ja kehittämään yritystään. Ensimmäisen vuoden ja kahdeban kuukauden aikana yli 2 000 naista perusti yrityben tai laajensi yritystään kaiken kaildkiaan 16,5 miljoonan ecun (139 miljoonaa SEK) arvosta myönnettyjen lainojen tuella. Keskimääräinen lainasumma oli 8 000 ecua (67 000 SEK). Pääosa yrityksistä oli hyvin pieniä kaupan tai palvelualojen yrityksiä. Vain seitsemän prosenttia naisista lainasi rahaa tehdasteollisuuden tai yrityksen kehittämiseen. aloittamiseen Tämän ohjelman kautta rahaa lainanneille naisille hiljattain tehdyt haastattelut osoittavat, että yli 78 prosenttia osallistuneista naisista on hyvin toiveikkaita yrityksensä tulevaisuuden kehittämismahdollisuuksista Haastattelut paljastivat myös, että 58 prosentiiia osallistuneista naisista ei ollut mitään työtä, kun he päättivät hakea lainaa. Lisäbi 19 prosenttia naisista sanoi, että heille oman yrityksen perustaminen oli ollut selkeä vaihtoehto sille, että olisivat jääneet odottamaan irtisanomista työpaikastaan. Työpaikkoja on syntynyt noin 3 500. Tähän mennessä ohjelman tulokset ovat olleet hyviä, naisten kiinnostus oman yrityksen perustamiseen on lisääntynyt. ALMI Företagspartner AB on yritysryhmä, joka muodostuu valtion omistamasta emoyhtiöstä ja 22:sta alueellisen kehittämisen yrityksestä ja joka tarjoaa neuvontaa, tietoa uuden yrityksen perustamista rahoitusta suunnitteleville henkilöille. Se osallistuu ohjelmaan ja tarjoaa yritysneuvontaa, koulutusta, verkostoja ja opastusohjelmia naisille. ja 47 NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA myös siksi, että se auttoi yrittäjähenkisyyttä. lisäämään naisten LIIKETOIMINTA JA NAISYRITTÄJÄT Alle 30:ä prosenttia pienistä ja keskisuurista yrityksistä Euroopassa johtaa nainen, ja uusista yrityksistä vain kolmanneksessa perustajana on nainen. Euroopan merkittävä Yrityben perustamisen osa-alue on kuitenkin hyvin tulevan talouskehityksen kannalta, sillä uusia työpaikkoja syntyy pääasiassa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Yrityksen perustaminen - vaikka siinä työllistäisi vain itsensä - on myönteinen ratkaisu työttömyyteen. Tällä hetkellä 9,6 prosenttia Euroopan työskentelee itsenäisinä ammatinharjoittajina tai hoitaa omaa yritystä. Vastaava prosentti miehillä on 19,9. Jäsenvaltioiden välillä on joitakin huomattavia eroja: kun Pohjois-Euroopassa itsenäisesti ammattia harjoittavien naisten osuus on kolmesta kuuteen prosenttiin, Etelä-Euroopassa vastaava luku saattaa nousta jopa 20 prosenttiin. unionin naisista naisten Monien yrityksen perustaminen on parempi vaihtoehto kuin ongelmallinen työnhaku työmarkkinoilta. mielestä itseään Yrityben perustaminen voi myös olla tapa kehittää jota miehet järjestelmässä, edelleen hallitsevat ja jossa naisten ammattitaitoja ei vielä täysin tunnusteta. Monet naiset joutuvat joka kohtaamaan katkaisee heidän ylenemisensä organisaatiossa ja siten korkeimpiin pääsemästä estää johtotehtäviin. näkymättömän seinän, on naisten ottanut Yhteisö yritysten perustamisen huomioon aloitteissaan viimeisen kymmenen vuoden ajan ja on kannustanut aiheeseen liittyviä ohjelmia. Ensimmäinen tämän alan aloitteista, LEI-ohjelma (Local Employment Initiatives for Women), käynnistettiin vuonna 1987 osana naisten työllistämisen edistämistä koskevaa yhteisön politiikkaa. naisille luomista toimintavuoden Tavoitteena oli edistää uudistavia ideoita ja kahden työpaikkojen ensimmäisen kuluessa yrityksissä, jotka olivat naisten perustamia. On arvioitu, että ohjelman toisessa vaiheessa vuosina 1994 - 1995, saatiin luotua 1 300 työpaikkaa. LEI-ohjelma oli liikkeelle paneva voima siinä mielessä, että se teki mahdolliseksi uudistavien erityisesti kehittämisen, aloitteiden yritysneuvonnan ja luoton saannin avulla mutta 48 saatuja tukevaa LEI-ohjelmassa kokemuksia hyödynnettiin NOW-aloitteessa, jolla pyrittiin tukemaan lukuisia yrityksen perustamishankkeita sekä yritysten perustamista työtä. Suurimmassa osassa tapaubia se merkitsi niiden työtä vailla olevien naisten auttamista, joille vaihtoehtoa luominen merkitsi työpaikan työttömyydelle. Monissa tapauksissa kyse oli yksinkertaisesti siitä, että naisia autettiin luomaan itselleen työpaikka. Koska näillä naisilla ei useinkaan ollut tarvittavaa ammattitaitoa eivätkä he siten olleet erityisen hyvin valmistautuneita yrityksen perustamishankkeen aloittamiseen, eri toimintaohjelmien tärkeimpiin toimiin liittyikin koulutusta, psykologista valmentamista sekä yrityshankkeen kehittämistä ja seurantaa. Euroopan unionin yritysten perustaminen EMPLOYMENT-NOW tukema ja tavoin jollain ratkaisuna -aloitteella yrityben Useimmissa on hieman viimeistelty tätä menettelyä. Hankkeiden alustava analyysi osoittaa, että 44 prosenttia niistä yrirtäjähenkisyyden liittyy perustamisen lisäämiseen hankkeissa valmisteluihin. ensisijaisena tämänhetkiseen työpulaan pidetään yrityksen perustamista mutta joitakin hankkeita on suunnattu korkeasti koulutetuille naisille. Heihin voi kuulua myös sellaisia korkeakoulututkinnon suorittaneita naisia, joilla on huomattava työkokemus ja jotka päättävät perustaa oman yrityksen, koska heillä ei näytä enää olevan ylenemismahdollisuuksia työpaikallaan. ja annetut Naisten yrittäjyys oli kesäkuussa Naisten yrittäjyys aluepolitiikoissa 1996 Luulajassa Ruotsissa pidetyn Europartenariat- tapahtuman esityslistalla. Tapahtumassa käydyt keskustelut lausunnot paljastivat voimakkaan kiinnostuksen aiemmin saatujen sekä yrityksen kokemusten perustamiseen. Tällainen menettely merkitsisi, laajempaan että otetaan mukaan rakennerahastojen kehittämisen näkökulmaan tuella yrityben oman että perustaneiden naisten ilmaisemat huolenaiheet otetaan huomioon yleisissä yritysten tukemiseen ja avustamiseen suunnitelluissa politiikoissa. syventämiseen naiset sekä sitä, Naisyrittäjien käymät keskustelut ja esittämät kannat osoittavat, että tilanteet ovat erilaisia ja että huolenaiheet keskittyvät tiettyihin aiheisiin. jakaa aiheet voidaan kolmeen Nämä pääryhmään: •naisten yrittäjähenkisyyden ja vahvistamiseen tarkoitettu psykologinen tuki. I ällän vaiheeseen sisältyy erityistaitojen selvittäminen, ja kumppanuusaloiticen kumppaneiden tai työntekijöiden valitseminen, käynnistäminen lisäämiseen NAISET JA MIEHET MUUTTUVASSA TALOUDESSA ja paikallisten Mahdollisten alueellisten markkinoiden etsimisessä bytettävä strategia on myös kehittynyt. Maatalouteen liittyvä toiminta on usein yhdistetty ympäristönsuojelutoimenpiteisiin, kuten orgaanisten mokien kehittäminen ja matkailu. kehirtämiseen •yrityshankkeen tarkoirettu tekninen tuki, varsinainen koulutus, rahoitus- ja myyntituki, •ohjaus koko kehittämisvaiheen ajan, Ensimmäinen osa-alue, johon kannattaisi osal listua jo yritystä perustettaessa, on rahoitus. Osa kepääoman ja toimintavarojen löytäminen on ongelmallinen asia bileille yritystä perustaville mutta naisille se voi olla bbinverroin ongelmal lisempaa, koska rahoittajina toimivat pankit, eivät ole tottuneet toimimaan naisyrittäjien b n s- sa. Erityisesti naisille tarkoitettujen aputahojen ja rahallisten tukien tarjoaminen saattaa olla juuri se ylimääräinen sysäys, joka johtaa hankkeen toteu tumiseen. Tästä tilanteesta esitettiin onnistuneita esimerkkejä kokoubissa. LEI-ohjelman aloitteita on ohjattu tähän suuntaan. Luulajan kokousta seuraa komission aloitteesta toinen tapahtuma, jossa pyritään luomaan rahoitusmenettelyjä ja saamaan panbt m u b an bmpanjaan, j o nb tar koitubena on auttaa naisia oman yrityben perustamisessa. On tärkeää auttaa naisyrittäjiä hyödyntämään pk-yritysten toimintaa tukevien yhteisön toimien yhteydessä myös heidän b y t- töönsä tarkoitettuja palveluita, kuten naisyrittäjiä ja yrityben toimintaan osallistuvia puolisoita koskevat toimenpiteet Euroopan unionin pk-yri- tybiä koskevan kolmannen bnsainvälisen ohjel man (vuosibi 1997 - 2000)" puitteissa. Naisten luomia eurooppalaisten verkkoja ja yrityksiä s eb koulutusta ja tiedotusta koskevia aloitteita pide tään ensisijaisina toimina tässä yhteydessä marras kuussa 1996 tehdyn neuvoston päätöben m u b i- sesti. Toiseen sisältyy toimintasuunnitelmaan kansallisten ja ylikansallisten verbojen luominen laatiminen tärkeiden ja kumppanuusohjelmien työmarkkinaosapuolten, paikallisten yritysten, viranomaisten ja työvoimapalvelujen kanssa. koulutus- sekä tätkeimmistä Uusien markkinarakojen tunnistaminen on y bi toiminta-alueista. NOW- aloitteesta saatujen kokemusten perusteella myynninedistäjät ovat ybilöineet kasvualueita ja henkilöstöpalveluissa, tuotteiden markkinoilla. ympäristöystävällisten matkailussa "Täydennetään. 49 3 LUKU TYÖN JA PERHE-ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMINEN IASTEN VAIKUTUS VANHEMPIEN TYÖSSÄKÄYNTIIN on Viime vuosikymmeninä Euroopan työmarkkinat ovat muuttuneet merkittävällä tavalla. Euroopan työikäisen väestön määrä on laskussa, ja työvoiman rakenne selvästi muuttunut. Naisten työssäbynnin lisääntyminen on ybi tärkeimmistä muutobista. Siihen liittyvää kehitystä on nähtävissä myös joissa toisaalta niiden kotitalouksien, molemmat vanhemmat käyvät ansiotyössä, ja toisaalta määrän ybinhuoltajapetheiden lisääntymisessä joissakin maissa. naiset voisivat saavuttaa Naisten lisääntynyt mubantulo työmarkkinoille ei kuitenban ole täysin ongelmatonta. Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet eivät vielä ole todellisuutta. Naiset työskentelevät etupäässä osa- aika- ja tilapäistyömarkkinoilla, vaikkakaan eivät aina täysin vapaasta tahdostaan. Vastuu pienistä lapsista on usein nähty merkittävänä esteenä sille, että yhtäläiset mahdollisuudet, sillä lasten hoito on pääasiallisesti naisten vasruulla. Nyt on kuitenkin alettu tiedostaa ryhtyä entistä enemmän, että olisi toimenpiteisiin, joilla ansiotyön ja palbttoman hoitotyön yhdistäminen tehtäisiin helpommabi seb naisille että miehille. Mahdollisuudet yhdistää (palkallinen) työ ja (palbton) hoitotyö sekä saada työjärjestelyihin ovat yhä lisää kysytympiä. Tärkeitä menetelmiä sellaisen joustavuuden saavuttamisebi ovat lastenhoitopalvelut ja mahdollisuus (vanhempain) lomaan. Naisten Euroopan lisääntyneeseen työmarkkinoilla liittyen tässä luvussa keskitytään mukanaoloon joustavuutta tärkeää S o/ 51 TYÖN JA PERHE-ELÄMÄN:. YHTEENSOVITTAMINEN toimenpiteisiin, joita eri tasoilla on toteutettu yhdistämisen lastenhoidon työn helpottamiseksi. ja Äitien mukanaolo suuresti maittain, kun työvoiman työssäkäyntiluvut samanlaisia koko Euroopan unionin alueella. työelämässä vaihtelee taas miespuolisen hyvin ovat lasten Perheen lukumäärä voi kuitenkin vaikuttaa hyvin eri tavoin eri jäsenvaltioiden työssäkäyntiä koskeviin asetelmiin. Joissakin valtioissa äitien työssäkäyntiluvut ovat lapsista huolimatta korkeita. Tämä näyttää olevan tilanne Pohjoismaissa eli Ruotsissa, Tanskassa ja Suomessa. Toisenlainen kuvio on Irlannissa, nähtävissä esimerkiksi Saksassa, ja Iso- Alankomaissa, Kreikassa, Espanjassa Britanniassa, joissa lapsilla on voimakas vaikutus työssäkäyntilukuihin. Niissä yhden lapsen äitien työssäkäyntiluvut ovat huomattavasti alhaisempia kuin lapsettomien naisten. Lisäbi lasten määrän kasvaessa äitien tulee entistä harvinaisemmabi. Kolmas kuvio löytyy Italiasta ja Portugalista. Näissä maissa lapset vaikuttavat myös äitien työssäkäyntiin. Mutta niissä vasta toisella lapsella on ratkaiseva vaikutus; yhden lapsen ovat äitien lapsettomien naisten kanssa. samansuuntaisia työssäkäyntiluvut työssäkäynti Vielä neljännen tyyppinen kuvio on nähtävissä Ranskassa ja jossakin määrin myös Belgiassa, joissa ainoastaan yli kolmen lapsen äitien työssäkäyntiluvut eroavat selvästi nutista. ja isien Isien lasten Lisää eroavaisuuksia ilmenee, jos verrataan alle äitien 10-vuotiaiden korkeiden työssäkäyntilukuja. työssäkäyntilukujen lisäksi silmäänpistävää on osa-aikatyön epätasainen jakautuminen isien ja äitien kesken. Useimmissa maissa isät harvemmin työskentelevät osa-aikaisesti, kun taas äitien osa- aikatyö on paljon yleisempää, vaikka kaikki osa- aikatyötä tekevät naiset eivät ole nimenomaisesti valinneet osa-aikatyötä. Osa-aikatyöllä on hyvin erilainen merkitys isille ja äideille. Sen merkitys äideille vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen, mutta useissa maissa se on osaltaan vaikuttanut naisten työssäkäynnin lisääntymiseen. Alankomaissa, Ruotsissa ja Iso- Britanniassa osa-aikatyö on yleistä pienten lasten äitien keskuudessa ja se on tavallista myös Belgiassa, Tanskassa, Itävallassa ja Saksassa. Sen sijaan jäsenvaltioissa, eteläisissä Kreikassa, Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa, osa-aikatyö on harvinaisempaa. unionin Äitien työssäkäynnistä vuosina 1985 - 1993 tehty vertailu osoittaa työssäkäynnin lisääntyneen YHTEENSÄ KOKOPÄIVÄ OSA-AIKA ALLE lo-VUOTIAlDEN LASTEN ÄITIEN TYÖLliSYY| (^ B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EU 12 O 20 40 60 80 100 LÄHDE : EUROOPAN KOMISSION LASTENHOITOA JA MUITA TYÖ- JA PERHE-ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMISEEN TÄHTÄÄVIÄ TOIMENPITEITÄ KÄSITTELEVÄ VERKOSTO. HUOM. : ITÄVALLAN AINEISTO KOSKEE ALLE 15-VUOTIAIDEN ÄITEJÄ. RUOTSIN AINEISTO KOSKEE ALLE 7-VUOTIAIDEN ÄITEJÄ 52 huomattavasti. Lukuun ottamatta Tanskaa, jossa äitien työllisyysluvut ovat korkeita, pienten lasten äitien kaikissa jäsenvaltioissa, naisten ansiotyön kasvun ollessa erityisen voimakasta Alankomaissa, Irlannissa, Iso-Britanniassa ja Belgiassa. työssäkäynti lisääntyi maissa Lopuksi on syytä esittää muutamia huomioita työttömyysluvuista eri Euroopan vanhempien äitien Useimmissa maissa. työttömyysluvut ovat korkeampia kuin isien. Suuri osa äideistä jäsenvaltioissa ei kuitenkaan ole työmarkkinoilla. lainkaan aktiivisesti mukana Italiassa, Irlannissa, Kreikassa, Espanjassa, ja Alankomaissa noin 50 Luxemburgissa prosentilla työpaikkaa. ole Pohjoismaissa ja Portugalissa sen sijaan 25 prosenttia äideistä on työttömiä. äideistä ei Tästä analyysistä voidaan tehdä muutamia johtopäätöksiä, joista tärkein on, että lapsilla on työssäkäynnin kannalta. merkitystä naisten Yleisesti naisten lapsettomien ottaen työssäkäyntiluvut ovat huomattavasti korkeampia kuin niiden naisten, jotka ovat vastuussa lasten hoidosta. Miesten työssäkäyntiin lapset sen sijaan eivät vaikuta. 'TYÖN JA PERHE-ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMINEN juurikaan vaikuta äitien työssäkäyntiin. Lisäksi joissakin maissa lasten ikä näyttäisi olevan tärkeä äitien työssäkäyntiä määräävä tekijä. Useimmissa jäsenvaltioissa naisten työssäkäyntiluvut kasvavat suhteessa nuorimman lapsen ikään. Näistä jäsenvaltioiden välisistä eroista voidaan päätellä, että tilanne ei ole tämänhetkinen vakiintunut. Lisäksi se, että ryössäkäyntimallit ovat niin erisuuntaisia, viittaa siihen, että työmarkkinabyttäytyminen ei ole ulkosyntyinen tekijä, valtioiden vaan noudattamaan talous- ja sosiaalijärjestelmään. Seuraavissa jaksoissa käsitellään yhteiskunnan palvelujen järjestämistä. sidoksissa on Lastenhoitopalvelut jäsen valtioissa tekemään Maaliskuussa 1992 Euroopan lastenhoitoa unionin koskevan neuvosto hyväksyi jäsenvaltioita suosituksen. ' Tässä suosituksessa rohkaisemaan kehotetaan aloitteita, jotka tähtäävät siihen, että sekä naiset työhön, että miehet voisivat sovittaa yhteen perheeseen liittyvät velvollisuutensa, jotka johtuvat lasten hoidosta. Tarkemmin neuvoston suositubessa määritellään kasvatukseen ja/tai ja Tämä kuvio ei kuitenkaan ole yhtenäinen bikissa jäsenvaltioissa. Pohjoismaissa lapset eivät 1 EYVL N:oL 123, 8. 5. 1992, s. 16 KUVIO tr ÄITIEN JA ISIEN OSA-AIKATYÖN PROSENTTIOSUUS EUROOPAN UNIONISSA, 1993 ÄIDIT ISÄT B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S l,,,«. ^,,«5,. ,. ,. ,,,,,,,. E U 12 mmsmmmmm O 20 40 60 80 100 LÄHDE : EUROOPAN KOMISSION LASTENHOITOA JA MUITA TYÖ- JA PERHE-ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMISEEN TÄHTÄÄVIÄ TOIMENPITEITÄ KÄSITTELEVÄ VERKOSTO. HUOM: LUXEMBURG ISÄT: HENKILÖIDEN MÄÄRÄ OTOKSESSA LIIAN PIENI. 53 'TYÖN JA PER1IE-E1AMÄN YHTEENSOVITTAMINEN neljä aluetta, joilla aloitteisiin olisi ryhdyttävä: vanhemmille tarkoitetut lomajärjestelyt, työpaikan perheellisten vastaamaan muuttaminen lisääntyneen tarpeisiin, miesten työntekijöiden osallistumisen ja kasvatukseen lasten hoitoon tukeminen seb lastenhoitopalvelujen tarjoaminen vanhemmille, jotb ovat työssä tai koulumbessa tai etsivät työ- tai koulutuspaikba. Suosituben 3 artiklassa, jossa käsitellään lastenhoitopalvelulta, määritellään joitakin näille palveluille asetettavia tärkeimpiä vaatimubia. Lastenhoitopalvelujen pitäisi: •olla kohtuuhintaista ja kaikkialla saatavilla (sekä maaseutu- että kaupunkialueilla) •yhdistää lähestymistapaan luotettava hoito pedagogiseen •olla saatavilla myös niille lapsille, joilla on erityistarpeita •olla joustavia ja monimuotoisia, säilyttäen kuitenkin eri palveluiden yhtenäisyyden •käyttää koulutus vastaa työn tärkeyttä. työntekijöinä henkilöitä, joiden Missä määrin nämä vaatimukset vastaavat EU:n tähän komission lastenhoitopalvelujen jäsenvaltioissa? Alustava kysymykseen todellisuutta vastaus löytyy Euroopan ' vuonna esitetään toimenpiteet" kertomuksesta. ' verkoston "Lastenhoito ja muut työ ja perhe elämän velvollisuuksien yhteensovittamiseen 1996 tähtäävät Tässä julkaisemasta kaikista kertomuksessa ja palveluista, luotettavaa hoitoa alle 10-vuotiaille lapsille. Pääpaino on varsinaisissa lastenhoitopalveluissa, kuten päiväkodit tai perhepäivähoito, mutta käsittelyssä on mukana myös muiden laitosten, kuten koulujen tarjoamat lastenhoitopalvelut. ja esikoulujen, turvallista tarjoavat karsaus jotka Taulukossa 3 esitetään yhteenveto joistakin tutkimuksen keskeisimmistä tuloksista. Siitä käy ilmi pienille lapsille suunnattujen palvelujen vaihtelevuus sekä palvelutarjonnan lapsille taso. Esimerkiksi alle 3-vuotiaille tatkoitettujen julkisten palvelujen määrä on korkea Tanskassa, Ruotsissa, Belgiassa, Ranskassa ja Suomessa, mutta alhainen Espanjassa, Irlannissa, Iso-Britanniassa ja Kreikassa. 3-6 - 2 Katsaus pienille lapsille tarkoitetuista palveluista EU:ssa (1990-1995) Komission lastenhoitoa ja muita työ- ja perhe- elämän velvollisuuksien yhteensovittamiseen tähtääviä toimenpiteitä käsittelevä verkosto, Euroopan komissio, pääosasto V, tammikuu 1996 KUVIO 18 ALLE lö-VUOTlAlDEN LASTEN ÄITIEN KOKOPÄIVÄTYÖ JA OSA-AIKATYÖ (%) EUROOPAN UNIONISSA, 1985 JA 1993 B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK I EU 12 I Ô 1985 1993 I ' » **0 60 90 IOO LÄHDE. - EUROOPAN KOMISSION LASTENHOITOA JA MUITA TYÖ- JA PERHE-ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMISEEN TÄHTÄÄVIÄ TOIMENPITEITÄ KÄSITTELEVÄ VERKOSTO. HUOM: ITÄVALLAN AINEISTO KOSKEE ALLE 15-VUOTIAIDEN ÄITEÄ, RUOTSIN AINEISTO KOSKEE ALLE 7-VUOTIAIDEN ÄITEÄ. 54 TYÖN JA PERHE-ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMINEN julkisesti rahoitettuja useimmissa maissa palveluita on tarjolla alle kymmenelle prosentille ikäryhmästä. Poikkeuksia tässä suhteessa ovat Ruotsi ja Tanska, joissa lähes kaksi kolmasosaa ikäryhmästä saa tällaisten palvelujen järjestämää hoitoa, sekä jossakin määrin myös Ranska, jossa 30 prosenttia 6-10 -vuotiaista lapsista kuuluu hoitoa tarjoavien harrastustoimintaa lastenhoitopalvelujen piiriin. 75 % +60 % kuusivuotiaista ja koulutusjärjestelmän piirissä sosiaalihuolto- ja Lastenhoitopalvelujen seuranta luotettava Missä määrin nämä palvelut vastaavat neuvoston lastenhoitoa koskevassa suosituksessa lastenhoito määriteltyjä periaatteita? Onko kohtuuhintaista ja kaikkien saatavilla, yhdistyykö pedagoginen siinä hoito lähestymistapa? joustavuus, monimuotoisuus ja yhtenäisyys? Taulukosta käy selkeästi tähän kysymykseen on vaikea vastata. Tähän on kaksi pääasiallista syytä: ilmi, että Euroopan tasolla Entä ja Perustiedot ovat riittämättömät. Vaatimukset tiedon keräämiseen eri puolilta yhtenäistä olemassa kuten järjestelyjä, täyttävän Eurooppaa ole järjestelmää. Muita ei ÄITIEN TYÖT- ÄITIEN MUU ISIEN TYÖTT ISIEN MUU (kindergarten) vuotiaille suunnatut palvelut ovat kattavampia johtuu kuin 0-3 -vuotiaiden palvelut. Tämä ja pääasiassa esikouluista varsinaisen varhaisesta koulunkäynnin aloittamisesta. Esimerkibi Ranskassa melkein kaikki tähän ikäryhmään kuuluvat lapset käyvät tvcole maternelle -esikoulua kolmivuotiaasta lähtien. Alankomaissa esikouluja ei ole, mutta jo ennen lapset voivat päästä ala-asteelle pakollista koulunaloittamisikää, neljän vuoden vanhoina. Erot suuria: ovat Portugalissa, Suomessa ja Irlannissa julkisin varoin rahoitettuja palveluita 3-6 -vuotiaille on vähiten, ja Ranskassa, Belgiassa ja Italiassa eniten. kuitenkin 6-10 -vuotiaille lapsille kouluajan ulkopuolella tarjottavista palveluista saatavilla olevat tiedot ovat rajallisia ja vaikeasti tulkittavissa. Tietoa kouluikäisten lasten hoidosta ennen ja jälkeen aikana lounastaukojen koulupäivän, ja huolehtivien vapaapäivinä hoidosta on takia organisaatioiden ja ryhmien paljouden tekemistä vaikea kerätä. Komission tälle palvelutarjontaa ikäryhmälle koskevista arvioista käy kuitenkin ilmi, että näiden lasten hoito koulupäivän ulkopuolella on rajoitettua. Näyttää siltä, että useimpien lasten hoidosta huolehditaan muutoin kuin julkisten palvelujen avulla. Tiedot viittaavat siihen, että suunnattua B DK D GR E F IRL t L NL A P FIN S UK EU 12 LÄHDE : EUROOPAN KOMISSION LASTENHOITOA JA MUITA TYÖ- IA PERHE-ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMISEEN TÄHTÄÄVIÄ TOIMENPITEITÄ O 20 40 60 80 100 KÄSITTELEVÄ VERKOSTO. HUOM: ITÄVALLAN AINEISTO KOSKEE ALLE 15-VUOTIAIDEN ÄITEJÄ, RUOTSIN AINEISTO KOSKEE ALLE 7 VUOTIAIDEN ÄITEJÄ. 55 m:iw^:m^ Maaa Vuosi/aineist Julkisesti rahoitetutb palvelut lapsille (%) 0-3 vuotta 3-6 vuottad Kouluikä Koulupäivän pituus tunteina Julkisesti rahoitettujen palvelujen piiriin kuuluvien lasten osuus 6-10 vuottac Belgia Tanska Saksa Itä Länsi Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Iso-Britannia 1993 1995 1990 1993 1993 1993 1993 1991 1991 1993 1994 1993 1994 1994 1993 27 48 50 2 3 2 23 2 6 6 8 3 12 21 33 2 95 82 100 78 64 84 99 55 91 91 71 75 48 53 7"> 60 6 7 6 6 6 6 7 3-5 >/Sd 4-5 4-5d 5 8 - 62% + kaikki kuusivuotiaat esikouluopetukessa 85% 5% <5% (arvio) - ± 30% < 6 4. 40-5. 40d <5% (arvio) 6 6 5 6 6 7 7 5 5 ^ -6 8 7 4-5 6 4-5c 2»/2-6d 6V4 - - <5 (arvio) 6% 10% 5% +60% kuusivuotiaista sosiaalihuolto- ja koulutusjärjestelmän piirissä 64%+ osa kuusivuotiaista esikouluopetuksessa <5% (arvio) Lähde: Katsaus pienille lapsille tarkoitetuista palveluista EU:ssa 1990-1995. Euroopan komission lastenhoitoa ja muita työ- ja perhe-elämän velvollisuuksien yhteensovittamiseen tähtääviä toimenpiteitä käsittelevä verkosto, 1996 Huom: a palvelutarjontaa koskevia tietoja on tulkittava seuraavasti: tarjolla olevat paikat Belgiassa ja Ranskassa (0-3 -vuotiaille lapsille, lukuun ottamatta esikoulussa olevia kaksivuotiaita), Saksassa, Italiassa (0-3 -vuotiaille lapsille), Alankomaissa, Portugalissa ja Iso-Britanniassa. Hoidossa käyvät lapset Belgiassa ja Ranskassa (esikoulussa olevat kaksivuotiaat sekä 3-6 -vuotiaat), Tanskassa, Kreikassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa (3-6 -vuotiaat), Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa. b 'Julkisesti rahoitettu' tarkoittaa, että yli puolet palvelujen kustannuksista maksetaan julkisista varoista, yleensä 75-100 prosenttia. c Tähän lukuun eivät sisälly oppivelvollisuuttaan suorittavat lapset; se rajoittuu hoitoa ja hatrastusmahdollisuuksia tarjoaviin palveluihin. d Tähän lukuun sisältyvät sosiaalihuoltojärjestelmän palvelut, esikouluopetus. a'a-asteen ennenaikainen aloittaminen ja oppivelvollisuuttaan suorittavat lapset (mikäli oppivelvollisuus alkaa ennen kuudetta ikävuotta). e Koulupäivä: pitenevät lapsen kasvaessa. tietoa löytyy koskevaa perhepäivähoitoa satunnaisista kertomuksista, mutta sitä ei kerätä säännöllisesti. löytyvät yksityisiä, tukea saamattomia palveluita, kuten kotihoitoa ja sukulaisten luona järjestettyä hoitoa koskevista tilastoista. Pahimmat aukot tiedot vaativat Perustiedot vaativat tulkintaa. Hoitotarjontaa pelkkien koskevat luettelemista pidemmälle kokonaissummien menevää tulkintaa, koska tarjottujen palvelujen laajuudessa Toinen suuria mutkikkaampi tekijä useita valtioita kattavien tilastotietojen tulkinnassa on se, että laatuerot pitäisi myös pystyä ottamaan huomioon. eroja. on ITÖN JA PERHE-ELAMAN YHrEENSOVITIAMINEN välitön työntekijän työstä poissaoloon kiireellisten olla oikeus perhesyihin liittyvien pakottavien syiden vuoksi sellaisen sairauden rai onnettomuuden sattuessa, jolloin on välttämätöntä (3 lauseke). Jäsenvaltioilla on direktiivin hyväksymisen jälkeen kaksi vuotta aikaa saattaa se voimaan. Direktiivin lopussa mainitaan nimenomaisesti, että jäsenvaltiot voivat soveltaa tai ottaa käyttöön edellytettyjä suotuisampiakin määräyksiä. läsnäolo Kunhan jäsenvaltio vähimmäisvaatimukset tulevat täytettyä, kukin yksittäinen ja/tai työmarkkinaosapuolet voivat vapaasti päättää vanhempainloman luonteesta. Direktiivissä esitetään myös, että kaikki sosiaaliturvaakysymykset kuuluvat myös jäsenvaltioiden tarkasteltaviksi ja ratkaistaviksi, säännöksiä eikä direktiivi myöskään kiistanalaisista kysymyksistä, kuten työntekijöiden palkkauksesta loman aikana. sisällä VANHEMPAINLOMA Vanhempainlomajärjestelyt jäsen valtioissa 1995 komissio Kesäkuussa 1996 Euroopan unionin neuvosto hyväksyi koskevan vanhempainlomaa direktiivin. ' Tämä direktiivi päättää viimein keskustelun, jota on käyty vuodesta 1983 lähtien, ehdotuksen antoi jolloin lainsäädännöstä. vanhempainlomaa koskevasta Joulukuussa ammattiliittojen keskusjärjestöjen ja työnantajajärjestöjen välillä käydyt neuvottelut johtivat vanhempainlomaa koskevaan puitesopimukseen, jonka osapuolina olivat EAY, UNICE ja CEEP. Sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan mukaisesti allekirjoittajat pyysivät komissiota antamaan ehdotuksen4 jolla sopimus pannaan täytäntöön. päätökseksi, neuvoston 4 Taulukossa esitetään koskevista yhteenveto määräyksistä vanhempainlomaa viidessätoista Euroopan unionin jäsenvaltiossa. Näyttää siltä, että lukuun ottamatta Isoa-Britanniaa, Belgiaa, Tanskaa, ja Luxemburgia Irlantia vanhempainloma kuuluu työntekijöiden oikeuksiin kaikissa Euroopan unionin valtioissa. Irlannin ja Luxemburgin edellyttää vanhempainloman käyttöönottoa. Belgiassa ei ole mutta vanhempainlomajärjestelmää, "urataukojärjestelmää" voidaan käyttää useista eri syistä, myös lastenhoidon takia. Tanskassa oli alunperin vanhempainlomajärjestelmä, mutta sittemmin järjestelmää on kehitetty laajempaan käyttöön samaan tapaan kuin Belgiassa. direktiivi kohdalla lausekkeen Direktiivissä määritellään vähimmäisvaatimukset vanhempainlomajärjestelyille Euroopan unionissa. mukaan Sopimuksen 2 vanhempainlomaa koskevat säädökset takaavat naisille sekä miehille yksilöllisen oikeuden vanhempainlomaan lapsen syntymän tai adoption vuoksi, jotta he voisivat huolehtia lapsesta vähintään kolmen kuukauden ajan tiettyyn ikään asti, joka voi ulottua kahdeksaan vuoteen ja jonka jäsenvaltiot määrittelevät. ja/tai Tarkoituksena edistää naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia ja tasa-arvoista kohtelua. Kyseisessä lausekkeessa säädetään myös, että oikeus 2 periaatteessa vanhempainlomaan myönnettävä siten, että se ei olisi siirrettävissä. lisäksi työntekijöillä pitäisi Vanhempainloman työmarkkinaosapuolet olisi jakavat vanhemmat Vanhempainloma voidaan järjestää perhe- tai yksilöperusteisesti. Edellä mainittu tarkoittaa sitä, lomaoikeuden että keskenään. Yksilöperusteinen vanhempainloma vanhempainlomaan antaa vanhemmille (johonkin osaan) oikeuden, joka ei ole siirrettävissä. Useimmissa maissa työntekijöillä on perhekohtainen oikeus vanhempainlomaan. Alunperin vanhempainloma luotiin äitiysloman jatkoksi äideille. Jaettu, sekä isille että äideille oikeus tarkoitettu vanhempainlomaan kehitettiin myöhemmin. Monissa maissa isän oikeus vanhempainlomaan (perhekohtainen) 1 EYVL N : oL 145, 19. 6. 1996, s. 4 4 KOM(96) 26, lopullinen, 31. 1. 1996 57 ^B^^S^^ÊB^ÊÊÊÊÊÊKÊ^^^K^Ê^^^^^W^^^^^^^Ê^S^^^^^^m Valtio Belgia3 Tanska0 Kesto Enimmäiskesto Rajat siirtomahdollisuus Etuisuudet Maksut Ei mitään Ei mitään Yksilökohtainen Kiinteä maksu + korotus kahdesta ja kolmesta lapsesta Kausi Joustavuus Osa-aika Viikkoa Kyllä* 10 viikkoa + 3-9 kuukautta* Kunnes lapsi täyttää 9 vuotta Perhekohtainen Yksilökohtainen Kiinteä maksu: 80 prosenttia työttömyyskorvauksesta Viikkoa Viikkoa Ei Ei Saksa 36 Kuukautta Kunnes lapsi Perhekohtainen Tulosidonnainen Kreikka 3 Kuukautta Kunnes lapsi täyttää 2 vuotta Yksilökohtainen Palkaton Kunnes lapsi Kylläb täyttää kolme vuo ta Ei Ei Perhekohtainen Palkaton Kunnes lapsi täyttää kokne vuotta Perhekohtainen Kiinteä maksu, toisesta lapesta lähtien Kunnes lapsi Kyllä tävtEa kolme vuoni Espanja Ranska Irlanti Italia 36 Kuukautta 36 Kuukautta Ei mitään 6 Kuukautta Ä. L. j aikeen J Perhekohtainen Tulosidonnainen 30 prosenrtia tuloista Viikkoa Ei Ositus Kyllä Ei Kyllä Kyllä Kyllä Ei Ei Ei Rajoitukset kattavuudess: Ehdot Työnantajan suostumksella Ei rajoituksia Ei rajoituksia 12 kuukauden palvelus Ei 4 viikonn palvelus Alle 100 työntekijän yritykset, joissa 8 prosenttia lomapyyntöjä 12 kuukauden palvelus Ei rajoituksia Ei rajoituksia Ei 12 kuukauden palvelus Maanviljelijät/yksityis yrittäjät/kotipalvelut Ei Luxemburg Ei mitään Alankomaat 6 Kuukautta osa-aikaisesti Kunnes lapsi täyttää neljä vuotta Yksilökohtainen Palkaton Ainoastaan Ei Ei rajoituksia 12 Kuukauden palvelus Itävalta 24 Viikkoa Kunnes lapsi täyttää neljä vuotta Perhekohtainen Kiinteä maksue Viikkoa Kylläb Ä. I. jälkeen Perhekohtainen Palkaton Ei Ei Ei Aluehall. Maaja metsätalouden työntekijät Ei Ei rajoituksia 12 Kuukauden palvelus Ä. L jälkeen Kunnes lapsi täyttää kolme vuona Kunnes lapsi täyttää S vuotta Perhekohtainen Perhekohtainen Tulosidonnainen: 66 prosenttia Kiinteä maksu Viikkoa Kyllä Kyllä Ei rajoituksia Ei Perhekohtainen Tulosidonnainen: 80 prosenttia (10 kuukautta) ja 90 prosenttia (2 kuukautta); Kiinteä maksu (kolme kuukautta) Viikkoa Kyllä Kyllä Ei rajoituksia 6 Kuukauden palvelus11 Portugali Suomis Ruotsi 6 Kuukautta Max; 24 kuukautta^ 36 Kuukautta Kunnes lapsi on 3 - vuotias 18 Kuukautta Iso-Britannia Ei mitään Lähde: ' Perheellisten työntekijöiden loniajärjestelvt Euroopan komission lastenhoitoa ja muita rvö- ja perhe-elämän veivollisuulcsien yhteensovittamiseen tähtääviä toimenpiteitä käsittelevä verkosto (1994 - päivitvs 1995). H u o m: a Ei vanhempainv. ipa. ua, mutta 6-12 kuukauden pituinen uratauko työntekijää kohden työnantajan suostu- d /. l. = äitiysloma. e Korkeampi yksinhuoltajille ja pienituloisille perheille. muksella. b Ainoaltaan työnantajan suostumuksella. c Vapaata voidaan käyttää myös muihin tarkoituksinn, esimerkiksi koulutukseen: muista syistä lomaa pitäville työntekijöille ei taata työpaikan säilvmistä. roisin kuin lastenhoidon vuoksi vapaalle jääville ( Portugali: 24 kuukauden enimmäismäärä voidaan pitää erikoistapauksessa. h Tai 12 kuukautta kahden viime vuoden aikana. „ p. v a n h e m p a i n l o m an perusosa- H: pidennetty hoitovapaa. äidin edelleen oikeudesta johdettu on epäitsenäinen etuus: isä on oikeutettu lomaan vain jos äitikin on ja jos äiti luopuu oikeudestaan. Yksilöllisiä oikeuksia vanhempainlomaan on (Kreikassa, toteutettu vasta viime aikoina tehneet Alankomaissa). Jotkut valtiot ovat muutoksia jakaneet vanhempainloman kahteen osaan: yksilölliseen ja perhekohtaiseen oikeuteen vanhempainlomaan (Ruotsi, Tanska). lainsäädäntöönsä ja Vanhempainloman kesto vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioiden välillä. Joissakin valtioissa loma on rajoitettu kolmeen kuukauteen (Kreikka) tai puoleen vuoteen (Italia, Alankomaat), kun taas toisissa loman enimmäiskestoksi on määrätty 36 kuukautta, esimerkiksi siihen asti kunnes lapsi täyttää kolme vuotta (Saksa, Ranska). , lomajakson ajan Neljässä jäsenvaltiossa vanhempainloma on palkaton koko (Kreikka, Espanja, Alankomaat ja Portugali). Useimmissa joitakin etuisuuksia valtioissa on kuitenkin ainakin loman vähimmäisajaksi. tekeminen osa-aikatyö Se, kuinka joustavasti lomaa voidaan käyttää, vaihtelee. Keskeisiä kysymyksiä ovat osa-aikatyö ja loman osittamismahdollisuus. Kaikissa maissa osa-aikatyön vanhempainloman aikana ei ole mahdollista: ainoastaan Ranskassa, Suomessa ja Ruotsissa vanhemmilla on oikeus ja tehdä osa-aikatyötä. Belgiassa, Saksassa mahdollista on Itävallassa työnantajan sijaan Sen suostumuksella. Alankomaissa osa-aikatyö on vanhemmille ainoa lyhentää voivat mahdollisuus; tuntiin. Tarkoituksena on työviikkonsa 20 rohkaista vanhempia yhdistämään ja lastenhoitovastuu sekä pitää samalla vanhemmat työmarkkinoilla. Vanhempainloman mukana porrastaminen sen sijaan että pitäisi koko loman kerralla, on mahdollista Belgiassa, Saksassa, Kreikassa, Suomessa ja Ruotsissa, kun taas muissa jaksossa. maissa Vanhempainloma on joustavin Ruotsissa, missä sen voi porrastaa tai pitää osa-aikaisesri ilman työnantajan lupaa. täytyy pitää yhdessä työntekijät loma työ oman kestoon Loman saamisen ehdot on kytketty työntekijän työsuhteen työnantajansa palveluksessa. Viidessä valtiossa lomalle pääsylle ei ole asetettu ehtoja (Tanska, Espanja, Italia, Itävalta ja Suomi), kun taas toisissa viidessä vaaditaan 12 kuukauden palvelus samalla työnantajalla Ranska, Alankomaat ja Portugali). Hieman erilainen käytäntö löytyy Saksasta (neljän viikon palvelus) ja Ruotsista (kuusi kuukautta). Rajoituksiakin (Belgia, Kreikka, TYÖN JA PERHE-ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMINEN KOULUIKÄISTEN PÄIVÄHOIDON KASVAVA TARVE5 Lastenhoitopalvelut keskittyvät pienille, alle kouluikäisille lapsille suunnattuihin palveluihin, jotka tietenkin ovat ehdoton edellytys työn ja perhe-elämän yhreen sovitramiselle. Kouluikäisten lasten päivähoito on kuitenkin myös tärkeää, kuten kouluikäisten päivähoitoa käsittelevän eurooppalaisen verkoston kertomuksessa korostetaan. Kouluikäisten päivähoito täyttää tyhjän aukon koulupäivän jälkeen. Sitä saatetaan tarvita myös muina aikoina, kuten ennen koulun lyhyinä koulupäivinä sekä silloin kun koulut ovat muusta syystä suljettuina. aamulla, koulujen loma-aikoina, alkua Euroopan unionin eri jäsenvaltioissa näillä palveluilla on erilaisia nimiä ja ne korostavat eri asioita. Joissakin jäsenvaltioissa järjesrelmät ovat vakiintuneita ja niillä on arvostettu asema perhepolitiikassa. Toisissa on parhaillaan käynnissä jonkinlaista kehitystä, mutta kouluikäisten päivähoitopalveluita ei vielä ole mitenkään systemaattisesti järjestetty. Joissakin valtioissa asia ei vielä ole edes tullut esille yhteiskunnallisessa keskustelussa ja vaikka yksittäiset vanhemmat päivittäiset ongelmansa työn ja perheestä aiheutuvien velvollisuuksien yhteen sovittamisessa, itse käsite ' kouluikäisten päivähoito ' saattaa yhä kuulostaa oudolta niiden korvissa, jotka perhepolitiikkaa muotoilevat. tunnustavatkin omat Koska niiden työssä käyvien naisten osuus, joilla on alle 15- vuotiaita lapsia, on varsin suuri ja kasvaa koko ajan (Suomessa 81 prosenttia ja Tanskassa, Ruotsissa ja Portugalissa yli 70 prosenttia, Itävallassa, Belgiassa ja Ranskassa 60 prosenttia, Saksassa ja Iso- Briranniassa yli 50 prosenttia, Irlannissa ja Espanjassa 34 prosenttia ja Alankomaissa, Luxemburgissa, Italiassa ja Kreikassa alle 50 prosenttia), kouluikäisten päivähoidolla on merkitystä sekä työn ja perhe-elämän yhteen sovittamisen että lasten sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen kannalta. Vanhemmat, erityisesti äidit, jotka joko eivät voi hakeutua työhön, tai mikäli he sen tekevät, ovat riippuvaisia epävirallisista lastenhoitojärjestelyistä, ovat alttiita erottamiselle, ellei työnantaja ole valmis katsomaan poissaoloja ja epätäsmällisyyttä läpi sormien. Kouluikäisten päivähoitopalvelut voivat vaikuttaa osaltaan sosiaalisen yhtenäisyyden edistämiseen. Niiden avulla voidaan opettaa lapsia ja vanhempia tulemaan toimeen erilaisen etnisen taustan omaavien ihmisten kanssa ja ne voivat antaa vammaisil! • lapsille mahdollisuuden viettää vapaa-aikaansa yhdessä terveiden lasten kanssa. Lyhyesri sanottuna, kouluikäisten päivähoitopalvelut voivat muodostaa paikallisyhteisön voimavaran, jonka hyöty on paljon pelkkää lastenhoitoa suurempi. ' Kouluikäisten päivähoito Euroopan unionissa, Euroopan komission lastenhoitoa ja muita työ- ja perhe-elämän velvollisuuksien yhteensovittamiseen tähtääviä toimenpiteitä käsittelevä verkosto, 1996. 59 T ON JA PERHE-EIÄMÄN YMTEENSOVITTAMINEN »(WWWIjllWWIS^^ TASA-ARVOA OSA-AIKAISILLE TYÖNTEKTJÖLLE LUXEMBURGISSA tekevien välisen Luxemburgissa helmikuussa 1993 hyväksytty laki takaa yksityisten työnantajien palveluksessa osa-aikatyötä ja kokopäivätyötä tasa-arvon. Laissa vahvistetaan, että osa-aikatyöhön tulee kuulua samat oikeudet ja etuudet kuin on tunnustettu kokopäivätyön suhteenkin. Tämä tarkoittaa sitä, että osa-aikaisen työntekijän palkan on oltava suhteessa sellaisen työntekijän palkkaan, jolla on samassa yrityksessä kokopäivätyö, jossa vaaditaan samoja taitoja. Lisäksi kun osa-aikaista työntekijää pyydetään jäämään työhön työsopimuksessa määritellyn työajan ylittäväksi ajaksi, yli menevä aika on katsottava ylityöksi, joka oikeuttaa korotettuun palkkaan sen mukaan kuin laissa ja sopimuksissa ylityöstä on sovittu maksettavaksi. Tämä on yksi Luxemburgin valtion käyttöön ottamista toimenpiteistä, joilla pyritään helpottamaan työ- ja perhe-elämän takeet yhteensovittamista, ehdottomasta tasa-arvosta osa-aikatyössä. eli lomajaksoon, Lisäksi valtio ottaa vastuun niiden vanhempien sosiaaliturvasta, jotka ovat oikeutettuja niin sanottuun 'vauvavuoteen', tai adoptiovanhempi voi pitää lapsen syntymän tai adoption jälkeen. Tämä äitiyslomavuosi on juuri pidennetty joiden aikana valtio maksaa kahdeksi vuodeksi, palkansaajan sosiaaliturvamaksut edellisen palkan perusteella. jonka äiti Nämä toimenpiteet on tarkoitettu kaikkien, myös miesten, hyväksi. Kuitenkin 80 prosenttia kaikista osa- aikatyöntekijöistä Luxemburgissa on naisia. Viime aikoihin asti suurin osa hakemuksista palkattomalle virkavapaalle on tullut naisilta. Tutkimukset tulevat toimenpiteillä osoittamaan, onko näillä uusilla onnistuttu saavuttamaan paremmin tavoitteena oleva työn ja perhe-elämän yhteen sovittaminen. löytyy; joissakin valtioissa tietyt ryhmät on suljettu ulkopuolelle. Esimerkiksi Kreikassa pienyritykset loman myöntämistä siinä tapauksessa, että kahdeksan prosenttia on vanhempainlomalla vuoden sisällä. työntekijöistä yrityksen vastustaa voivat Vanhempainvapaan seuranta Yhtäläisten mahdollisuuksien näkökulmasta on tärkeää rierää onko vanhempainlomajärjestelyt suunniteltu (suorasti tai epäsuorasti) äitiysloman jatkoksi, rohkaisemaan lähinnä naisia jäämään vapaalle, vai onko ne tarkoitettu myös miehille jäädä kannustimeksi vanhempainlomalle. vanhempainlomajärjestelmien Erilaiset hyvin osoittautuneet ovat sovellutukset merkittäviksi tekijöiksi vanhempien, äitien ja isien, loma hyödykseen. rohkaisemisessa käyttämään on se, kotitalous- On edelleen melko epäselvää, missä määrin vanhemmat käyttävät vanhempainlomajärjestelyjä. Merkittävä selitys tälle ja että työmarkkinatutkimuksissa ei kerätä aineistoa poissaolojen tarkoista syistä, jollainen olisi esimerkiksi vanhempainloma. Alankomaissa ja Ruotsissa tehtyjä työvoimatutkimuksia lukuun tutkimuksissa ottamatta vanhempainlomia ei eroteta muista poissaolon syistä. kansallisissa (korvausren Siitä, missä määrin vanhemmat käyttävät vanhempainlomaa, on olemassa jonkin verran aineistoa. Aineistosta käy selvästi ilmi, että käyttöaste vaihtelee valtavasti eri jäsenvaltioiden kesken, ja että silloin kuin vanhempainloma on palkallinen, äidit käyttävät sitä yleisesti. Lisäksi on selvää, että isien loman käyttöaste eroaa selvästi äideistä. Niissäkään maissa, joissa lomalle jäämisen olosuhteet ovat suhteellisen pitkälle joustavuuden kehittyneet suhteen), stiuremmiten käytii vanhempainlomaa hyödykseen. Poikkeuksen tästä muodostaa Ruotsi, joustavuus yhdistettynä korkeisiin rahallisiin korvauksiin on johtanut sekä äitien että isien suhteellisen korkeisiin lomankäyttöasteisiin. Tarkempi rutkimus on kuitenkin tarpeen lisävalaistuksen isien saamiseksi lomallejäämiskäyttäytymiseen niihin tekijöihin, jotka vaikuttavat vanhempien päätökseen käyttää loma hyväkseen. ja sekä isät eivät äitien jossa ja 60 Etsittäessä syitä vanhempainlomalle jäämiseen vanhempien mieltymykset ja muut tarjolla olevat TYÖN JA PERHE-EIAMÄN YHTEENSOVITTAMINEN Osa-aikatyö on ollut se työelämän osa-alue, jossa uusia työpaikkoja on syntynyt eniten ja tasaisimpaan tahtiin sekä vuosien 1987-1990 yleisen työllisyyden kasvun aikaan, ja mikä ehkä vielä merkittävämpää, myös vuosien 1990-94 laskukauden aikana. Osa-aikatyö muodostaa siten osan kokonaistyöllisyydestä. suuremman yhä Siinä missä unionin alueella kokonaisuudessaan työpaikkojen kokonaismäärä laski vuosina 1990-94 yli kolmella prosentilla, noin osa-aikatyöpaikkojen määrä yhdeksällä siten kokonaistyöllisyyttä yhdeksällä prosentilla ja tasaten osittain kokopäiväisten työpaikkojen määrän laskua lähes kuudella prosentilla. kasvoi kohentaen prosentilla, Ottaen huomioon, että yli 80 prosenttia osa- - vaikka he aikatyön tekijöistä on naisia muodostavatkin vähemmistön työvoimasta - tässä on kyseessä valtava kasvu. Vuoteen 1994 mennessä 30 prosenttia kaikista naisten työpaikoista unionin alueella (EU 15) oli osa- aikatöitä, kun vastaava luku vuonna 1987 oli 28 huomattavasti prosenttia. Osa-aikatyö vähemmän merkittävää miesten keskuudessa; vuonna 1994 se muodosti noin viisi prosenttia miesten kokonaistyöllisyydestä. on OSA-AIKATYÖ TILAPÄISTYÖ joustavat vaihtoehdot ovat myös tärkeällä sijalla. Lisäksi voidaan olettaa, että vanhempien mieltymykset vaihtelevat ei ainoastaan maittain, vaan myös aluetasolla. Vanhemmat voivat valita erilaisia hoitomalleja lapsilleen. Viralliset ja epäviralliset lastenhoitopalvelut, vanhempien osa-aikatyö ja/tai joiden avulla työjärjestelyt, pyritään huolehtimaan lastenhoidosta itse, ovat osa noista vaihtoehdoista. Lisäksi vanhemmat voivat haluta yhdistää useita eri vaihtoehtoja. Se, missä määrin vanhempien on mahdollista tehdä valintoja erilaisten vaihtoehtojen välillä, riippuu ja valtion infrasrrukruurista. harjoittamasta politiikasta Osa-aikatyö ja tilapäistyöt keinona yhteensovittamisen se että aiheuttaa Työn jousravuutta voidaan pitää riskinä siinä työpaikkojen mielessä, epävarmuutta, alentaa tuloja ja luo aukkoja sosiaaliturvaan. Niin kutsutut epätyypilliset työsuhteet yksi työhönpääsykeino, josta naiset hyötyvät - etenkin ne naiset, työmarkkinoille perheeseen ja lasten kasvatukseen liittyvän pitkän poissaolojakson tai työttömyyden jälkeen. kuitenkin myös jotka palaavat ovat NAISTEN OéÂ-ÀÎKAiftOtp B DK D OK E F IRL I L NL A P FIN S UK |ÎÛÙUUUUÛUUUUUtfWiyiWWtfWIWWItfgOB« jUHUHUHLWMMMMJBJHLt fmmmœam EU15 pmoBum O i 20 LÄHDE : EUROSTAT (TVT). 40 60 80 100 61 TYÖN JA PERHE-ELÄMÄN YHTEENSOVITTAMINEN selvästi tyypillisempää Liajasta kasvustaan huolimatta osa-aikatyö on pohjoisille edelleen jäsenvaltioille, kun taas etelässä se muodostaa ainoastaan kahdeksan prosenttia (Kreikka) ja 16 prosenttia (Espanja) naisten työllisyydestä. Sekä naisten että miesten osa-aikatyö on erityisen yleistä neljässä jäsenvaltiossa: Alankomaissa, Ruotsissa, Iso-Britanniassa ja Tanskassa. Osa- aikatyön kasvu on keskittynyt suurelta osin naisiin. Itse asiassa naiset täyttivät 95 prosenttia vuosina 1987-1990 syntyneistä uusista osa- aikatyöpaikoista, ja kolmannes kaikista naisten uusista työpaikoista oli osa-aikatöitä. Jos osa-aikatyön kehittyminen näyttääkin olevan erityisesti naisiin liittyvä ilmiö, tilapäisistä työsuhteista (määräaikaiset sopimukset) tehty analyysi kertoo hienoisemmasta muutoksesta, jossa naisten ja miesten väliset erot eivät ole niin suuria. Vaikka tilapäistyö ei olekaan unionin alueella aivan yhtä yleistä kuin osa-aikatyö, ja se tarjoaa ryöpaikkojakin vain puolet siitä määrästä mitä osa-aikatyö, se on kuitenkin tärkeä työllisyyden kasvualue. Vuonna 1995 tilapäistyöt muodostivat ainoastaan noin 14 prosenttia kaikista EU- maiden työpaikoista. Lisäksi tilapäistyö näyttää olevan vähemmän naisiin painottunutta, kuten on asian laita osa-aikatyön kohdalla, vaikka sekä miehiä unionin tilapäistyöntekijöistä onkin suurempi osa naisia alueella kuin kokonaisuudessaan että kussakin jäsenvaltiossa erikseen. Vuonna 1995 noin 13 prosenttia miehistä ja 15 prosenttia naisista oli työllistynyt tilapäistöissä, lukujen vaihdellessa miesten 33 proscnrista ja naisten 38 prosentista Espanjassa (selvästi korkeimmat luvut unionin alueella), miesten jopa alle kuuteen prosenttiin ja naisten alle kymmeneen prosenttiin viidessä maassa, - Belgiassa, Luxemburgissa, Italiassa, Itävallassa ja Iso-Britanniassa - joissa on hyvin erilainen työlainsäädäntö. Edellisiä viittä jäsenvaltiota ja Espanjaa lukuun ottamatta tilapäistyöpaikkojen määrä ei juurikaan eronnut unionin vuoden 1994 keskiarvosta missään jäsenvaltiossa. Kuten olettaa Tilapäiset osa-aikatyöpaikat on syytä mainita erikseen. Tällaisiin sopimuksiin liittyy huonompi saattaa, työllisyysturva. määräaikaisilla osa-aikatyösopimuksilla työtä tekevien naisten osuus on huomattavasti suurempi kuin miesten. Vuonna 1995 noin 39 prosenttia työsuhteissa olevista naisista työskenteli osa-aikaisesti, mikä on hieman suurempi osuus kuin osa-aikatyön osuus vakituisissa työsuhteissa. tilapäisissä KUVIO ii SYNTYVYYS EUROOPAN UNIONISSA VUOSINA 1980, 1985 JA 1994 « 1 9 80 III 198 5 1994 • tifffltnmiii B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EURI5 0. 0 03 1. 0 13 2. 0 23 30 33 LÄHDE: EUROSTAT, VÄESTÖTILASTOT 62 Miksi naiset epätyypillisiin suostuvat työsuhteisiin ITALIA 'YON |A I'ERHK KI. AMÄN Yl IIT'. I-N. SOVI I T A M I N IN On mielenkiintoista tutkia syitä, jotka johtavat naiset hyväksymään epätyypillisiä työsopimuksia ja erityisesti osa-aikatyön. Ovatko ne tapa sovittaa yhteen perhe ja työelämä? Euroopan työvoimatutkimuslaitoksen keräämä aineisto tekee antaa mahdolliseksi arvioida, missä määrin osa-aikatyö on vapaaehtoinen valinta. jonkinlaista suuntaa sekä kuusi Keskimäärin kymmenestä osa- aikatyöntekijästä yhteisön alueella vuonna 1994 ilmoitti, että heidän pääasiallinen syynsä osa- aikatyön vastaanottamiseen oli, etteivät he halunneet kokopäivätyötä. Kun osa-aikatyötä tekevistä naisista kaksi kolmannesta ei halunnut kokopäivätyötä, vastaava luku osa-aikatyötä tekevillä miehillä oli vain yksi kolmannes. On olemassa monia syitä siihen, miksi naiset mitä ilmeisimmin suosivat osa-aikatyötä. Tärkein niistä on pyrkimys sovittaa yhteen perhe- ja työelämän vaatimukset. Erityisesti naisille lastenhoitopalvelujen puute ja koulujärjestelmän toiminta voivat olla esteinä perhe- ja työelämän yhteensovittamiselle. Tällä naisten keskittymisellä osa-aikatyöhön monissa jäsenvaltioissa on muitakin vaikutuksia. Koska osa-aikatyö liittyy erityisesti tiettyihin aloihin ja ammatteihin, sillä on myös taipumusta edistää työmarkkinoiden ammatillista eriytymistä eri sukupuolten kesken, mitä pidetään yhä enenevässä määrin merkittävänä joustavuutta vastaan puhuvana tekijänä. voillaan Samanlainen tehdä analyysi tilapäistyöstä. Vaikka luotettavaa aineistoa on saatavilla ainoastaan yhdeksän jäsenvaltion osalta, on selvää, että yleisesti ottaen määräaikaisissa ryösuhteissa ryöskenreli vuonna 1994 enemmän naisia kuin miehiä siksi, että he eivät halunneet vakituista työpaikkaa. ALUEELLINEN PERHETUKIOHJELMA EMILIA ROMAGNASSA työssä Italiassa monet naiset voivat nyt käydä tarvitsematta huolehtia lasten jättämisestä. Tällainen tilanne on ollut vuodesta 1991 lähtien, jolloin Emilia alueellinen Romagnan aloitettiin alueella tärkeimpänä perhetukiohjelma. Tämän ohjelman tavoitteena oli kaventaa äidin ja isän roolien välistä kuilua, joka vielä nykyäänkin on suurelta osin tosiasia eri puolilla Italiaa. sen Yksi Nyt viisi vuotta myöhemmin ohjelma on onnistuneesti käynnissä. menestyksekkäimmistä aikaansaannoksista on ollut päiväkotien perustaminen, minkä avulla Emilia Romagnan alue on sijoittunut lastenhoitopalveluiden kansallisen kattavuuden suhteen (21 prosentin kattavuus kansallisen keskiarvon ollessa viiden prosentin luokkaa). listan kärkeen käytti Kaikki alkoi vuonna 1989, jolloin yksi Emilia Romagnan aluehallituksen neuvonantajista tilaisuutta hyväkseen ja aloitti hankkeen, jota oli harkinnut jo pitemmän aikaa. Tavoitteena oli saada aikaan uusi laki, joka sääntelisi kaiken tyyppisiä perheiden ja naisten tukemiseen tähtääviä ohjelmia ja edistäisi sosiaaliseen yhtenäisyyteen tähtäävää politiikkaa. Laki tuli voimaan 14. elokuuta 1989, mutta sitä ei pantu täysimäätäisesti täytäntöön ennen kuin vuonna 1991, sen jälkeen kun suuntaviivojen noudattamisesta oli annettu ilmoitus ja tarvittava rahoitus myönnetty. "Ja isiä toteaa: Kouluja perhesuhteita. tulemaan Hrityisesri on pyritty rohkaisemaan taakkaa ja mukaan, tarkoituksena keventää naisten tasapainottaa ja esikoulujärjestelmiä koskevista ohjelmista vastaava Anna Rossetti alueen se perhetukiohjelmiin kohdennetuista kuluista on käytetty "perinteisten" päiväkotien rahoittamiseen. Toinen puoli on mennyt muihin aloitteisiin. Tällä hetkellä ainoastaan yksi toinen italialainen alue, Veneton maakunta, on seurannut Emilia Romagnan esimerkkiä hyväksymällä samanlaisen odottaa täytäntöönpanoa. " toimii! Puolet tosin vielä lain, joka 63 1'YÖN JA PERI 1E-EIÄMÄN YI ITEENSOVITTAM1NEN TAULUKKO 5 : TULOVEROTUKSEN MUUTTAMINEN YKSILOPERUSTEISEKSI Veroyksikön mukainen luokitus Perheosamäärä Ranska Ositus Saksa Luxemburg Portugali Erillisverotus Yhteisverotus Belgia6 Irlanti Espanja Itävalta Tanska Suomi Kreikka Italia Ruotsi Alankomaat Iso-Britannia vaikuttamaan osaltaan koskevan komission tiedonannon valmisteluun vuonna 1997 sekä asianmukaisiin toimiin tällä alalla. aihetta OIKEUKSIEN YKSILÖIMINEN ja työllisyyttä Yksilöllisten oikeuksien luominen on ollut usein toistuva teema komission viimeaikaisessa politiikassa. Siihen viitataan komission kasvua, kilpailukykyä koskevassa valkoisessa kirjassa (1993)7 naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisen yhteydessä. Näiden oikeuksien luominen on tarkoitus kaikki mahdollisesti syrjivät sosiaaliset ja verotukselliset toimenpiteet, jotka voivat haitata naisten pääsyä työmarkkinoille. Euroopan sosiaalipolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa "Unionin tie eteenpäin" (1994)8 esitettiin joitakin ehdotuksia politiikkojen syrjivien mahdollisesti poistamalla toteuttaa todellisista poistamiseksi sosiaaliturvan ja veropolitiikan alalta. Valkoisessa kirjassa viitattiin tarpeeseen tehdä vertaileva analyysi naisten ja miesten epätasa-arvoisuuksista välisistä ja sosiaaliturvassa. Yhteisön neljäs naisten miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva sisälsi keskipitkä lukuisista oikeuksien alueista, jotta työmarkkinoiden eriytymistä voitaisiin vähentää. Tämä on määrä toteuttaa tekemällä analyysi ja tämänhetkisen sosiaaliturvajärjestelmien vaikutuksista naisten mahdollisuuksiin itsenäisyyteen tulisi työmarkkinoilla. Tämä toimintaohjelma yksilöimisen yhtenä jotka kaipaisivat jälkimmäinen tutkimusta, verotuksen (1995)9 ja 64 Kysymys yksilöllisistä oikeuksista on noussut esiin kolmella eri rintamalla. Ensinnäkin, viimeisten kolmenkymmenen vuoden aikana työmarkkinoilla tapahtuneet valtavat muutokset eivät aina ole heijastuneet verotukseen ja sosiaaliturvajärjestelmiin. Jotkut viimeksimainituista perustuvat edelleen sellaiseen perhemalliin, jossa mies on perheen pääasiallinen elättäjä. Toiseksi, työmarkkinoille pyrkivien ja siellä olevien naisten osuuden nousun myötä on voitu panna merkille, että verotuksellisilla tai sosiaaliturvaan liittyvillä toimenpiteillä voi olla joko kielteinen, neutraali tai myönteinen vaikutus naispuolisen sen suuntautumiseen tiettyihin työllistymismuotoihin, kuten tai osa-aikatyö. työllistäminen Perheiden ja kotitalouksien rakenteissa ja niiden koossa tapahtuneet muutokset sekä muut niihin liittyvät väestökysymykset ovat tuoneet esiin kysymyksiä, jotka koskevat naisten ja miesten itsenäisyyttä verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmissä. Näiden kysymysten tutkimiseksi on parhaillaan tutkimuksia 15 käynnissä sarja vertailevia työvoiman tarjontaan itsensä tai 6 Lainsäädännön mukaan molempien puolisoiden tulot on verotettava yhteisesti, mutta lakiin on tehty kaksi muutosta, joiden mukaan jos molemmilla puolisoilla on tuloja, heitä täytyy verottaa erikseen, ja jos perheessä on vain yksi tuloistaan pääasiallinen ansaitsija, 30 prosenttia hänen voidaan siirtää toiselle puolisolle. 'Täydennysosa Euroopan unionin tiedotteeseen. "KOM (94) 333, 27. 7. 1994 " KOM(95) 381, lopullinen 19. 7. 199S IVON JA PERHE 1'I. AMAN YI 11ITNSOVI I I AMINIEN jäsenvaltion kesken sosiaalisten ja verotuksellisten oikeuksien muuttamisesta yksilöperusteisiksi sekä naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista. verotus- sisältävät erilaisissa järjestelmät Jäsenvaltioiden suhteesta henkilöön, ja sosiaaliturvajärjestelmissä ei ole yhtään puhtaasti yksilöllisiin oikeuksiin perustuvaa järjestelmää. Kaikki yhdistelmän johdannaisia ja yksilöllisiä oikeuksia. Niinpä sosiaaliturvajärjestelmässä esimerkiksi työmarkkinoiden ulkopuolella olevan henkilön johdannaiset oikeudet etuuksiin voivat syntyä seurauksena joka on taloudellisesti aktiivinen ja joka on oikeutettu saamaan suoraan erityyppisiä etuuksia. Kyseeseen tulevat suhteet voivat vaihdella valtiosta ja sosiaaliturvajärjestelmästä toiseen joko iän tai muiden tekijöiden mukaan. Tällaisia suhteita ovat esimerkiksi vanhemmuus, avioliitto tai avoliitto. Lisäksi kaikille yhteisten sosiaalisten toimivat rinnakkain ja oikeuksien järjestelmät sosiaaliturvamaksuihin osittain perustuviin järjestelmiin. sekoittuvat vaikutusta etuisuuksien eri jäsenvaltioiden välillä. Perhesuhteilla voi myös olla tiukkojen myöntämisehtojen helpottamisessa. Siten siis se, että perheessä on lapsia (ei oikeutta etuisuuksiin) äidin saattaa (johdannainen oikeus) saamaan etuisuuksia edesmenneen miehensä (pääasiallinen maksaja) maksamien sosiaaliturvamaksujen perusteella. oikeuttaa leskeksi jääneen 6 Taulukossa deskriptiivinen esitetään vertaileva analyysi eläke-eduista 15 jäsenvaltiossa sen suhteen, miten perhe vaikuttaa avustuksiin ja oikeuksiin. Taulukosta käy ilmi se lukuisa joukko joita voidaan myöntää erilaisia oikeuksia, edunsaajille eläkkeelle jäämisen tai puolison kuoleman johdosta. Suun osa oikeuksista avustuksiin näyttää olevan tarkoitettu naisille ja lapsille. alalla perhesuhteilla Sosiaaliturvan on edunsaajalle merkitystä, kun pääasialliselle muille kertyneitä tulevien perheenjäsenille. perhesiteiden läheisyys tai kaukaisuus (äidit, ihrelf raimot, lastenlapset; vaihtelee eri etuisuuksien ja Kyseeseen siirretään etuuksia uiks KUVIO 22 YKSITYISTEN KOTITAIOUKSIEN KOKOONPANO (%) EUROOPAN UNiCNIS^A JÄSENVALTIOTA, 1994 5 H LO TAI ENEMMÄN 8 % 4 HL016 % 3 HLÖ 18 % LÄHDE : EUROSTAT(TVT) xxxxxxxxxxxxxxxxxxxx*. *. *** <xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx> xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx> <xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx> xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx> :xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx: <xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx: xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx: 'XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX' XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX' XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX' xxxxxxxxxxxxxxxxxxxx- xxxxxxxxxxxxxxxxxxx- XXXXXXXXXXXXXXXXXX' XXXXXXXXXXXXXXXXX' XXXXXXXXXXXXXXXX xxxxxxxxxxxxxxx "XXXXXXXXXXXXX XXXXXXXXXXXX xxxxxxxxxxx -xxxxxxxxx 'XXXXXXX xxxxxx xxxr 1 HLÖ 28 % 2 HLÖ 30 % 65 ers Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja TAULUKKO 6: PERHESIDONNAISET JOHDANNAISET OIKEUDET EUROOPAN ELÄKEJÄRJESTELMISSÄ V a n h u u s e l ä ke Perhe-eläke *Sallitaan korotus korvattavaan työhön, jos on huollettavia lapsia. *Sallitaan korotus korvattavaan työhön, jos on huollettavia lapsia. Ei mitään. Orvot ovat oikeutettuja perhe-eläkkeeseen (18 vuoden ikään asti). "Äideille ja isille sallitaan kolme työvuotta lasten kasvattamiseen (mutta ei makseta eläketurvamaksuja) * Lasten koulutukseen käytetty aika kymmenenteen ikävuoteen saakka otetaan huomioon laskettaessa eläkkeen maksuperusteena olevaa työssäoloaikaa, viitepalkan ollessa 75 prosenttia vakuute tun henkilön keskipalkasta. Ikäraja laskee, jos on alaikäinen lapsi huollettavana. "Sallitaan korotus korvattavaan työhön (ilman eläkkeen peruuttamista), jos on huollet tavia lapsia. *Orvon eläke lapsen kouluttamista varten, jos eronnut puoliso on kuollut, jos lapsen huoltajalla on omakin lapsi kasvatettavanaan, jos puoliso ei ole mennyt uudelleen naimisiin (yhteenliittymisehtoa voidaan myös soveltaa). "Korotus alaikäisestä lapsesta (ei kiinteä summa, vaan prosenttio suus eläkkeestä) "Äideille, joilla on vähintään kolme lasta ja jotka ovat maksaneet eläkemaksuja 20 vuoden ajan, eläkeikää voidaan aikaistaa kolmel la vuodella kutakin lasta kohden tai 50 ikävuoteen asti. *50 vuoden eläkeikä naisille, joilla on ala-ikäisiä lapsia ja makset tu 20 vuoden eläkemaksut. *20 prosentin korotus perhe-eläkkeeseen oikeuttavaan enimmäistulorajaan jokaisesta huollettavana olevasta alaikäisestä lapsesta. *Orvon eläke: 25 prosenttia edesmenneen vanhemman eläkkeestä, jos toinen vanhem mista on kuollut, 50 prosenttia jos molemmat vanhemmat ovat kuolleet. Orvolle mak settava kokonaiseläke ei saa ylittää 100 prosenttia edesmenneiden eläkkeistä. *Orvon eläke (maksetaan edesmenneen lapsille, ottolapsille ja jälkeen jääneen puolison lapsille, mikäli he olivat edesmenneen huollettavina). Eläkkeen määrä ei saa ylittää 100 prosenttia peruseläkkeestä (lesken eläke mukaan lukien). *Eläke kuolleen isän lastenlapsille, sisaruksille ja lapsille, jotka ovat alle 18-vuotiaita ja vammaisia. *Leskeksi jääneet äidit ja isoäidit, naimattomat tai naimisissa ja asumuserossa olevat naiset, jos aviomies on vammainen tai yli 60-vuotias. *Yli 60-vuotiaat tai vammautuneet isät ja isoisät. *Vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saajan lapset ja sisarukset, jotka ovat naimatto mia, leskiä, asumuserossa tai eronneita, jotka ovat yli 45-vuotiaita ja oikeutettuja eläk keeseen hoidettuaan eläkkeensaajaa. *Jos puoliso ei ole elossa, lapsille, lapsenlapsille ja sisaruksille myönnettävä eläke nousee. "Lapset ja sisarukset, jotka ovat yli 18-vuotiaita ja naimattomia, asumuserossa tai eron neita ja asuneet samassa taloudessa edesmenneen kanssa, eivätkä ole oikeutettuja eläk keeseen, mutta ovat vailla vanhemmilta saatua toimeentuloa, voivat saada tilapäistä tukea (20 prosenttia peruseläkkeestä 12 kuukauden ajaksi). Ranska Irlanti Italia *Yleisjärjestelmääideille kahden vuoden lisäys vakuutukseen kasvatet tua lasta kohden. "Kymmenen prosentin korotus eläkkeeseen jokaiselle, joka on kasvat tanut vähintään kolme lasta. "Niille äideille on olemassa vanhuuseläke, joiden eläkemaksut on mak settu perheavustuksen kautta. "Johtohenkilöstölle tarkoitettu järjestelmä kokonaispisteiden korotus kymmenellä prosentilla eläkettä laskettaessa, jos lapsia on vähintään kolme ja lisäksi viidellä prosentilla kutakin tämän luvun ylittävää lasta kohden. ""Työntekijöille tarkoitettu järjestelmä. "Korotus kutakin kasvatettua lasta kohden. "Ikärajaa lasketaan, jos on alaikäinen lapsi huollettavana "Kymmenen prosentin korotus eläkkeeseen jokaiselle, joka on kasvattanut vähin tään kolme lasta. "Korotus huollettavana olevista alle 16-vuotiaista lapsista. "Joissakin tilanteissa eläke, jonka suuruus on 20 prosenttia vanhuuseläkkeen peru sosasta, voidaan myöntää vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saajan lapsenlap sille, sisaruksille, vanhemmille ja isovanhemmille. "Tietyissä tilanteissa tilapäinen avustus (12x20 prosenttia peruseläkkeestä) voidaan maksaa lapsille ja sisaruksille, joiden ikä on 18-45 vuotta. Leskeneläkkeen liukuvaa asteikkoa (ks. jäljempänä) voidaan käyttää, jos kasvattaa tai on kasvattanut vähintään yhden lapsen. "Korotus alaikäisistä lapsista. Luxemburg Lapsen kasvattamista varten pidetty uratauko (24 kuukauden ajaksi) katsotaan työssäoloajaksi. Alanko maat "Korkeampi eläke yksinhuoltajaperheille kuin yksineläjille. Itävalta <7S "Lapsen kasvattamista varten pidetty uratauko lasketaan työssäoloajak si enintään 48 kuukauden ajalta maksettujen eläkevakuutusmaksujen suhteen. Jos mukautettu jakso osuu päällekkäin maksukauden kanssa, lapsen koulutuksen perusmaksu lisätään tuloihin. "Huollettavana olevista alle lS-vuotiaista lapsista maksetaan lisäosa ja minimieläkkeeseen maksetaan korotus, jos on huollettavia lapsia. "Korotus huollettavana olevista lapsista ja orvoneläke kuolleen äidin ja isän lap sille. 20 prosenttia lasta kohden maksettavasta eläkkeestäenintään 40 prosenttia, jos jäl keenjäänyt puoliso ei saa eläkettä: 40 prosenttia lasta kohden, mutta ei yhteensä yli 100 prosenttia. Vanhemmat ja sisarukset: 15 prosenttia eläkkeestä jos muita jäl keenjääneitä ei ole. "Lapset oikeuttavat vapautuksiin joistakin perhe-eläkkeen myöntämisehdoista. "Huollettavana olevat lapset voivat korottaa kynnystä, jonka kohdalla eläke voidaan lisätä muihin tuloihin. "Jos ei ole jälkeenjäänyttä puolisoa, perhe-eläkkeeseen voivat olla oikeutettuja sukulaiset suoraan alenevassa/ylenevässä polvessa, sivusukulaiset ja alaikäiset adop tiolapset iän mukaan ja erityisesti h u o m i o on ottaen sen, asuivatko he yhdessä edesmenneen kanssa vai eivät. " On myös olemassa orvoneläke. * Lapset oikeuttavat vapautuksiin joistakin leskeneläkkeen myöntämisehdoista. "Edesmenneiden vanhempien lapsille on olemassa kansaneläkkeeseen kuuluva orvoneläke. "Työeläkejärjestelmään kuuluu myös orvoneläke. "Orvoneläke on 40 prosenttia leskeneläkkeestä, jos molemmat vanhemmat ovat kuolleet, se on 60 prosenttia. "Ikärajaa ei sovelleta, jos on lapsia. Portugali Ei mitään "Kansaneläkkeen korotus, jos on lapsia. "Työeläkkeen korotus. Suomi Ruotsi "Lapset ja vastaavat henkilöt ovat oikeutettuja eläkkeeseen (enintään 80 prosenttia viitepalkasta). "Vanhemmat, jos he olivat edesmenneen huollettavina (enintään 30 prosenttia viitepalkasta). "Kuolemantapauksessa maksettava avustus edesmenneen lapsille jatai vanhem mille. "Ikärajaa ei sovelleta, jos on huollettavia lapsia. "Korotus kansaneläkkeeseen (ensimmäinen tuloluokka) jos on lapsia. "Ikärajoituksia ei sovelleta, jos on lapsia. "Orvoneläke, työeläke: lapsikorotus. "Työeläke: korvaussumma ( 17-50 prosenttia edesmenneen eläkkeestä) riippuu las ten lukumäärästä. "Lapset aiheuttavat korotuksen henkivakmtukseen. "Uratauot (väh. 6 vuotta, enint. 15 vuotta) sairaan tai vammaisen lapsen hoitamista varten, eläkkeeseen lisätään lisäosa "Huollettavana olevista alle 16-vuotiaista lapsista maksettava lisäosa ennen vuotta 1989 oikeutensa saaneille. Teruseläke ja työeläke: orvoneläke. "Siirtymäeläkettä maksetaan niin kauan kuin maksun saajalla on huollettavanaan alle 12-vuotias lapsi. Iso-Britannia "Peruseläke: korotetaan jos on huollettavana olevia lapsia. "Vuoden maksuosuuden myöntäminen lapsen koulutusta varten. "Leskiäidille maksettava eläke. "Avustus, jota maksetaan lapselle, joka oli kokonaan tai osittain äidin edesmen neen aviomiehen tai entisen aviomiehen huollettavana. "Huollettavana olevista lapsista maksettavat korotukset eivät ole verotettavaa tuloa. "Avustuksia orvoille, joiden molemmat vanhemmat ovat kuolleet Lähde: DULBEA, Université Libre de Bruxelles, 1996. I VON JA ITKI !l\ ITAMAN YI I l'PI-'NM »VITIAMININ KOLMANNEN LAPSEN TUKIJÄRJESTELMÄ RANSKASSA Vain 15 prosentissa ranskalaisista kotitalouksista on kolme lasta. Yksi ero Ranskan ja muiden maiden tukijärjestelmien välillä on, että Ranska on kohdistanut huomattavaa perhetukea kolmanteen lapseen. Perheet, joilla on kolme lasta, saavat ylimääräisen kuukausiavustuksen, joka on suhteettoman suuri verrattuna niiden perheiden saamiin tukiin, joilla on kaksi lasta tai vähemmän. Lisäys vastaa jopa 125 prosenttia kahden lapsen saamasta tuesta. Alaikäisten lasten määrä alentaa muiden etuisuuksien myöntämiselle asetettua kynnystä. Siten kolmen lapsen perheiden on helpompi saada koulutusavustuksia ja asumistukea. Tästä seuraa, että kaikki perhetuet yhteen laskettuna muodostavat 11 prosenttia kaksilapsisen perheen tuloista, mutta 30 prosenttia kolmilapsisessa perheessä. lisäksi kolmilapsiset kotitaloudet hyötyvät myös epäsuorasta Perhetukien tuesta: alennetusta tuloverosta ja erilaisista edullisista palveluista, kuten lastenhoitopalveluista. Naiset saavat vielä yhden lisäedun: he ovat oikeutettuja pidempään äitiyslomaan. Kolmas lapsi ja naisten ansiotyö - ovatko ne sovitettavissa yhteen? Onko tämä tukijärjestelmä tehokas? Ilmeisesti ei, päätellen siitä, että kaikki perheet, jotka haluaisivat kolme lasta eivät todella hanki niitä. Tuoreessa tutkimuksessa kävi ilmi, että joka toista ranskalaista viehätti ajatus perheestä, jossa on kolmesta viiteen lasta. Syntyvyys Ranskassa on tällä hetkellä vain 1,7 lasta naista kohden. Tälle toiveiden ja todellisuuden väliselle ristiriidalle voidaan löytää monia syitä. On tietenkin olemassa kulttuurillisia, biologisia ja lääketieteellisiä syitä, mutta analyysistä käy ilmi vielä kaksi syytä, jotka saattavat olla sosiaalipolitiikan tulosta. Ensinnäkin on taloudelliset seikat ja toiseksi työllisyysnäkökohdat. Kun 74 prosenttia naisista, joilla on kaksi lasta, käy ansiotyössä, kolmen lapsen äideistä käy työssä ainoastaan 49 prosenttia. 69 TYÖN JA PF. RHE-EIÄMÄN YITITTNSOVITTAMINr-N PERHEYSTÄVÄLLISTÄ POLITIIKKAA TANSKAN POSTILAITOKSESSA Tähän asti perheen ja työn yhteensovittaminen on Tanskassa ollut naisten itsensä ja lastenhoitojärjestelmistä vastaavien viranomaisten vastuulla, sekä joissakin tapauksissa perustunut vanhempainlomaan. Yritykset, jotka ovat kiinnostuneita nuorten naisten ja myös miesten elämän helpottamisesta, voivat vaikuttaa kehitykseen tällä alalla optimoidakseen inhimillisten voimavarojen käyttönsä sekä kehittääkseen tuottavuutta ja joustavampia työn organisointimalleja. Tanskan postilaitos oli yksi ensimmäisistä Euroopan komission myöntämän sosiaalisen innovaation palkinnon voittajista uusien työn ja perheen yhdistämiskeinojen alalla. Posti on yksi viidestä yrityksestä, jotka ovat mukana Tanskan valtion perheystävällisiä yrityksiä koskevassa työssä. tutkimusinstituutin Tanskan postilaitoksen 35 000 työntekijästä 39 prosenttia on naisia. Tutkimusten perusteella on ollut mahdollista tunnistaa ne tekijät, jotka ovat omiaan huolestuttamaan työssä käyviä pienten lasten vanhempia. Ensimmäinen 800 työntekijän keskuudessa tehty tutkimus osoitti, että tietyt esteet eivät johdu niinkään työn organisoinnista, vaan pikemminkin toisten, pitempään työssä olleiden työntekijöiden asenteista, ja siitä että he voivat käyttää asemaansa hyödykseen ja rajoittaa pienten lasten vanhempien mahdollisuuksia joustavaan työaikaan. työntekijöilleen Tanskan postilaitos ryhtyi ainutlaatuisiin ponnisteluihin tarjotakseen kaikille mahdollisuuden vaihteleviin työaikoihin ja osa-aikatyöhön. Siellä missä joustavat järjestelyt osoittautuivat tuotantotavoitteiden vastaisiksi, kuhunkin tilanteeseen pyrittiin löytämään siihen soveltuva ratkaisu. Tällä hetkellä noin 70 prosenttia Tanskan postin henkilökunnasta aloittaa ja lopettaa työnsä julkisten päiväkotien aukioloaikojen ulkopuolella. Kymmenessä suuressa kaupungissa päiväkotien aukioloaikoja pidennettiin noudattaen useita erilaisia menetelmiä. Viidessä suuressa kaupungissa otettiin käyttöön ilta- ja yöhoitovuoro, ja kahdessa suuressa kaupungissa tuli mahdolliseksi 24 tunnin hoitovuoro. Tämä jälkimmäinen toi vanhemmille tuntuvasti lisää mahdollisuuksia niillä aloilla, joilla yötyö on välttämätöntä, kuten esimerkiksi postin lajittelussa. 70 4 LUKU SUKUPUOLTEN TASAPUOLISUUDEN E D I S T Ä M I N E N PÄÄTÖKSENTEOSSA VÄLISEN NAISTEN TÄMÄNHETKINEN TILANNE PÄÄTÖKSENTEOSSA mukaisesti perustaman osallistumiseen Seuraavassa luvussa käsitellään naisten poliittiseen liittyviä pääfksentekoon suuntauksia Euroopan unionissa. Siinä esitetään myös tuoreimpia tilastotietoja, jotka perustuvat komission tasa-arvoyksikön yhteisön kolmannen naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevan keskipitkän toimintaohjelman (1990 - 1995) Naiset päätöksenteossa -verkoston työhön. Toisaalta nämä jatkuvaa aliedustusta luvut heijastavat naisten poliittisissa päätöksentekotehtävissä. Toisaalta ne kuitenkin paljastavat myös joitakin myönteisiä suuntauksia, sidoksissa erilaisiin paikallisiin, alueellisiin, kansallisiin ja Euroopan tason tähdätty rakenteellisten esteiden poistamiseen sekä naisten poliittisiin pääsyn helpottamiseen. päätöksentekotehtäviin toimenpiteisiin, jotka ovat jotka on Joukko Euroopan tasolla saavutettuja edistysaskeleita toimii tiennäyttäjinä. Asiaa koskee esimerkiksi 2 päivänä joulukuuta 1996 annettu neuvoston suositus naisten ja miesten tasapuolisesta osallistumisesta päätöksentekoon. Asiantuntijaverkosto on tehnyt esityksiä naisten ja miesten yhtäläistä osallistumista päätöksentekoon koskevaksi toimintasuunnitelmaksi, jota käsiteltiin Roomassa 16. -17. toukokuuta 1996 pidetyssä Euroopan konferenssissa "Naiset politiikan ja yhteiskunnan uudistajina". Viimeksi mainittu tapahtuma, joka huipentui Rooman peruskirjan laadullista allekirjoittamiseen, ja miesten muutosta heijastelee lähestymisessä naisten 71 SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA tasapuoliseen osallistumiseen päätöksenteossa. Sekä esitetyssä neuvoston suosituksessa että Rooman peruskirjassa tunnustetaan, että naisten täysipainoisessa ja yhtäläisessä osallistumisessa poliittiseen päätöksentekoon ei ole kysymys tasa- ainoastaan oikeudenmukaisuudesta arvosta demokraattisessa yhteiskunnassa, vaan myös demokratian toimintatapojen elvyttämisestä. Rooman peruskirjan mukaan vallan ja vastuun jakaminen naisten ja miesten kesken parantaisi koko väestön elämänlaatua; ja kaikkien yhteiskunnan osapuolten edustus on välttämätöntä kohdattaessa ongelmia, jotka koskettavat eurooppalaista yhteiskuntaa. ja sen ja Sijoitus asiayhteyteen Yleinen kansainvälinen kehitys viimeisten kymmenen vuoden aikana osoittaa, että päätök- sentekoasemissa olevien naisten määrä on laske nut, huolimatta naisten yhteiskunnallisessa ase massa, tehtävissä ja työpanoksessa tämän vuosisa dan jälkipuoliskolla tapahtuneista merkittävistä muutoksista. Euroopan unionissa on kuitenkin saavutettu edistystä. Naisten juridisia oikeuksia on vahvistettu lainsäädännöllisin muutoksin, eri tyisesti mitä tulee heidän mahdollisuuksiinsa käyttää demokraattisia oikeuksiaan äänestämällä ja tulemalla valituksi. Lisäksi jotkut jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön erityislainsäädäntöä ja/tai myönteisiä toimia naisten määrän lisäämiseksi poliittisessa päätöksenteossa. Tästä huolimatta naiset ovat edelleen aliedustettuina kansallisella, alueellisella tasolla kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. ja paikallisella Euroopan yhteisöjen komissiosta kuitenkin 25 prosenttia eli viisi kahdestakymmenestä komis sion jäsenestä on naisia. Euroopan parlamentin naisedustajien määrä nousi vuoden 1994 EU- vaaleissa 19 prosentista 27,3 prosenttiin. Erilaiset aloitteet ja lausunnot heijastelevat sitä, kuinka tärkeänä naisten osallistumista politiik kaan pidetään. Kysymys ei ole ainoastaan yhteis kunnallisesta oikeudenmukaisuudesta, vaan asian ytimestä löytyy myös kysymys kansanvallan kehi tyksestä ja sosiaalisesta edistyksestä. Naisten yhtä* Iäinen osallistuminen kaikkiin poliittisiin asioi hin on tunnustettu välttämättömäksi kansanval lan kehityksen sekä nykyisten hallitusten ja nii den toimielinten lainmukaisuuden kannalta. Vaikka tavoite onkin suhteellisen selkeästi määri telty, keskustelua käydään edelleen siitä, millaisia strategioita pitäisi käyttää, jotta saataisiin lisää naisia päätöksentekoasemiin. 72 Naisten osallistuminen kansallisten työhön lainsäädäntöelinten 12 (9,2 Iso-Britannia Viimeisten viiden vuoden aikana unioniin kuuluvat Pohjoismaat ovat olleet jatkuvasti kehityksen etujoukossa päätöksentekoasemissa olevien naisten määrän lisäämisessä. Ruotsin parlamenrtivaaleissa valittiin 40,4 prosenrtia naisia vuonna 1994, Suomen eduskunnassa on 33,5 prosenttia naisia ja Tanskassa 33 prosenttia. Näiden kolmen esimerkin korkeasta edustuksesta perässä seuraavina tulevat Alankomaat, Saksa ja joissa naisia on Itävalta. Kolme maata, parlamentissa alle kymmenen prosenttia ovat Kreikka (5,7 prosenttia), Ranska (6,1 prosenttia) ja prosenttia). Kokonaisuudessaan naisten määrä Euroopan parlamenttien unionin jäsenvaltion alahuoneissa neljällä prosentilla vuosien 1990 ja 1995 välillä ja ylähuoneissa 2,6 prosentilla - näin siis, jos unionin uusia jäsenvaltioita ei oteta mukaan laskuun. Esimerkiksi Belgiassa naisten osuus ylähuoneessa nousi jopa 3,1 prosentilla vuosien ja 1991 ja 1995 vaalien välillä. Espanja Alankomaat saavuttivat yli kahdeksan prosentin lisäyksen vuosina 1990-1995- Kahta lukuun ottamatta kaikissa naisten prosenttiosuus kansanedustuslaitoksissa lisääntyi vuosien 1990 ja 1995 välillä. Saksassa naisten osuus ylähuoneessa laski 25 prosentista 19 prosenttiin ja Suomessa naisten osuus laski vuoden 1991 39 prosentista vuoden 1995 33,5 prosenttiin. jäsenvaltioissa keskimäärin nousi Naisten osuus hallituspaikoista Merkkinä yleisestä kehityksestä voidaan havaita, että naisten keskimääräinen osuus hallituspolitiikassa on noussut 1980-luvun jälkipuoliskon 11 prosentista tämän hetken 16 prosenttiin. Naisten prosentuaalinen osuus hallituspaikoista heijastelee naisten vastaavaa edustusta kansalliskokouksissa. Niinpä onkin nähtävissä, että Ruotsissa, Suomessa, Tanskassa ja Alankomaissa naisten osuus hallituspaikoista on suurin. Ruotsissa 50 prosenttisesti naisista, ja Suomessa naisten hallussa on 39 prosenttia hallituspaikoista. Sitä vastoin Kreikassa ja Iso-Britanniassa naisten määrä hallituksessa on alhaisin, neljä ja seitsemän prosenttia. Naisten keskimääräinen osuus jäsenvaltioiden hallitusten ministereisrä on 16 koostuu hallitus SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA prosenttia. On kuitenkin syytä muistaa, että yleensä naiset hoitavat sosiaalialaan liittyviä ministerintchtäviä. Lähes prosenttia naisministereistä vastaa sosiaaliasioista, kun lain ja oikeuden piiriin kuuluvista asioista vastaa ainoastaan 9,7 prosenttia naisministereistä. 19 Samoin lisää tietoa tarvittaisiin, jotta pystyttäisiin selittämään, miksi naisten osallistuminen poliittiseen päätöksentekoon on Ranskassa (12,1 aluetasolla niin paljon yleisempää prosenttia) kuin kansallisella (6,1 prosenttia). tasolla Koko maailmassa vaaleilla valittuja naispuolisia valtionpäämiehiä on 24, mutta Irlanti on Euroopan unionin valtioista ainoa, jolla on vaaleilla valittu naispresidentti. Naisten osuus Euroopan parlamentissa Naisten osallistuminen alueellisella tasolla on Ruotsi Aluetasolla säilyttänyt johtoasemansa Saksan ja Itävallan seuraressa perässä. Erityisesti Ruotsi on lähes saavuttanut naisten ja miesten välisen tasa-arvon. Naiset päätöksenteossa -verkoston keräämä aineisto paljastaa, että naisten osuus alueparlamenteissa on hiukan korkeampi (2-3 prosenttia) kuin kansallisissa parlamenteissa, lukuun ottamatta Portugalia, Itävaltaa, Ranskaa ja Belgiaa. Nämä erot kaipaisivat lisätutkimusta, erityisesti mitä tulee eroihin toimenpiteissä, joita on tehty kansallisella tasolla naisten osuuden lisäämiseksi päätöksentekotehtävissä. ja alueellisella Europarlamenttivaalit vuonna 1994 nostivat naisten määrää Euroopan parlamentissa huomattavasti. Kun ennen vaaleja naisten osuus Euroopan parlamentissa oli 19 prosenttia, vuonna 1994 heidän osuutensa lisääntyi 25 prosenttiin. Tällä hetkellä naisten hallussa on yli neljännes kaikista Euroopan parlamentin paikoista (27,6%). Sinänsä tämä prosenttimäärä on huomattavasti korkeampi kuin naisten osuus 15 jäsenvaltion kansallisissa parlamenteissa, mikä on 15 prosenttia. Tämä on tilanne uusien jäsenvaltioiden mukaantulosta huolimatta, mukaan lukien Ruotsi ja Suomi, joissa naisten osuus on huomattavasti korkeampi kuin muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Ainoastaan neljässä viidestätoista naisten prosenttiosuus kansallisissa parlamenteissa on päätöksenteossa jäsenvaltiosta poliittisessa NAISTEN OSUUS EUROOPANI UNiÖNEN-jÄSENW 100 80 60 40 1994 1994 1994 1995 1995 1995 1994 20 1995 1993-5 1 9 94 1994-5 1994 1995 1993 1992 1992 B I LÄHDE : EUROOPPALAINEN ASIANTUNTIJAVERKOSTO 'NAISET PÄÄTÖKSENTEOSSA TIETOJA JA LUKUJA NAISISTA D GR L NL IRL FIN DK U K T O T A L EP F S P E A P0LIITI5ESSA JA JULKISESSA PÄÄTÖKSENTEOSSA EUROOPASSA ( 1 9 9 6 ). HUOM: EP: EUROOPAN PARLEMENTTI. 73 SUKUPUOLIEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA korkeampi kuin europarlamentissa. Sitäpaitsi Iso- esimerkiksi Ranskassa, Kreikassa Britanniassa naisten edustus europarlamentissa on kaksinkertainen kansallisiin parlamentteihin verrattuna. ja MIKSI NAISTEN JA MIESTEN TASAPUOLISTA OSALLISTUMISTA TARVITAAN? ja osallistumisen Kansanvaltaiset yhteiskunnat rakentuvat muun muassa kaikkien kansalaisten täysipainoisen ja edustuksen yhtäläisen periaatteen varaan. Siten naisten ja miesten välinen muodollinen sekä epämuodollinen tasa- arvo on perustavanlaatuinen ihmisoikeus, joka on vahvistettu kansainvälisissä yleissopimuksissa, kuten YK:n yleissopimus naisten syrjinnän poistamiseksi Beijingin toimintaohjelma (1995), vain kaksi viimeisintä kansainvälisiin Näihin mainitaksemme. vaatimuksiin vastasi Euroopan tasolla erityisesti Euroopan antaessaan maaliskuussa 1995 lausunnon, jonka mukaan tavoite naisten tasapuolisesta ja vastuun osallistumisesta päätöksentekoon jaosta naisten ja miesten kesken elämän jokaisella alueella on tärkeä edellytys naisten ja miesten ja miesten neuvosto unionin (1979) ja KUVIO m NAISTEN OSUUS EUROOPAN UNIONIN JÄSEN VAI. HOIDEN KANSALLISISSA HALLITUKSISSA JA EUROOPAN UNIONIN KOMISSIOSSA (%) 1 00 80 60 40 20 iyyT" B DK D GR E F IRL I L NL A FIN S UK T O T AL EC LÄHDE : EUROOPPALAINEN ASIANTUNTIJAVERKOSTO 'NAISET PÄÄTÖKSENTEOSSA TIETOJA JA LUKUJA NAISISTA POLIITISESSA JA JULKISESSA PÄÄTÖKSENTEOSSA EUROOPASSA (1996). HUOM: EC: EUROOPAN KOMISSIO TARKOITTAA 20:Ä KOMISSION JÄSENTÄ (KAKSI RANSKSTA, YHDISTYNEISTÄ KUNNISTA SAKSASTA, ITALIASTA, ESPANJASTA JA YKSI MUISTA JÄSENVALTIOISTA), SE EI TARKOITA EUROOPAN KOMISSION TOIMIHENKILÖITÄ. 74 SUKUPUOLIEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSEN TEOSSA ::(-::-::>HEH:. »ïïïi;;«J^ edistävän päätöslauselmassa tasa-arvoisuudelle. Tässä neuvosto kehotti jäsenvaltioita kehittämään naisten ja miesten tasapuolista osallistumista päätöksentekoon yhtenäisen yleisstrategian. Päätöslauselmalla luotiin perusta toimintaohjelman seurannalle sekä neljännen naisten ja miesten tasapuolista osallistumista päätöksentekoon neuvoston suositukselle, joka hyväksyttiin 2 päivänä joulukuuta 1996. koskevalle Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean kertomuksissa ja tiedonannoissa vahvistetaan välttämättömyys toteuttaa tasa-arvo muun muassa edistämällä tasapuolista osallistumista päätöksentekoon. Tasapuolinen osallistuminen on siten asetettu yhdeksi demokratian periaatteista. Siksi naisten aliedustus poliittisessa päätöksenteossa tuokin esiin kysymyksen kunkin demokraattisen lainmukaisuudesta. Jos päättäjät järjestelmän eivät ja naisten huomioon ota elämäntilanteita, naiset eivät voi tuntea poliittista järjestelmää omakseen. arvoja Naisten poliittisen edustuksen esteitä Vaikka syyt naisten haluttomuuteen ottaa osaa politiikkaan tai heidän sulkemiseensa poliittisen päätöksenteon ulkopuolelle ovat monitahoisia ja vaikeasti todennettavia, seuraavat tekijät tarjoavat useita syitä sille, että naiset ovat niin huonosti edustettuina: Koulutus ja sosialisaatio, jotka luovat erilaisia sukupuolirooleja naisille ja miehille. Naisten aliedustus on sidoksissa jakoon yksityisen ja julkisen julkisen elämänpiirin välillä, elämän katsotaan kuuluvan miehille ja yksityisen naisille. jossa Tilannekohtaiset rajoitteet, kuten työnjako perheessä, lasten kasvatus ja hoitovelvollisuudet laajemminkin. Tässä yhteydessä aika muodostuu ratkaisevaksi tekijäksi, etenkin kun naiset ovat tulossa työmarkkinoille suuremmin joukoin kuin tutkimukset koskaan näyttävät osoittavan läheistä korrelaatiota naisten ansiotyön ja politiikkaan osallistumisen välillä. aikaisemmin. Jotkut Mahdollisuus koulutukseen sekä erityisesti pääsy sellaisiin ammatteihin, liittyvät läheisesti poliittisiin tehtäviin. Lisäksi naiset eivät hakeudu sellaisten verkostojen ja toimielinten jotka NAISTEN OSUUS EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOIDEN ALUEELLISISSA PARLAMENTEISSA JA HALLITUKSISSA Valti( B DK D GR E F IRL I L NL A P F IN S UK Total Vuosi 1995 1993 1995 1992 1993/94/95 1992 1994 1995 EI OLEMASSA EI OLEMASSA 1994 1992 EI OLEMASSA 1994 EI OLEMASSA Alueelliset parlementât (% N/Yht. ) 17. 6 31 28. 9 NIMITETTY RYHMÄ 19 12. 1 11. 4 19. 6 9. 2 47. 6 24. 9 Alueelliset hallitukset (% N/Yht. ) 9. 7 EI OLEMASSA 25. 3 NIMITETTY RYHMÄ EI TIETOJA EI TIETOJA 7. 1 19. 2 0. 0 42. 9 26. 1 LÄHDE : EUROOPPALAINEN ASIANTUNTIJAVERKOSTO 'NAISET PÄÄTÖKSENTEOSSA TIETOJA JA LUKUJA NAISISTA POLIITISESSA JA JULKISESSA PÄÄTÖKSENTEOSSA EUROOPASSA ( 1 9 9 6 ). HUOM: PORTUGALISSA VAIN ACORESIN JA MADEIRAN AUTONOMISET ALUEEILLA ON ALUEELLIET PARLAMENTIT JA HALLITUKSET. 75 SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA jäseniksi, jotka usein yhdistetään naisten osallistumista tehokkaasti estäviin rakenteisiin ja suunnitelmiin. voimavarat. Taloudelliset Naisten taloudellisten voimavarojen puute tarkoittaa, että heillä ei ole varaa poliittisiin kampanjoihin. Toisaalta taas naisehdokkaat eivät houkuttele välttämätöntä ulkopuolista rahoitusta ja tukea juuri sen vuoksi, että heitä ei oteta vakavasti mahdollisina poliittisen viran haltijoina. jotka Tukahduttamistekniikoita, ilmenevät tiedonkulun vaikeuttamisena, naisten estämisenä näkymästä ja kuulumasta kokouksissa ja/tai tekemisenä naurunalaisiksi, ei pitäisi vähätellä niiden aloitteellisuutta karsivan vaikutuksen suhteen. Poliittinen kulttuuri on myös yksi naisten alhaiseen osallistumiseen liittyvä tekijä. Siihen kuuluu jäsenille tuen puute, poliittisten kokousten tarjottavan ajoitus ja paikan valinta sekä poliittiseen elämään liitetty kielenkäyttö ja henki. naispuolisille puolueen ja Vaikka yllä mainitut syyt ovatkin lähinnä tilannesidonnaisia, poliittisella psykologisia järjestelmällä on myös tärkeä osa naisten poliittisiin päätöksentekotehtäviin pääsyn helpottamisessa tai estämisessä. Jotkut tutkijat pitävät vaalijärjestelmää tärkeimpänä yksittäisenä muuttujana, jonka avulla naisten voidaan suuri osallistumisessa Naisten suhteellisesti osallistuminen aktiivisempi politiikkaan Alankomaissa, Ruotsissa ja Suomessa verrattuna muihin Euroopan unionin jäsenvaltioihin on usein selitetty viittaamalla niissä käytettäviin suhteelliseen edustukseen perustuviin järjestelmiin. päätöksentekoon. vaihtelu selittää On syytä korostaa, että naisten heikko asema heijastuu poliittisissa päätöksentekotehtävissä olevien naisten lukumäärään. Naisten yleinen sosio-ekonominen asema kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa näyttää korreloivan suoraan naisten poliittisen osallistumisen kanssa. 76 STRATEGIOITA NAISTEN MÄÄRÄN LISÄÄMISEKSI POLIITTISESSA PÄÄTÖKSENTEOSSA ja niihin on Osa edellä mainituista- esteistä on hyvin jo alettu puuttua tiedossa tarve jäsenvaltiotasolla. Vaikka toimenpiteiden onkin tunnustettu, keskustelua käydään edelleen sopivimmista strategioista. Pariteettidemokratia tai pariteettidemokratiaa toimintaohjelmista. Tämä Naisten aliedustus päätöksentekotehtävissä ilmentää vakavaa demokratiavajetta. Koska naiset muodostavat 51 prosenttia Euroopan 370 miljoonaisesta väestöstä, heidän silmäänpistävä aliedustuksensa valta-asemissa näkyy myös heidän erityisten huolenaiheidensa puuttumisessa on poliittisista johtanut siihen, että naisjärjestöt ovat alkaneet vaatia kaikkien päätöksentekoelinten pakollista kokoonpanoa siten, että 50 prosenttia niiden jäsenistä on naisia ja 50 prosenttia miehiä. Euroopan neuvoston kehittelemä pariteettidemokratian käsite tukee ajatusta, jonka mukaan yhteiskunta on koostunut tasapuolisesti naisista ja miehistä, ja heidän täysiä nauttia mahdollisuutensa riippuvainen heidän kansalaisoikeuksia on yhtäläisestä poliittisessa edustuksestaan päätöksenteossa. Se tunnustaa sen seikan, että ihmiskunta koostuu naisista ja miehistä, jotka ovat kaikki saman arvoisia. Se pitää sisällään sen todellista tosiasian, että demokratia voi olla ainoastaan silloin, kun se käsittää ihmiset sellaisina kuin he todellisuudessa ovat; nimittäin naisina ja miehinä, sekä tunnustaa, että sekä naisilla että miehillä on jotakin annettavaa yhteiskunnalle. Tämä käsite voidaan ymmärtää naisten täysipainoiseksi osallistumiseksi miesten kanssa samoista lähtökohdista kaikilla tasoilla ja kaikilla demokraattisen yhteiskunnan toiminnan osa-alueilla. Se edellyttää, että kummankin sukupuolen osallistumisen päätöksentekoelinten tasa-arvoon, toimintaan tavoitteena 50- prosenttinen osuus. Jotta pariteettidemokratia julkisella voitaisiin saavuttaa poliittisella tasolla, saattaa olla tarpeen noudattaa joitakin tulisi kummankin sukupuolen perustua ja SUKUPUOLTEN VÄLISEN lASAPUOLISUUDl'. N EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA tiettyjä strategioita, kuten pariteettiin perustuvat kattorajat, tavoiteluvut ja myönteiset toimet. Siksi esitettiinkin perustuslain muuttamista siten, että se olisi edellyttänyt kaikkien poliittisten päätöksentekoelinten jäsenistä 50 prosenttia olevan naisia ja 50 prosenttia miehiä. SUKUPUOLTEN VÄLINEN TASAPUOLISUUS PARANEE SUOMESSA kiintiö perustuva vähentäisi lainsäädäntö Pariteettidemokratian käsite on kuitenkin herättänyt paljon kiistaa toisten väittäessä, että syrjisi siihen yhteiskunnan muita ryhmiä. Lisäksi vastustajat ovat sitä mieltä, että tällainen tiukka sukupuoleen perustuva naisten yhteiskunnallisen panoksen arvoa. Sitäpaitsi perustuslain muutos, joka edellyttäisi naisten ja miesten 50-50 -prosenttista edustusta, olisi pysyvä. Kuitenkin monet naisjärjestöt etenkin Etelä-Euroopassa, turhautuneina hitaaseen edistykseen politiikkaan osallistuvien naisten määrän lisäämisessä, jatkavat painostusta tällaisen perustuslakimuutoksen puolesta. Heidän perusteenaan on, että yhteiskunta koostuu tasapuolisesti molemmista sukupuolista ja että pariteettidemokratia auttaisi varmistamaan, että kummankin sukupuolen intressit ja tarpeet otetaan huomioon päätöksenteossa. Sen lisäksi väitetään myös, että naisia ei voida pitää ainoastaan yhtenä yhteiskunnallisista eturyhmistä; myös naiset muodostavat kaikkia erilaisia eturyhmiä, kuten esimerkiksi nuoret, vanhat, köyhät ja vammaiset. täyspainoisesti Kiintiöt päätöksen poliittisessa teossa Kiintiöitä taas toisaalta on käytetty valikoivasti joissakin pidetään jäsenvaltioissa. Niitä väliaikaisina toimenpiteinä, jotka on suunniteltu tasapainottamaan naisten edustusta poliittisissa elimissä. Kiintiöt ovat kuitenkin edelleen kiistan kohteena, sillä niiden vastustajat väittävät, että ne aiheuttavat syrjintää ja turhaa väliintuloa. Kiintiöitä on käytetty enemmän tai vähemmän laajasti Belgiassa, Tanskassa, Suomessa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa ja Alankomaissa. Yksi tunnetuimmista esimerkeistä on Belgiassa käytössä oleva kiintiöjärjestelmä. Belgian vuodelta 1994 peräisin oleva laki määrää tietyn vähimmäisprosenttiosuuden samaa sukupuolta oleville ehdokkaille. Puolueen listalla on oltava vähintään 25 prosenttia naisehdokkaita. Tätä lukua on määrä nostaa 33 prosenttiin vuodesta 1999 eteenpäin. Vaikka kiintiöjärjestelmä ei sisällä sanktioita, se määrää, että mikäli listalla ei ole vaadittua määrää naispuolisia ehdokkaita, joita lain mukaan varatut paikat, naisille Kuten muuallakin, hallituksen ministerit ovat Suomessa tavallisesti olleet miehiä. Ensimmäinen naisministeri tosin nimitettiin vuonna 1926, mutta seuraava tulikin sitten vasta toisen maailmansodan jälkeen. Hallituksessa oli kaikkiaan kolme naisministeriä ensimmäistä kettaa 1970-luvun alussa ja neljä vuoden 1987 vaalien jälkeen. ja Naiset terveysministeriön johdossa. Suomen pääministerit ovat aina olleet miehiä, samoin kuin ulkoministeritkin vuoteen 1995 asti. ja opetusministeriön pääasiassa sosiaali- olleet ovat Valtionhallinnon ylimmät vakituiset virkamiehet ovat perinteisesti olleet kaikki miehiä, kunnes vuonna 1995 nainen nimitettiin oikeusministeriön kansliapäälliköksi. ja työryhmät ovat myös Parlamentin valiokunnat toistaiseksi olleet miesenemmistöisiä, siten että vuonna 1990 perustettujen 136 valiokunnan yhteensä noin 1 300 jäsenestä yksi viidennes oli naisia. Useimmat naiset olivat jäseninä ulkoministeriön, opetusministeriön ja sosiaali- ja terveysministeriön alaisissa valiokunnissa, joissa joka kolmas jäsen oli nainen. Kauppa- ja teollisuusministeriön liikenneministeriön alaiset valiokunnat olivat vahvasti miesvaltaisia vuonna 1990. ja jäsenet ja sihteerit ovat Lähes 90 prosenttia valiokuntien puheenjohtajista oli miehiä, mutta useampi kuin joka kolmas sihteeri oli nainen. Useimpien hallituksen asettamien työryhmien tavallisesti puheenjohtajat, miehiä, ja vuonna 1990 perustettujen 334 työryhmän jäsenistä noin neljännes oli naisia, puheenjohtajista 13 prosenttia ja sihteereistä 42 prosenttia. Maaliskuussa 1995 voimaan tulleessa naisten ja miesten välistä tasa- arvoa koskevassa laissa asetettiin kiintiöt naisille esimerkiksi julkisissa ad hoe -komiteoissa, jotta voitaisiin varmistaa suhteellisen tasapuolinen edustus julkisissa elimissä: 40 prosenttia toista ja 60 prosenttia toista sukupuolta. Lähde: Ote julkaisusta Naiset ja miehet Suomessa, Suomen tilastokeskus, 1995 77 SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA kyseisen tarpeeksi kuitenkaan ei ole täytetty naisehdokkailla, jätetään tyhjiksi. Toisin sanoen, jos listalle ei saada listan naisia, ehdokasmäärä pienenee vastaavasti. Belgia on toinen kahdesta Euroopan unionin valtiosta, joka on ottanut käyttöön suorat kiintiöt vaaleilla valittavaan virkaan. Toinen on Italia, joka pani vuonna 1993 täytäntöön kaksi vaalilakia, joissa määrättiin vastaavasti, että ehdokaslistoilla kummankaan sukupuolen edustus ei saa olla suurempi kuin 75 prosenttia ja että mies- ja naisehdokkaita tulee sijoittaa listoille vuorotellen. Nämä lait julistettiin kuitenkin vuonna 1995 perustuslain vastaisiksi sillä perusteella, että ne ovat tasa-arvolainsäädännön vastaisia. liittyvät komiteoihin Belgiaa ja Italiaa lukuun ottamatta kaikki tai kiintiöjärjestelmät neuvoa-antaviin elimiin, joiden jäsenet yleensä nimitetään tehtäväänsä. Yksi tällainen esimerkki on Suomi, jossa vuonna 1987 hyväksyttiin laki, joka määrää, että komiteoissa, neuvoa-antavissa neuvostoissa ja muissa elimissä on oltava naisia ja miehiä mahdollisimman tasapuolisesti. Vuonna 1995 tehtiin lisäys, jossa tarkennettiin, että näissä komiteoissa elimissä kummankin sukupuolen edustajia on oltava vähintään 40 prosenttia. Tämän kiintiön seurausta oli, että naisten määrä kyseisissä päätöksentekoelimissä nousi vuoden 1980 25 prosentista 48 prosenttiin vuonna 1996. neuvoa-antavissa tai Siinä missä Suomen esimerkki näyttää antavan selvän osoituksen vaikutuksista, joita kiintiöillä on mahdollista aikaansaada, muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa saadut tulokset eivät ole yhtä helposti ja suoraan todettavissa. Kuitenkin näyttää yksi tehokkaimmista keinoista varmistaa parempi edustus, sillä edellytyksellä kuitenkin, että niitä tuetaan muilla toimenpiteillä kuten valistus, parempi koulutus tai lastenhoidon järjestäminen. kiintiöt siltä, ovat että Kiintiöt poliittisissa puolueissa hallituspaikkoja. Tanskan Kiintiöitä on käytetty erityisesti poliittisissa puolueissa. Niiden menesryksekkyys on tullut esille erityisesti Pohjoismaissa, joissa naiset ovat jo saavuttaneet huomattavan määrän parlamentti- ja sosialistinen kansanpuolue otti jo 70-luvun alussa käyttöön kiintiöt, joiden mukaan kummankin sukupuolen oli oltava edustettuna vähintään 40 prosentilla. Samalla tavoin Saksan sosiaalidemokraattinen puolue otti käyttöön sekä sisäisiä rakenteitansa että vaaleilla valittavia virkoja koskevan kiintiön, 78 33 prosenttia. joka edellä mainituissa oli 40 prosenttia ja Nykyään jälkimmäisissä kiintiöjärjestelmät ovat melko yleisiä poliittisissa puolueissa ympäri Eurooppaa, eikä vähiten siksi, että naisten jäsenyys poliittisissa puolueissa - joka laskenut oli jo ennestäänkin alhainen - on huomattavasti vuodesta 1985. Tavoitteet ja aikataulut naisten oikeuksien Tammikuussa 1994 Euroopan parlamentti hyväksyi valiokunnan antaman kertomuksen naisista päätöksenteossa. vaadittiin muun muassa Kertomuksessa naisten asettamista tavoitelukujen lukumäärälle, annettuun jotka määräaikaan mennessä päätöksentekotehtäviin, joiden haltijat nimittää hallintoelin, esimerkiksi pormestarin toimisto, korkein oikeus ja niin edelleen, ja mikäli näitä tavoitelukuja ei saavuteta vuoteen 2000 mennessä, käyttöön on otettava kiintiöjärjestelmä. valitaan niiden Samoin Beijingin toimintaohjelmassa (fil90) vaaditaan hallituksia sitoutumaan asettamaan tasapaino tavoitteekseen sukupuolten välinen hallituksen valiokunnissa ja komiteoissa sekä tuomioistuimissa, julkishallinnon yksiköissä ja sisältäen yksityiskohtaisten ja tavoitteiden toteutusmenetelmien määrittelemisen naisten lisäämiseksi huomattavasti kaikissa määrän tehtävissä. Osa hallituksen ja julkishallinnon ja jäsenvaltioista on asettanut varsinaisia aikatauluja, tuoda kiintiöjärjestelmiä. Erityisesti on syytä joka hyväksyi vuonna 1987 esille Ruotsi, ohjelman "Vallan, vaikuttamisen ja vastuun jakaminen naisten ja miesten kesken kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla". Tässä ohjelmassa esitettiin, että naisten edustukselle kaikissa julkisissa neuvostoissa tulisi asettaa tavoitteeksi 30 prosenttia vuoteen 1992 mennessä ja 40 prosenttia vuoteen 1995 mennessä, lopullisen tavoitteen ollessa 50-50 -edustus. välttäen kuitenkin tavoitelukuja Vaikka tavoitteet ja aikataulut eivät ole luonteeltaan pakollisia, ne auttavat kuitenkin lisäämään tietoisuutta naisten aliedustuksesta. Siten ne voivat auttaa muuttamaan asenteita ja lisäämään halukkuutta harkita naista miehen sijaan johonkin tiettyyn virkaan. SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA LAINSÄÄDÄNTÖ JA ALOITTEET EUROOPAN TASOLLA neuvosto, koskevissa muodostettavaksi Kahden viime vuoden aikana Euroopan unionin komissio, Euroopan parlamentti sekä talous- ja sosiaalikomitea ovat muotoilleet kantansa naisten osallistumista päätöksentekoon kysymyksissä. Vuonna 1994 parlamentti hyväksyi naisia päätöksentekotehtävissä koskevan niin kutsutun jossa vaadittiin "Lariven kertomuksen",' lähestymistapaa naisten määrän yhtenäistä päätöksentekotehtävissä. Siinä lisäämiseen ehdotettiin joukko yksityiskohtaisia toimenpiteitä naisten osuuden lisäämiseksi julkisessa päätöksenteossa seuraavien aikana. Kertomuksessa viiden tyttöjen korostettiin parempiin ja tiedotuskampanjoihin. Se ei vedonnut ainoastaan komissioon ja Euroopan unionin jäsenvaltioihin, elinkeinoelämän molempiin vaan myös osapuoliin ja jotta ne edistäisivät työnantajajärjestöihin), myönteisiä toimia - myös tavoitelukuja - omien organisaatioidensa sisällä. tarvetta tutkimukseen, koulutusmahdollisuuksiin (ammattiliittoihin vuoden naisten kehotetaan Euroopan parlamentin annettua naisia päätöksentekoelimissä koskevan kertomuksensa hyväksyi maaliskuussa 1995 neuvosto ja miesten päätöslauselman osallistumisesta tasapainoisesta päätöksentekoon. 2 päätöslauselma Tämä puolestaan ehdotusta joudutti komission neuvoston suositukseksi naisten ja miesten tasapuolisesta osallistumisesta päätöksentekoon. Ehdotuksessa suositukseksi, jos neuvosto sen hyväksyy, jäsenvaltioita tarkastelemaan naisten aliedustusta kaikilla elämänaloilla ja ottamaan käyttöön strategioita, jotka kattavat koko asteikon kannustimista lainsäädäntöön, jotta päätöksenteon jatkuvaan epätasapainoon voitaisiin puuttua rakentavalla tavalla. Ehdotus suositukseksi ei kohdistu ainoastaan naisten aliedustukseen politiikassa, vaan siinä vaaditaan myös työmarkkinaosapuolia, tiedotusvälineitä ja kansalaisjärjestöjä ottamaan käyttöön toimintasuunnitelmia ja toimenpiteitä pääsyn päätöksentekotehtäviin naisten helpottamiseksi. ja sosiaalikomitea Komission ehdotusta neuvoston suositukseksi naisten ja miesten tasapuolisesta osallistumisesta lausunnossaan päätöksentekoon koskevassa talous- toivotti suositusehdotuksen suurelta osin tervetulleeksi. Komitea esitti kuitenkin pahoittelunsa siitä, että ehdotus rajoittui vaatimaan strategioita ja toimia tasapainoisen osallistumisen edistämiseksi eikä strategioita, jotka auttaisivat takaamaan sen. Kaiken kaikkiaan komitea oli kuitenkin yhtä mieltä siitä, että toimien tulee sisältää koulutusta sekä tiedotusta. suositukseksi Kolmanteen Yllä mainitut aloitteet ovat seurausta erilaisista toimista, joihin komissio on yli 15 vuoden aikana ryhtynyt. Vuodesta 1980 alkaen komissio on hyväksynyt ja toteuttanut kolme viisivuotista toimintaohjelmaa, joiden tarkoituksena on ollut parantaa tasa-arvolainsäädäntöä sekä edistää yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyviä myönteisiä toimia. keskipitkään toimintaohjelmaan mennessä politiikka oli kehittynyt siten, että se sisälsi erityisenä painopistealueenaan pyrkimyksen saada naisia päätöksentekoasemiin sukupuolten välisen tasa-arvon saavuttamisen edellytyksenä. Tällä toimintaohjelmalla komissio tuki sekä eurooppalaisia että kansallisia toimia, jotka tähtäsivät naisten osallistumisen lisäämiseen, mukaan lukien poliittisen ja julkisen elämän päätöksenteossa, hallinnossa, politiikan suunnan määräämisestä tehtävissä, ammattiliitoissa ja koulutuksen alalla mukana olevat naiset. Lisäksi komissio perusti Euroopan asiantuntijaverkoston naiset päätöksenteossa. Tällä asiantuntijaverkostolla, joka koostui yhdestä asiantuntijasta kustakin jäsenvaltiosta, oli kolme tehtäväaluetta: vastaavissa yhtenä Tutkimus: kerätä ja analysoida naisten politiikkaan osallistumista koskevaa aineistoa kaikista Euroopan unionin jäsenvaltioista. Toimet: järjestää ensimmäinen valtaapitävien naisten Euroopan huippukokous Ateenassa marraskuussa 1992; kaksi Euroopan konferenssia Brysselissä (1993) ja Dublinissa (1995) ja lopuksi Rooman huippukokouksen "Naiset politiikan ja yhteiskunnan uudistajina" (1996) järjestäminen. Euroopan parlamentti, naisten oikeuksien valiokunta. Naiset päätöksentekoelimissä, esittelijä Jessica Larive, EP 205. 666,27. 1. 1994 Neuvoston päätöslauselma 27 päivänä maaliskuuta 1995, osallistumisesta naisten päätöksentekoon, EYVL N:o C 168, 4. 7. 1995, s. 3 tasapainoisesta ja miesten &J8MSAKMHMMS8 79 SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA ATEENAN JULISTUS Me, allekirjoittaneet naiset, joilla on kokemusta huipputason poliittisista tehtävistä, kokoonnuimme Ateenassa 3. marraskuuta 1992 Euroopan yhteisöjen komission kutsusta ensimmäiseen eurooppalaiseen naisten huippukokoukseen "Naiset vallassa", ja olemme yhdessä hyväksyneet seuraavan julistuksen: Olemme huomanneet demokratiavajeen Me olemme huomanneet, että naisten tämänhetkistä asemaa Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioissa, kuten myös muissa Euroopan maissa, luonnehtii yhä syvä eriarvoisuus kaikissa julkisissa ja poliittisissa viroissa ja päätöksentekoelimissä sen kaikilla tasoilla - paikallisella, alueellisella, kansallisella ja eurooppalaisella. Olemme huolestuneina panneet merkille, että useissa Euroopan maissa naisten osallistumisessa poliittiseen päätöksentekoon ei ole tapahtunut edistystä sitten seitsemänkymmenluvun puolivälin. Päinvastoin, viimeaikaiset poliittiset muutokset ovat johtaneet naisten osuuden huomattavaan laskuun, erityisesti eräiden maiden parlamenreissa. Olemme tehneet sen johtopäätöksen, että naisten ja miesten muodollisesti yhtäläiset oikeudet, kuten oikeus äänestää, asettua ehdokkaaksi vaaleissa ja hakea julkisen hallinnon ylimpiä virkoja, eivät ole johtaneet tasa-arvoon käytännössä. Meidän mielestämme on tarpeellista pyrkiä sukupuolten väliseen tasapuolisuuteen julkisen ja poliittisen vallan käytössä Demokraattisessa järjestelmässä kansalaisten tulisi saada tasapuolisesti osallistua julkiseen ja poliittiseen elämään. Me korostamme sitä, että päätöksentekojärjestelmän toimintatavoissa. tasa-arvon toteuttaminen käytännössä edellyttää rakenteellisia muutoksia Me vetoamme kaikkiin niihin yhteiskunnan toimijoihin, joita asia koskee Me vetoamme Euroopan yhteisöjen komissioon ja kaikkiin eurooppalaisiin ja kansainvälisiin organisaatioihin, että nämä laatisivat toimintasuunnitelman ja ryhtyisivät toimenpiteisiin, jotka takaavat naisten täyden osallistumisen näiden organisaatioiden päätöksentekoon. Me vetoamme EU:n jäsenvaltioihin ja muihin Euroopan maihin, että ne sisällyttäisivät sukupuolten välisen tasa- arvonäkökulman koulutusjärjestelmäänsä ja koko kansalliseen politiikkaan, ja että ne ryhtyisivät tarpeellisiin toimenpiteisiin toteuttaakseen nämä tavoitteet, jotta päätöksentekoasemissa olisi tasapuolisesti naisia ja miehiä. Me vetoamme ammatti-, palkansaaja- ja työnantajajärjestöjen johtajiin niin kansallisella kuin Euroopankin tasolla, jotta ne tunnustaisivat naisten lisääntyvän panoksen työmarkkinoilla ryhtymällä toimenpiteisiin, jotka ovat välttämättömiä naisten tasa-arvoisen osallistumisen mahdollistamiseksi järjestöjensä kaikilla tasoilla, mukaan lukien päätöksentekoelimet. Me Aloitamme kampanjan, joka vahvistaa Euroopan Demokratiaa Näiden oleellisten muutosten pitäisi liittyä Euroopan yhteiskunnallisen kehityksen tämänhetkiseen vaiheeseen, jonka mukanaan tuomat muutokset tulevat olemaan sitä tervetulleempia mitä tasapuolisemmin naiset ja miehet ovat siihen vaikuttamassa. Allekirjoittamalla tämän julistuksen me aloitamme kampanjan, jonka tarkoituksena on panna liikkeelle kaikki yhteiskunnalliset toimijat, jotka asiaan voivat vaikuttaa, taataksemme naisten ja miesten tasapuolisen osallistumisen päätöksentekoon paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan rasolla, mukaan lukien seuraava Euroopan Parlamentti. Lähde: Ote 3. marrastuuta 1992 hyvätsytystä julistuksesta 80 SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA :-»»»»«WH«N! Tiedonvälitys: jakaa tietoa naisten asemasta päätöksenteossa Euroopan unionissa, julkaista esitteitä, jotka sisältävät tilastotietoja naisista alueellisella, päätöksenteossa paikallisella, kansallisella ja eurooppalaisella tasolla, tuoda naisiin tutkimuksia saataville päätöksentekotehtävissä liittyvistä aiheista, esittää perusteluja sille, miksi naisten pitäisi olla yhtäläisesti edustettuina päätöksenteossa ja levittää tätä tietoa niin laajalti kuin mahdollista. Euroopan komissio on toteuttanut sisäisesti korkeakouluista toimenpiteitä työhön valmistuneiden hallinto-osastoilleen ja varmistaakseen naisten osuuden johtamis- ja päätöksentekotasolla. lisätäkseen naisten ottamista Toimet Eurooppalaisen asiantuntijaverkoston sekä naisjärjestöjen eurooppalaisen European Women's yhteistoimintaelimen, Lobbyn, järjestämässä ensimmäisessä Euroopan huippukokouksessa ja konferenssissa "Naiset vallassa" Ateenassa lokakuussa 1992 annettiin jotka ovat julkilausuma niistä periaatteista, perustana pyrkimykselle naisten ja miesten väliseen tasapuolisuuteen päätöksenteossa. Niin kutsutussa Ateenan jonka allekirjoittivat läsnäolleet naisministerit ja muut tuotiin esiin naisten korkeat virkamiehet, päätöksentekoon kasvun lasku. Siinä esitetyt pysähtyminen vaatimukset keskittyivät vallan tasapuoliseen jakamiseen naisten ja miesten kesken ja erityisiin toimenpiteisiin ryhtymiseen demokratiavajeen poistamiseksi. osallistumisen julistuksessa, tai jopa Julistuksessa tuodaan esiin viisi perusperiaatetta: Tasa-arvo on perusravanlaatuinen ihmisoikeus, tasa- arvoinen edustus on perustavanlaatuinen periaate, naisten aliedustus johtaa potentiaalisten kykyjen hukkaamiseen, tasa-arvoinen edustus takaa, että koko väestön tarpeet otetaan huomioon sekä naisten ja osallistuminen tasapuolinen päätöksentekoon loisi oikeudenmukaisemman ja tasapainoisemman maailman kaikille. miesten Ateenan julistus aloitti uuden kokonaisvaltaisen lähestymistavan naisiin päätöksenteossa. Asiakirjana se toi näkyvyyttä niille perusperiaatteille, joihin ja miesten yhtäläisestä vaatimukset naisten edustuksesta päätöksenteossa perustuvat. Se vetosi niin yksilöihin kuin toimielimiin, että ne puuttuisivat naisten aliedustukseen ja kehittäisivät toimenpiteitä, jotka tähtäisivät naisten määrän lisäämiseen politiikassa. eri 1996 "Naiset sitoutuvat pidetyssä Rooman Toukokuussa ja politiikan huippukokouksessa yhteiskunnan uudistajina", jonka järjestelyistä vastasivat puheenjohtajamaa Italia ja komissio yhdessä, naisministerit jäsenvaltioiden allekirjoittivat Rooman peruskirjan, jonka on määrä unionin luoda perusta Euroopan jäsenvaltioiden julkituoduille sitoumuksille, joilla ne väliseen tasapuolisuuteen päätöksenteossa. Peruskirjassa tuodaan jota naisten aliedustus ilmentää. Siinä vaaditaan politiikan ja yhteiskunnan uudistamista varmistamalla naisten osallistuminen tasapuolinen ja miesten päätöksentekoon. Siinä julistetaan sitoutumista tarpeeseen tunnustaa naisten ja miesten välinen tasa-arvo yhdeksi unionin painopistealueeksi ja toimien korostetaan julki demokratiavaje, konkreettisten sukupuolten välttämättömyyttä kaikilla tasoilla naisten ja miesten tasapuolisen osallistumisen edistämiseksi kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla. Siten tämä kansallisiksi peruskirja toimintasuunnitelmiksi muodostavat yhdessä puitteet tuleville toimille, joiden tarkoituksena on tasapuolisuuden välisen saavuttaminen poliittisessa päätöksenteossa. sukupuolten ehdotukset ja Tiedonvälitys 1995 Tärkeä osa eurooppalaisen asiantuntijaverkos ton "Naiset päätöksenteossa" työtä on ollut ver koston asiantuntijoiden keräämän aineiston ja tutkimusten julkaiseminen. Sen lisäksi, että ver kosto julkaisi luettelon ja arvion strategioista, joita oli kehitetty naisten osallistumisen edistämi seksi, se myös järjesti toisen tärkeän tapahtuman Dublinissa maaliskuussa aiheesta "Strategiat, jotka edistävät naisten osallistumista poliittiseen päätöksentekoon", joka saavutti laa jalti huomiota. Konferenssin tuloksena syntyi opas, joka antaa ohjeita naisten poliittiseen pää töksentekoon osallistumisen lisäämiseen tähtää vien toimenpiteiden toteuttamisessa (valmistel laan parhaillaan julkaisua varten). Verkosto jul kaisi myös esitteen "Naiset päätöksenteossa. Tosiasioita ja lukuja naisista poliittisessa ja julki sessa päätöksenteossa", jota on saatavilla 11 kie lellä. Tämä esite on päivitetty useaan otteeseen ja sitä on levitetty laajalti. Verkosto toimi läheisessä yhteistyössä hallituksista riippumattomien nais järjestöjen kanssa, jotta olisi varmistettu se, että suuri yleisö saa ajankohtaista tietoa kulloisestakin tilanteesta ja kehitysnäkymistä naisten päätöksen tekoon osallistumisen suhteen. 81 SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA ROOMAN PERUSKIRJA "Naiset politiikan ja yhteiskunnan uudistajina" Me allekirjoittaneet, Euroopan unionin jäsenvaltioiden naisministerit, kokoontuneina 18. toukokuuta 1996 Roomaan Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan kutsusta "Naiset politiikan ja yhteiskunnan uudistajina" -huippukokoukseen, hyväksymme seuraavan peruskirjan: Toteamme demokratiassa olevan puutteita Huolimatta kehityksestä, jota naisen ja miehen asemassa kieltämättä on eurooppalaisissa yhteiskunnissa tapahtunut, huolimatta naisten ja toteamme naisten aseman yhä vielä jäsenvaltioiden noudattamista olevan epätasa-arvoinen useimmilla yhteiskunnallisen elämän alueilla. Tämä epätasa-arvo voidaan havaita päätöksentekoelimissä, politiikan ja talouden alueella, sosiaali- ja kulttuurialoilla sekä paikallisella, alueellisella, kansallisella ja eurooppalaisella tasolla, joissa naiset yleisesti ottaen ovat vähemmistönä. ja miesten oikeuksien yleisestä juridisesta tasa-arvbpolitiikan periaatteista, tunnustamisesta Annamme tunnustusta eurooppalaisen verkoston tekemälle tutkimukselle naisista päätöksenteossa ja arvelemme sen vaikutuksen tämän ongelman näkyvyyden lisäämisessä olevan huomattava ja oletamme sen luovan pohjan koko toiminnalle. Ateenassa pidetyn ensimmäisen Euroopan valtaapitävien naisten huippukokouksen vuonna 1992 hyväksytyn julistuksen jälkeen on tapahtunut merkittävää edistystä. Se ei kuitenkaan vielä riitä. tulee politiikkaan, naisten on keskimääräinen osallistumisprosentti Mitä jäsenmaiden kansallisissa parlamenteissa 15 prosenttia ja hallituksissa 16 prosenttia; Euroopan parlamentissa on tällä hetkellä 28 prosenttia naisia ja Euroopan komissiossa 25 prosenttia. Muilla yhteiskunnan alueilla, joissa tehdään mies- ja naispuolisten kansalaisten elämään vaikuttavia päätöksiä, voi naisten osuus päättävillä tasoilla olla vieläkin vähäisempi. todeta, että politiikkaa ja yleistä päätöksentekoa hallitsevat miehet. Tämä haittaa On pakko päätöksenteon laatua ja demokratiaa. Todellinen demokratia toteutuu vasta, kun naiset ja miehet yhdessä määrittävät ja laativat poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia suuntaviivoja ja päätöksiä ottaen tasaveroisesti huomioon väestön kaksi puolta. Kehotamme uudistamaan politiikkaa ja yhteiskuntaa Naisten ja miesten tasolla. tasapuolinen osallistuminen päätöksentekoon on ensisijainen tavoite Euroopan Tämä on välttämätöntä demokratian lujittamiseksi ja sen toimivuuden takaamiseksi; vallan ja vastuun jakaminen naisten ja miesten kesken parantaisi koko väestön elämänlaatua ja kaikkien yhteiskunnan osapuolten edustus on välttämätöntä kohdattaessa ongelmia, jotka koskettavat eurooppalaista yhteiskuntaa. Naisten ja miesten tasapainoisen osallistumisen ja yhteistyön takaavan politiikan tehokas toteuttaminen on ensisijainen tavoite. Jos naiset ovat riittävässä määrin edustettuina, he osallistuvat politiikan ja päätöksenteon muuttamiseen sekä tavoitteiden ja niiden sisällön että päätöksentekomuotojen osalta. Politiikka ja yhteiskunta voivat uudistua naisten ja miesten yhteistyön ja yhteisen osallistumisen avulla. Tämän osallistumisen avulla yhdistetään kansalaiset ja politiikka, parannetaan demokratian elinvoimaa ja lisätään kansalaisten luottamusta elävöittämällä demokraattisia toimielimiä. Naisten tasavertainen osallistuminen päätöksentekoon kaikissa taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen elämän rakenteissa on välttämätöntä, jotta taataan miesten ja naisten tarpeiden huomiointi kaikessa politiikassa, kaikissa ohjelmissa sekä kaikissa toimissa. 82 SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA Julistamme sitoutuvamme tukemaan naisten ja miesten tasa-arvon tunnustamista Euroopan unionin ensisijaiseksi tavoitteeksi. Maastrichtin sopimuksessa määrätyn hallitustenvälisen konferenssin (EiVK) päävastuu Euroopan sopimusten uudistamisesta liittyy eurooppalaisen demokratian lujittamiseen lähentämällä kansalaisia Euroopan rakentamiseen. Tämä tavoite esitetään hallitusten, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission edustajien ensisijaisena tavoitteena. Puolet kansalaisista ovat kuitenkin naispuolisia. Demokraattinen eurooppalainen yhteiskunta voidaan rakentaa vain molempia sukupuolia edustavien kansalaisten todelliselle tasa-arvolle. Julistamme sitoutuvamme tukemaan naisten ja miesten välisen tasa-arvon sisällyttämistä Euroopan uuteen sopimukseen. Mielestämme on välttämätöntä ottaa sukupuolinäkökulma mukaan kaikkeen unionin politiikkaan. Tämä koskee Euroopan kansalaisuuden ydintä ja sen toimintaolosuhteita. jonka avulla Kehotamme Euroopan toteutetaan naisten ja miesten tasapuolinen osallistuminen sekä asettamaan tätä tarkoitusta varten konkreettiset tavoitteet. laatimaan kiireellisesti strategian, ja järjestöjä toimielimiä Tunnustamme konkreettisten toimenpiteiden välttämättömyyden kaikilla tasoilla, jotta naisten ja miesten tasapuolista osallistumista päätöksentekoon edistetään kaikilla yhteiskunnan alueilla. Saavutettu edistys, erityisesti julkisen elämän alueella (vaaleilla valitut edustajistot, neuvostot, neuvoa- antavat komiteat jne. ), on hallitusten ja poliittisten puolueiden toimeenpanemien kannustimien ja/tai lainsäädännön tulosta. Tarvitaan yhteinen ja erityinen strategia, jotta tasapuolinen osallistuminen voidaan toteuttaa kaikilla alueilla. Tähän pyrkimykseen liittyen annamme tunnustusta Roomassa pidetylle "Naiset politiikan ja yhteiskunnan uudistajina" -konferenssille. Sitoudumme kannustimia ja/tai lainsäädännöllisiä toimenpiteitä. toimimaan naisten kiireellisen valtaanpääsyn puolesta ja kehittämään tarpeellisia toimijoita, Kehotamme kaikkia sitoumuksen konkreettisin toimin, joiden avulla edistetään naisten valtaanpääsyä ja toteutetaan naisten ja miesten tasapuolinen osallistuminen vallan, vaikuttamisen toimipaikoissa kaikilla yhteiskunnan alueilla. tämä asia koskee, ja päätöksenteon toteuttamaan tämän joita 83 SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA NAISET TYÖMA RKKINAJÄRJESTÖJEN PÄÄTÖKSENTEOSSA järjestöissä, Naisten edustus erilaisten järjestöjen sisällä - ja ammattiliitoissa - ei ole yhdentekevää tasa-arvon edistämisen poliittisissa työnantajajärjestöissä sukupuolten välisen suhteen. järjestön valtuuskunnissa Euroopan ammatillisessa yhteistyöjärjestössä (EAY), on herätelty keskustelua tasapuolisuuden ja edistämiseksi päätöksentekoelimissä. Samanlainen tietoisuuden lisääntyminen on havaittavissa työnantajien edustajien keskuudessa, vaikkakaan ei yhtä että näkyvästi. työmarkkinaosapuolet voisivat olla eteenpäin vieviä voimia suuntaviivojen, käytäntöjen ja asenteiden kehityksessä. toivoa, Tämä antaa ovat Naiset aliedustettuina ammattiliittojen johtoportaassa ja tärkeimmissä päätöksentekoelimissä kaikissa jäsenvaltioissa. usein tilanteesta EAY:n Naisten jäsenjärjestöissä kerrotaan järjestön vuonna 1995 julkaisemassa tutkimuksessa. Kansallisissa keskuksissa, joiden osalta lukuja esitettiin, naisten osuus 27 keskuksen jäsenistöstä oli 36 prosenttia. Ainoastaan kaksi 27:stä keskuksesta ilmoitti naispuolisten kongressiedustajien osuuden olevan tai suurempi kuin naisten osuus yhtä suuri jäsenjärjestön jäsenkunnasta. Yhteensä 1009:n pääsihteereistä ja/tai puheenjohtajista ainoastaan 126 (kahdeksan prosenttia) oli naisia. Naisten keskimääräinen kansallisissa toimeenpanokomiteoissa 30 keskuksen osalta oli 15 prosenttia. Vain kaksi kolmestakymmenestä kansallisten keskusliittojen ylimmästä johtajasta oli naisia. Naiset puuttuivat ilmeisen selvästi työehtosopimusneuvotteluista. myös prosenttiosuus Kertomuksessa korostettiin kuitenkin myönteistä piirrettä: naisten asema on huomattavasti virkailijoina parempi tasolla kuin kansallisella edustajina. ammattijärjestöjen tai eurooppalaisella Naiset ovat kuitenkin hitaasti saavuttamassa edistystä, ja ajan mittaan saavutettu kehitys näkyy EAY:ssäkin. Vuosilta 1994 ja 1996 saadut luvut osoittavat seuraavaa: naisten jäsenyys (täys- ja nousi varajäsenet) toimeenpanokomiteoissa ilSlfiÖStiSKM^ 100 80 60 40 20 1992 1989 1991 1991 1994 1989-92 1991 1993 1993 1991 JULKISHALLINTO YHT. YLIOPISTOT HALLINTO 1988 1994 1991 1996 B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK EC LÄHDE : EUROOPPALAINEN ASIANTUNTIJAVERKOSTO 'NAISET PÄÄTÖKSENTEOSSA TIETOJA JA LUKUJA NAISISTA POLIITISESSA JA JULKISESSA PÄÄTÖKSENTEOSSA EUROOPASSA ( 1 9 9 6 ). HUOM: EC TARKOITTAA EUROOPAN KOMISSION TOIMIHENKILÖITÄ. 84 SUKUPUOLTEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTEOSSA vuoden 1994 14 prosentista 24 prosenttiin vuonna 1996. Naisten prosenttiosuus EAY:n vuonna 1991 pidetyn kongressin läsnäolijoista (edustajat tarkkailijat yhteensä) oli 18 prosenttia, kun vuoden 1995 kongressissa heirä oli 24 prosenttia (lukuihin sisältyvät varatuilla paikoilla istuvat naiset). ja Kansalaisjärjestöt ja kansalaiskeskustelu ja ammattiliittojen erityisen Vaikka komissio tunnustaakin konsensuksen ja välisten työnantajien työehtosopimusten aseman eurooppalaisessa yhteiskuntamallissa, se on havainnut, ja muut että vapaaehtoiset voivat osaltaan vaikuttaa edustajajärjestöt Euroopassa käynnissä olevaan muutosprosessiin. Osa Eurooppaa sosiaalisista ongelmista, kuten sosiaalinen ja taloudellinen syrjäytyminen, köyhyys, rasismin lisääntyminen, muukalaisviha ja antisemitismi, Euroopan ikääntyminen, vammaisten tilanne, sekä naisten ja miesten yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyvät kysymykset, ovat akuutteja ja niihin voidaan parhaiten puuttua useiden kumppaneiden voimin. kohtaavista Euroopan kansalaisjärjestöjen ja verkostojen yhteistyö sosiaalialalla alkoi vuonna 1993, ja sitä seurasi Brysselissä vuonna 1994 pidetty kansalaisjärjestöfoorumi ja yhteiset vastineet komission koskeviin sosiaalipolitiikkaa aloitteisiin. Eurooppalaisten toimielinten välisten säännöllisten yhteyksien ja verkostojen välisen yhteistyön lisääntyessä perustettiin vuonna 1995 virallisempi sosiaalialan Euroopan foorumi. Tavoitteena oli kansalaisjärjestöjen saada aikaan eurooppalaisten sosiaalipolitiikan alalla toimivien toimielinten välille laajempaa vuoropuhelua, joka menisi pitemmälle kuin tarkemmin rajattu ja alakohtainen vuoropuhelu, mikä on kyllä edelleen tärkeässä asemassa. Maaliskuuhun 1996 mennessä foorumiin on liittynyt 19 jäsentä. Yksi foorumin 19 jäsenestä on European Women's Lobby, joka perustettiin vuonna 1990, ja joka on Euroopan unionin laajin naisten yhteistoimintaelin. Sen kansalaisjärjestöjen tasa-arvoa toimintaan kuuluu sukupuolten koskeviin liittyvä lainsäädäntöluonnoksiin edunvalvonta, direktiivien ja toimintaohjelmien täytäntöönpanon seuranta ja muiden naisille tärkeiden asioiden esille tuominen. Euroopan sosiaalialan kansalaisjärjestöjen foorumin muut yhtäläisten jäsenet ottavat myös osaa NAISTEN OSUUS POLIITTISESSA PAIKALLISHALLISHÄLLINNOSSA EUROOPAN UNIONIN v. :;•;';. '. • KUVIO # '. • ::••; :-: :--jÄSENVÄiridisisÄ:te^ 100 80 60 40 1993 2 0 -1 9 9 4- 1990/1/2/3 1995 1995 1994 1994 1993 1993 1994 1994 1992 B DK D GR E F IRL I L NL A P FIN S UK T O T AL LÄHDE : EUROOPPALAINEN ASIANTUNTIJAVERKOSTO 'NAISET PÄÄTÖKSENTEOSSA TIETOJA JA LUKUJA NAISISTA POLMTISESSA JA JULKISESSA PÄÄTÖKSENTEOSSA EUROOPASSA ( 1 9 9 6 ). HUOM: SAKSAN OSALTA AINEISTO KOSKEE YLI 20000 ASUKKAAN KUNTIA. KATSO TIEDOSTOLÄHTEET. 85 SUKUPUOL'TEN VÄLISEN TASAPUOLISUUDEN EDISTÄMINEN PÄÄTÖKSENTE( )SSA NAISET ALAKOHTAISTEN JA ALUEELLISTEN JÄSEN LI ITTO|EN JÄSENINÄ JÀ JOHTAJINA SEKÄ EAY: N 31 KANSALLISEN LIITON KONGRESSIEDUSTAJINA (%), 1993 *m &• KUVIO M n • • iirro Naisten osuus Naiset jäsenliitojen Naisten oasuus jäsenistöstä pääsihteereinä ja/tai puheenjohtajina jäsenliitojen kongressi edustajista' FGTB (B) AC(DK) LO(DK) DAG(D) DGB(D) CC. OO. (ESP) ELA/STV(ESP) UGT(ESP) CFDT(F) FO(F) GSEE(GR) ICTU(IRL) CISL(I) UIL(I) CGT(L) CNV(NL) FNV(NL) MHP(NL) UGT(P) TUC(UK) OGB(A) SEK(CY) AKAVA-RY(SF) SAK(SF) ASI(IS) CMTU(M) LO(N) LO(S) TCO(S) SGB(CH) n/k 29% 49% 53% 32% 42% 26% 29% n/k n/k n/k 38% - - 40% 4 1% 25% 20% 22% +-12% 4 1% 36% 31% 34% 48% 45% 47% 60% 42% 45% 59% 13% TURK-IS(TR) +-10% n/lc: lukuja ci tiedossa. 0/25 3/25 2/22 0 /1 1/16 n/k n/k 2 / 32 6 / 42 7 / 13 1 5 / 17 1 0 / 70 n/k 1/46 n/k 4 / 17 4 / 19 0/3- n/k 14/69 1/14 0 /7 20/34 6/24 27/169 1/9 n/k 2 / 22 n/k n/k 0/32 n/k2 29% 30% 36% 22% 15% n/k n/k 21% 35% 4% 29% 18% 7% 11% 2% 20% 9% n/k 22% 14% 13% 35% 49% 38% 19% 35% 26% 43% 20% 1% Naisten edustusjärjestelmä1' Lyhenteet: : FGTB: Fédération Générale des Travailleurs de Belgique AC: Akademikernes Centralorganisationen LO: Landsorganisationen i DAG: Denmark Deutsche Angestellten-Gewerkschaft DGB: Deutscher Gewerkschaftsbund C C. O O: Confederacion Sindical de Commissiones Obreras F. I. A: Solidaridad de Trabajadorrs ei mitään kyllä ei mitään kyllä (K) ei mitään1 kyllä (K) n/k UGT: Union General de Vasto ei mitään ei mitään ei mitään ei mitään kyllä (M) kyllä (K) kyllä (M) kyllä (K) ei mitään yes (M) ei mitään ei mitään kyllä (M) ei mitään ei mitään kyllä (K) kyllä (M) ei mitään ei mitään kyllä (M) kyllä (M) ei mitään ei mitään kyllä (M) Trabajadores de Espana CFDT: Confédération Française Démocratique du Travail FO: Force Ouvrière GSEE: Greek General Confederation of Labour ICTU: Irish Congress of Trade Unions CISL: Confederazionc Italiana Sindicati Lavoratori UIL: CGT: Unione Italiana del Lavoro Confédération Générale du Travail de Luxembourg CNV: Christelijk Nationaal V. ikverbond FNV: Frderatie Nederlandse V. ikheweging Mill': Vakcentrale voor Middelbaar en Hogcr Personeel UGT: Union General dos TUG: OGB: Trabalhadores Trades Union Congress Osterreichisiher Gewerkschaftsbund SEK: Cvprus Workers Federation AKAVA-RY: Confederation of Trades Unions of University Employees SAK: Suomenammatiiliittojen Keskusjarejesto ASI: Althydusambund Islands Greece CMTU: Confederation of'trade Unions Malta LO: Landsorganisasjonen i Norge LO: Landsorganisasjonen i Sverige TCO: Tjänstemännens Centralorganisation SGB: Schweizerischer Gewerkschaftsbund TURK-IS: Confederation of Turkish Trade Unions ' Naisedustajien määrän pitäisi olla suhteessa naispuolisen jäsenistön kokonaisosuuteen. k (K) = Kiintiöjärjestelmä; (V) = varatut paikat; (M)= m uu politiikka ' Viimeisimmässä kongressissa L Ä H D E: C. BYRNE JA M. B R A I T H W A I T E, LES FEMMES DANS LA PRISE DE D É C I S I ON DANS LES SYNDICATS, C EAY, BRYSSEL 1994 K A T SO T I E D O S TO L Ä H T E E T. 86 SUKUIHIOLTKN VALISF. N TASAPUOLISUUDKN KDISTÄMINF. N 1'ÄÄTÖKSKN IT. OS. SA RUOTSI - STRATEGIA PÄÄTÖKSENTEOSSA Ruotsin väkiluku on yhteensä 8,9 miljoonaa, josta 4,5 miljoonaa on naisia. 20-64 -vuotiaiden ikäryhmässä naisia on 2,5 miljoonaa verrattuna 2,58 miljoonaan mieheen. Tässä ryhmässä 79,5 prosenttia naisista kuuluu työvoiman piiriin, kun taas miehistä 83,9 prosenttia on ansiotyössä. Naisten työstään saamat tulot ovat 70 prosenttia miesten tuloista. Naiset saivat yleisen äänioikeuden vuonna 1919. Ruotsin poliittinen järjestelmä Ruotsi on edustuksellinen demokratia, jossa parlamentti-, kunnallis- ja maakuntavaalit pidetään joka neljäs vuosi. Ruotsin parlamentti on yksikamarinen kansankokous, jossa on 349 jäsentä. Ruotsissa noudatetaan suhteellista vaalitapaa, jossa ehdokkaat eivät ole ehdolla yksilöinä; sen sijaan äänestäjät valitsevat poliittisen puolueen, joista jokaisella on numeroitu ehdokaslista kuhunkin vaalipiiriin, joista valitaan kustakin useita ehdokkaita. Naiset Ruotsin parlamentissa Vuosien 1971 ja 1985 välisenä aikana naisten määrä Ruotsin parlamentissa nousi 7 prosentilla, 31 prosentista 38 prosenttiin. Vuoden 1991 vaalien jälkeen tapahtui kuitenkin jyrkkä pudotus naisten osuuden laskettua viidellä prosentilla. Siitä huolimatta vuoden 1994 vaaleissa naiskansanedustajien määrä nousi jälleen 40 prosenttiin. Ruotsin parlamentin valiokunnissa naiset ovat myös hyvin edustettuina. Naiset ministeritasolla Ruotsissa on suurin osuus naisia ministeritasolla; Ruotsin 22 ministeristä puolet on naisia. Naiset ovat huonosti edustettuina ministeriöiden korkeimpien virkamiesten joukossa, joista naiset muodostavat vain 29 prosenttia. Naiset kunta- ja maakuntavaltuustoissa Viime kunnallis- ja maakuntavaaleissa naisten prosenttiosuus oli kunnanvaltuustoissa 48 prosenttia ja maakuntaneuvostoissa 41 prosenttia. Tutkimus ja tietojen keruu Vuonna 1986 Ruotsin hallitus perusti komitean, jonka tehtäväksi tuli kerätä tietoa naisten edustuksesta julkisten viranomaisten alaisissa lautakunnissa. Tavoitteiden ja aikataulujen soveltaminen Kunnallis- ja aluetasolla naisten osuus on jopa korkeampi tai samalla tasolla kuin heidän osuutensa kansallisella tasolla eli noin 40 prosenttia. Ruotsin hallitus on asettanut aikarajoihin sidottuja tavoitteita naisten edustuksen lisäämiselle julkisten viranomaisten alaisissa lautakunnissa ja hallituksen valiokunnissa. Vuonna 1993 naisten osuus oli 32 prosenttia. Tavoite vuodeksi 1995 oli 40 prosenttia. Lopullinen tavoite on tasavertainen edustus vuoreen 1998 mennessä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi hallitus on kohdentanut viisi miljoonaa kruunua hankkeisiin, joiden tarkoituksena on tukea aktiivisia toimia naisten osuuden lisäämiseksi poliittisissa päätöksentekotehtävissä. Suunnitelman ja siihen liittyvien toimien soveltaminen johti huomattavaan lisäykseen naisten määrässä julkisten viranomaisten alaisissa elimissä eli 40 prosenttiin vuonna 1995. 87 SUKUPUOLTFN VÄLISFNTASAlHlOLISUUnFN LI MSTÄM1NF. N PÄÄTÖKSKNTKOSSA mahdollisuuksien kannalta tärkeistä aiheista Viimeksi vuoropuheluun. käytävään mainittuihin kuuluu muun muassa Euroopan yhteisön perhejärj estojen liitto (Confederation of Family Organisations • in the European sekä Euroopan köyhyyden Community) vastainen verkosto (European Anti-Poverty Network). näkökohtien ja Mitä tulee sukupuolten väliseen tasa-arvoon soveltamiseen liittyvien kehitysyhteistyöhön humanitaarisiin avustusohjelmiin, komissio on ottanut tavaksi pyytää mielipiteitä tehdä yhteistyötä ja kansalaisjärjestöjen toimivien kehitystyössä kanssa. Laaja verkosto "Women in Development Europe" on edustanut kehitysmaiden naisten kannalta ja vaikuttanut unionin merkittävällä politiikkaan näillä aloilla. Vastaavasti komissio on sitoutunut ihmisoikeuksien turvaamiseen, myös erityisesti Tämän saavuttamiseksi käytettäviä menetelmiä on esimerkiksi monimuotoisen kansalaisyhteiskunnan tukeminen vahvistamalla tarkoituksenmukaisia elimiä, mukaan lukien kansalaisjärjestöt (katso 6 luku). asioita tavalla Euroopan oikeuksien. tärkeitä naisten ja vuoropuhelua Sosiaalipolitiikan eurooppalainen foorumi kokoontuu seuraavan kerran vuonna 1997 osana orastavaa yhteistyötä ja kansalaisyhteiskunnan eurooppalaisten toimielinten välillä. Siellä on mahdollisuus sosiaalisia kysymyksiä, kuten köyhyys, rasismi ja muut ongelmat, jotka eivät kohdistu suoranaisesti naisiin, mutta todellisuuden naiset kuitenkin joutuvat kohtaamaan. järjestöjen käsitellä joiden yleisiä 88 5 LUKU NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN OIKEUKSIEN KÄYTTÄMINEN Lainsäädännöllinen kehys Tasa-arvoisen kohtelun periaate on kehittynyt yksittäisestä EY:n perustamissopimuksen 119 artiklaan sisältyvästä samapalkkaisuutta koskevas ta määräyksestä kokonaiseksi tasa-arvotoimenpi teiden ohjelmaksi. Perustamissopimuksen 119 artiklan lisäksi yhteisö on säätänyt samapalkkai suutta, tasa-arvoista kohtelua työpaikalla, tasa- arvoista kohtelua valtiossa ja ammatillista sosiaaliturvajärjestelmää ja itsenäisten ammatin harjoittajien tasa-arvoista kohtelua koskevaa joh dannaista oikeutta. Tämän lisäksi on toteutettu muita siihen liittyviä toimenpiteitä, esimerkiksi lasten hoitoa koskeva suositus1 ja päätöslauselma naisten ja miesten arvostuksen suojelusta. 2 Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tulkinnut ja selventänyt tätä lainsäädäntöohjelmaa, erityi sesti kansallisten tuomioistuinten perustamisso pimuksen 177 artiklan mukaan tekemien viit tausten kautta mutta myös komission 169 artik lan nojalla sen käsiteltäväksi saattamien rikko mustapausten kautta. Se on erityisesti tehnyt ennakkoratkaisun suoran ja epäsuoran syrjinnän käsitteestä yhteisön lainsäädännössä. Yhteisö on pannut alulle useita strategioita, joiden avulla naisten ja miesten tietoisuus heidän laillisista oikeuksistaan kasvaisi, perustamalla oikeudellis- Suositus, annettu 31. 3. 1992, 92/241 ETY, EYVL N. o L 123, 8. 5. 1992. Päätöslauselma, annettu 29. 5. 1990, EYVL N:o C 157, 27. 6. 1990, s. 2. 89 NAISILN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKFUKSIAAN ten asiantuntijoiden verkoston ja tukemalla eri aiheita käsitteleviä kokouksia. Tasa-arvoisen kohtelun periaatteeseen viitataan myös yhteisön sosiaalisia perusoikeuksia koske johdantokappaleessa. van peruskirjan Erityisesti sen 16 artiklassa käsitellään naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun periaatetta. (1989) Samapalkkaisuus Neuvoston direktiivi 75/117/ETY on lainsäädännöllinen kehys naisille ja miehille samas ta tai samanarvoisesta työstä maksettavan sama palkkaisuusperiaatteen soveltamista. 86/378/ETY muuttamiseksi tehdyistä ehdotuk sista. Viimeaikaisessa asiassa11 yhteisöjen tuo mioistuin kehittänyt oikeuskäytäntöään ja tul kinnut myös urakkatyön kuuluvaksi EYn perus tamissopimuksen 119 artiklan soveltamisalaan. Komissio on kiinnostunut työehtosopimusten vaikutuksista, ja rikkomistapauksia on saatettu yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi EYn perustamissopimuksen 1. 69 artiklan nojalla, jos jäsenvaltiot ovat jättäneet toteuttamatta tarvitta via toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että sama palkkaisuuden periaatetta valvotaan. Tasa-arvoinen kohtelu Samapalkkaisuutta koskeva muistio Komissio antoi kesäkuussa 1994 muistion3 jossa määritellään samanarvoisesta työstä makset tavan saman palkan soveltamisala ja käsite ja jossa annetaan ohjeita työn arvioinnissa ja työn luokit telussa huomioon otettavista perusteista. Tämä muistio annettiin niiden osapuolten tiedoksi ja harkittavaksi, jotka ovat tekemisissä samapalkkai suuden kanssa tai joita samapalkkaisuusasia kos kee. Muistio ei sisältänyt virallisia ehdotuksia. Kuten muistiossa ilmoitetaan, komissio 17 päivänä heinäkuuta 1996 antoi käytännön ohjeet työnantajille, työntekijöille ja ammattiyhdistyk sille. Ohjeissa suositellaan palkkatietojen kerää mistä, mahdollisesti esiintyvän syrjinnän analy sointia ja syrjinnän poistamiseksi käytettäviä stra tegioita; lisäksi annetaan ohjeita sellaisten työn arviointijärjestelmien kehittämiseksi, jotka eivät aiheuta syrjintää. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vuosia ollut yhteisön lainsäädäntöön sisältyvän sama palkkaisuuden periaatteen soveltamisalaa sel ventävä toimielin. Se on esimerkiksi tulkinnut laajasti palkan käsitettä. Yksi merkittävimmistä tuomioista on ollut Barher-asiassa4 jonka yhtey dessä tuomioistuin päätti, että ammattieläkejär- jestelmään kuuluvat edut kuuluvat EYn perusta missopimuksen 119 artiklan soveltamisalaan. Tulkinta on johtanut moniin tuomioistuinkäsit- telyihin. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen liitteenä olevassa pöytäkirjassa selitetään tämän tuomion väliaikaisia vaikutuksia. Sen vuoksi komissio on laatinut neuvoa-antavan asiakirjan neuvoston direktiivin miesten ja naisten tasa- arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamiesta sosiaaliturvajärjestelmissä ammatillisissa 90 direktiivi Neuvoston 76/207/ETY on lainsäädännöllinen kehys miesten ja naisten tasa- arvoista kohtelua työhönpääsyssä, ammatillisessa koulutuksessa ja uralla etenemisessä ja työoloissa koskevan periaatteen toteuttamiselle. Neuvoston direktiivissä 76/207/ETY sovelle taan tasa-arvoisen kohtelun periaatetta työhön ja ammatilliseen koulutukseen pääsyyn, uralla ete nemiseen ja työoloihin. Euroopan yhteisöjen tuo mioistuin on antanut useita tätä direktiiviä kos kevia tuomioita. Merkittävin tapaus vuonna 1995 oli Kalanke-asia6. Saksan tuomioistuin kysyi tässä asiassa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta rikkoiko Bremenin osavaltio naisten ja miesten tasa-arvoi- sesta kohtelusta annetun direktiivin 76/207/ETY 2 artiklan 4 kohtaa antamalla etusijan naisille uusien työntekijöiden palkkaamisessa ja antamal la naisille helpommin ylennyksiä automaattisesti niillä aloilla, joilla naiset olivat aliedustettuina, ja silloin jos naisehdokas oli yhtä pätevä kuin mie- sehdokas. Tasa-arvoisesta kohtelusta annetun direktiivin 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, että direktiivi ei estä toteuttamasta miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviä toimenpiteitä erityises ti poistamalla eriarvoisuutta, joka vaikuttaa nais ten mahdollisuuksiin työhön, mihin sisältyy ural la eteneminen, ammatillinen koulutus, työolot ja 1 Samarnarvoisesta työstä maksettavaa samaa palkaa koskeva muistio, KOM (94) 6 lopullinen, 23. 6. 1994. 4 Asia C-262/88 Barber/GRE [1990] Kok. 1889 'Asia C-400/93 Royal Copenhagen [1995] Kok. I - 1295 6 Asia C-450/93 Kalanke/Fteie Hanscstadt Bremen [1995], Kok. 1-3051 NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN KOMISSION KÄLÄNKE-ASIAA KOSKEVA TIEDONANTO7 Komissio antoi 27 päivänä maaliskuuta 1996 tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kalankc-asian8 tulkinnasta, jossa esitetään, että muut kuin joustamattomat ja itsestäänselvät kiintiöjär jestelmät ovat lainmukaisia. Täten jäsenvaltiot ja työnantajat voivat vapaasti toteuttaa muita myön teisten toimenpiteiden muotoja, joihin myös joustavat kiintiöt kuuluvat. Komission mukaan on ole massa edelleen runsaasti laillisia toimia, joilla voidaan edistää aliedustetun sukupuolen mahdollisuuk sia töihin ja etenemistä työuralla. Selvennykseksi tiedonanto sisältää luettelon myönteisistä laillisista toimenpiteistä, joita ovat esimer kiksi: •Työlle asetettuihin pätevyysvaatimuksiin liittyvät kiintiöt, jos sellaisten erityisten olosuhteiden huo mioon ottaminen on sallittua, joiden perusteella tietyissä tapauksissa on perusteltua tehdä poikkeus siihen periaatteeseen, että aliedustetulle sukupuolelle annetaan etusija. •Suunnitelmat naisten ylenemiseksi uralla, joissa ilmoitetaan ne määrät ja ajanjaksot, joilla naisten osuutta olisi lisättävä kohtuuden rajoissa. •Työnantajan periaatteellinen velvollisuus ottaa työhön tai ylentää mieluummin aliedustettuun suku puoleen kuuluva henkilö; tällaisissa tapauksissa kenellekään ei anneta yksittäistä oikeutta olla etusi jalla. •Sosiaaliturvamaksuosuuksien alennuksia yrityksille, jos ne ottavat työhön työmarkkinoille palaavia naisia sellaisilla aloilla, joilla naiset ovat aliedustettuina. •Valtion tukea sellaisille työnantajille, jotka palkkaavat naisia aloille, joilla he ovat aliedustettuina. •Muut myönteiset koulutusta, ammatillista koulutusta, työajan uudelleenjärjestelyä ja lastenhoitoa koskevat toimenpiteet. Myönteisten toimenpiteiden oikeudellisesta soveltamisalasta vallitsevan epätietoisuuden päättämiseksi komissio päätti tehdä ehdotuksen tasa-arvoisesta kohtelusta annetun direktiivin 2 artiklan 4 kohdan sanamuodon muuttamiseksi niin, että teksti heijastelisi tosiasiallista oikeudellista asemaa ja että se sal lisi edelleenkin tietyt myönteiset toimet. Komission mukaan yhteisöjen tuomioistuin oli tuominnut Bremenin laissa ainoastaan sen erityispiirteen, että naisilla on ehdoton ja poikkeukseton oikeus tulla otetuksi työhön tai saada ylennys. Tämä tulkitseva muutos on seuraava: Tämä direktiivi ei estä toteuttamasta miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviä toimenpi teitä erityisesti poistamalla eriarvoisuutta, joka vaikuttaa aliedustetun sukupuolen mahdollisuuksiin 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa kysymyksissä. Myönteisiin toimiin voi kuulua työhönpääsyn ja ural la etenemisen osalta etusijan antaminen aliedustettuun sukupuoleen kuuluvalle henkilölle, jos tällaiset toimenpiteet eivät estä erityisten olosuhteiden arviointia yksittäisissä tapauksissa. 7 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle asiassa C-450 Kalanke/Freie Hansestadt Bremen 17. päivänä lokakuuta 1995 annetun tuomioistuimen tuomion tulkinnasta, KOM (96) 88 lopullinen, 27. 3. 1996, s. 93 "Katso myös Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 1 5 - 19 päivänä tammikuuta 1996, asiassa Kalanke annetun tuomion seu rauksia koskevan huolestuneisuuden ilmaisemiseksi ja tasa-arvoisesta kohtelusta annetun direktiivin 2 artiklan 4 kohdan muuttamiseksi, EYVL N:o C 32, 5. 2. 1996, s. 24, 20 kohta. 91 NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN tietyin edellytyksin sosiaaliturva. Tämä on ylei sesti tulkittu siten, että myönteiset toimenpiteet ovat sallittuja. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomiosta käy selvästi ilmi, että sellaiset kansalliset säännöt, takaavat naisten asettamisen etusijalle jotka ehdottomasti työhön ja poikkeuksettomasti nimittämisessä ja uralla etenemisessä, ylittävät yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiselle ja myönteisille toimille direktiivin 2 artiklan 4 koh dassa tarkoitetuissa poikkeuksissa asetetut rajat. Yhteisöjen tuomioistuin antoi 30 päivänä huh tikuuta 1996 merkittävän tuomion Cornwall- asiassa1' päättämällä, että miehenä palkatun hen kilön, joka oli myöhemmin monen sukupuolen- vaihdosleikkauksen jälkeen muuttunut naiseksi, palvelussuhteen lakkauttaminen oli sukupuoleen perustuvaa syrjintää ja kuuluu yhdenvertaista kohtelua koskevan direktiivin soveltamisalaan. Lakisääteiset sosiaaliturvajärjes telmät direktiivi Neuvoston on lainsäädännöllinen kehys naisten ja miesten tasa- arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamiselle lakisääteisissä sosiaaliturvajärjestelmissä. 79/7/ETY Yhteisöjen tuomioistuin on antanut monta tuomiota iästä valtion sosiaaliturvaa koskevasta direktiivistä. Tuomioistuimen mukaan huoltajalle maksettavat sosiaaliturvaetuudet1" ja Yhdistyneen terveydenhuoltojärjestelmän kuningaskunnan antamat ilmaiset reseptit eläkeiän ylittäneille hen kilöille" kuuluvat tämän direktiivin soveltamisa laan. Kunnallisvaltuustojen myöntämiä ilmaisia kuljetusavustuksia koskeva asia on ratkaisemat ta. i: Pienipalkkaisille henkilöille maksettava asu mistuki13 ja toimeentulotuki14 on kuitenkin jätet ty sen soveltamisalan ulkopuolelle. Yhteisöjen tuomioistuin on sallinut kuitenkin jäsenvaltioille jonkinlaista syrjintää, jos on voitu osoittaa, että se on sosiaaliturvajärjestelmän monimutkaisen rahoituksellisen tasapainon häi riöiden välttämiseksi. 's tarpeen valtion Kaksi merkittävää asiaa vuonna 1995 koski huonosti palkattujen osa-aikaisten työntekijöiden sulkemista Saksan valtion sosiaaliturvajärjes tuomittiin telmän ulkopuolelle. "' Järjestelmä Saksan tuomioistuimissa neuvoston direktiivissä 79/7/ETY tarkoitetuksi epäsuoraa syrjintää luo vaksi järjestelmäksi, koska se koski useammin nais- kuin miespuolisia työntekijöitä. Valtion mukaan järjestelmä oli perusteltu, koska niin 92 kutsutulle "vähäiselle työskentelylle" on olemassa sosiaalinen tilaus, ja sitä voitaisiin edistää ainoas taan jättämällä se pakollisen vakuutuksen sovelta misalan ulkopuolelle. Tällaisen työn sisällyttämi nen pakolliseen sosiaaliturvajärjestelmään johtai si laittoman työn lisääntymiseen ja säännösten kiertämiseen. Yhteisöjen tuomioistuin hyväksyi tämän puolustukseksi, koska valitut toimenpiteet olivat sosiaalipoliittisesti oikeutettuja jäsenval tiossa, jonka lainsäädännöstä oli kyse ja koska toteutetut ja aiheellisia tarkoitukseensa nähden. 17 toimenpiteet olivat tarvittavia Samalla tavoin Lapcrrc-asia1" vaati, että Alankomaiden hallitus pitäisi oikeutettuna sel laista sosiaaliturvajärjestelmää, joka takaisi edun saajille sosiaaliturvan vähimmäistasoa vastaavan tulotason. Järjestelmää koskivat aikaisempaan työpaikkaan ja ikään liittyvät edellytykset haki jan tuloista riippumatta. Vaikka osoitettiin, että järjestelmällä on naisten asemaa heikentävä vai kutus, hyväksyttiin, että hallitus oli osoittanut, että järjestelmä oli tarpeen sellaisen sosiaalipoliit tisen tavoitteen saavuttamiseksi, jolla ei ole mitään tekemistä sukupuolen perusteella tapah tuvan syrjinnän kanssa. 'AsiaC I3/'M l'/. S ja Cornwall CC cv! '"Asia 150/85 Drake/Chief adjudication Officer [1986] Kok. 1995 " Asia C-137/94 The Queen/Secretary of State for Health ex parte Cyril Richardson [1995] Kok. I -3407 12 Asia C-228/94, 11. 7. 1994 Atkins. 11 Asia 243/90 The Queen/Secretary of State for Social Security ex parte Florence Rose Smithson [1992] Kok I - 476 14 Asiat C-63-64/91 Jackson ja Cresswell/Chief Adjudication Officer [1992] Kok. 1-4737 " Asia C-328/91 Secretary of State for Social Security/Thomas [1993] Kok. I - 1247; Asia C-92/94 Graham [1995] Kok. I - 2521; Asia C-154/92 Van Cant/Rijlcstienst Voor Pensionenem [1993] Kok. 1-3811 "' Asia C-317/93 Noltc/I. aiHlesvcr. sichciungsans. ilr Hannover nyr ja Asia C-444/93 Mcgncr ja Schcffel/lnnungskrankcn Kasse Vorderpflaz (nykyisin Innungskrankenkasse Rheinhessen-Pflaz evr) 17 Asia 171/88 Rinner-Kuhn [1989] Kok 2743 ,s Asia C-8/94 C. B. Laperre/Bestuurscommissie beroepsza- ken in de provincie Zuid-Holland [1996] Kok. I - 273 Ammatilliset sosiaaliturvajärjes telmät Raskautta ja äitiyttä koskeva yhteisön lainsäädäntö NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN SO/J/S/ETYIS Neuvoston direktiivi on lainsäädännöllinen kehys naisten ja miesten tasa- toteuttamiselle arvoisen kohtelun periaatteen ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä. Neuvosto hyväksyi 2 päivänä joulukuuta 1996 muutetun ehdotuksen neuvoston direktiiviksi,19 jolla muutetaan neuvoston direktiiviä naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun periaarteen täytäntöönpanosta ammatillisissa sosiaaliturvajär jestelmissä. 20 Komissio teki ehdotuksen tätä muu tosta varten Barber-asiassa annetun tuomion ja tämän tuomion soveltamisalaan pöytäkirjassa ja kuudessa yhteisöjen tuomioistuimen antamassa tuomiossa tehtyjen selvennysten jälkeen. Tämän lisäksi komissio on johtanut sosiaaliturvaetujen yksilöllistämistä koskevaa tutkimusta (katso 3 luku). Itsenäisten ammatinharjoitta jien ja heidän aviopuolisoidensa tasa-arvoinen kohtelu direktiivi Neuvoston 86/613/ETY on lainsäädännöllinen kehys naisten ja miesten tasa- arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousala mukaan lukien. Siihen sisältyy muun muassa itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojelu raskauden ja synnytyksen perusteella. Neuvoston direktiivin 86/613/ETY21 tavoittee na on kattaa naiset, joiden ammatillinen asema on epäselvä, ja erityisesti perheyrityksissä, maata lousala mukaan lukien, työskentelevät aviovai mot. Komission havaintojen mukaan direktiivi ei ole vaikuttanut itsenäisten ammatinharjoittajien ja heidän aviopuolisoidensa asemaan odotetulla tavalla. Tämä käy erityisen selvästi ilmi perheyri tyksissä työskentelevien naisten kohdalla, joilla ei ole työntekijän tai osakkaan asemaa, koska he ovat joko naimisissa omistajan kanssa tai hänelle sukua. Komissio valmistelee arviota tilanteesta antaakseen tätä alaa koskevan tarkistetun direktii vin vuonna 1997. 22 direktiivi Neuvoston MIHVEIY on lainsäädännöllinen raskaana olevien, kehys äskettäin synnyttäneiden tai imettävien naistyönte kijöiden suojelulle. Lokakuun 19 päivänä annetulla neuvoston direktiivillä 92/85/ETY otettiin käyttöön raskaa na olevien työntekijöiden sekä äskettäin syn nyttäneiden tai imettävien työntekijöiden tervey den ja työturvallisuuden parantamista edistäviä toimenpiteitä. 23 Direktiivi perustuu EYn perustamissopimuk tärkeimpiä sen 118 a artiklaan. Direktiivin säännöksiä ovat: Naisia ei velvoiteta suorittamaan yötyötä ras kauden aikana tai synnyttämistä seuraavana aika na, jonka pituuden määrittelee kansallinen vas taava elin, edellyttäen, että esitetään lääkärinto distus, jossa todetaan, että tämä on tarpeellista asianomaisen työntekijän turvallisuuden tai ter veyden takia. Naisilla on oikeus vapaa-aikaan työaikana, ilman palkan menetystä, synnytystä edeltäviä tut kimuksia varten, mikäli nämä tutkimukset on suoritettava työaikana. Irtisanominen raskauden vuoksi on kiellettyä. Naisen asema on turvattu raskauden alkamisesta äitiysloman päättymiseen asti, lukuun ottamatta erityisiä tapauksia, jotka eivät liity raskauteen, joissa irtisanominen on kansallisen ja/tai käytännön mukaan sallittua, edellyttäen, että kansallinen viranomainen on antanut suostumuksensa. Jos työntekijä irtisanotaan, työnantajan on esitettävä kirjallisesti syyt irtisanomiselle. Työsopimukseen liittyvien oikeuksien on koskettava naisia äitiyslo man aikana. lainsäädännön Työntekijällä on oikeus vähintään 14 viikon pituiseen yhtämittaiseen äitiyslomaan, joka kan- Täydennetään "' EYVL N:o L 225, 12. 8. 1986; korjaus 2 artiklan 2 kohtaan EYVL N : oL 283, 4. 10. 1986, s. 27 " EYVL N:o L 359, 19. 12. 1986, s. 56 u Neljäs naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuubia koske va yhteisön keskipitkän ajan toimintaohjelma (1996-2000), KOM(95)381 lopullinen, 19. 7. 1996, Bryssel. 21 Direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kymmenes erityisdirektiivi, EYVL N:o L 348, 28. 11. 1992, 93 NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN MAHDOLLISUUS SAATTAA ASIA TUO MIOISTUIMEN KÄSITELTÄVÄKSI Mahdollisuus saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi kuuluu oleellisiin oikeuksiin. Useimmat tuomioistuinkäsittelyt liittyvät tasa-arvodirek- tiivin 6 artiklaan. tasa-arvodirektiivien Neuvoston direktiivin 76/207/ETY 6 artikla. Jäsenvaltioiden on kansallisissa oikeusjärjestyksissään toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta jokainen, joka katsoo joutuneensa loukatuksi sen vuoksi, että 3, 4 tai 5 artiklassa tarkoitettua tasa-arvoisen kohtelun periaatetta ei ole noudatettu, voi esittää vaatimuksensa tuomioistuimes sa mahdollisesti ensin saatettuaan asian muun toimivaltai sen viranomaisen käsiteltäväksi. Mahdollisuus lainsäädännön perusoikeuksia. 24 saada oikeutta on myös yhteisön 222/84 Asia Johnston/RUC Constabulary) [1986] Kok. 427. (Royal Ulster Taustatietoja: Pääministerin antamassa todistuksessa ilmoitettiin, että RUC:n paäkonstaapelin antamia päätök siä ei voida käsitellä uudelleen tuomioistuimessa tai muus sa itsenäisessä elimessä. Yhteisöjen tuomioistuimen antaman tuomion mukaan päätös on tasa-arvodirektiivin 6 artiklan vastainen. Yhteisöjen tuomioistuin viittasi vuoden 1951 Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklaan, jonka periaatteet on otettava huomioon yhteisön lainsäädännössä. Yhteisöjen tuomioistuimen antaman tuomion mukaan tasa-arvodi rektiivin 6 artiklalla on suoria vaikutuksia siltä osin kuin kyseiset henkilöt voivat tehokkaasti vedota direktiivistä johdettuihin oikeuksiin kansallisissa tuomioistuimissa. Väitettiin, että tämä oikeudellisen valvonnan vaatimus heijasteli yleistä oikeusperiaatetta, joka sisältyy jäsenval tioille yhteisiin perustuslaillisiin perinteisiin. Yhteisöjen tuomioistuin päätti, että pääministerin todistus salli toimi valtaisen viranomaisen viedä yksilöltä mahdollisuuden puolustaa oikeuksiaan tuomioistuimessa ja että todistus oli sen vuoksi tasa-arvodirektiivin 6 artiklan vastainen. u Asia 222/86 UNECTPF v Heylens [1987] Kok. 4097 94 äitiysloma, sallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti ajoittuu ennen tai jälkeen synnytyksen. Äitiyslo maan on sisällyttävä vähintään kahden viikon pakollinen kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti ajoit synnytyksen. tuu Palkanmaksun on jatkuttava äitiysloman aikana tai sinä aikana on oltava oikeus riittävään kor vaukseen kansallisen ja/tai käytännön mukaisesti. lainsäädännön jälkeen ennen ja/tai joka Jäsenvaltioiden on sisällytettävä kansallisiin oikeusjärjestelmiinsä säännökset tarvittavista toi menpiteistä, jotta jokainen työntekijä voi esittää direktiivin mukaiset vaatimuksensa tuomioistui messa ja/tai, kansallisen tai käytännön mukaisesti, saattaa asian muun toimi valtaisen viranomaisen käsiteltäväksi. lainsäädännön Vanhempainlo ma Neuvoston direktiivillä 96/34EY pannaan täytäntöön vanhempainlomaa ja työstä poissaoloai kaa koskeva UNICE:n, CEEP:nja ETUQn välil lä tehty puitesopimus ja asetetaan vähimmäisvaati mukset. Vanhempainlomasta tai perhesyistä pidettävää lomaa koskevasta direktiivistä tehtiin ehdotus vuonna 1984. 25 Se perustui EYn perustamissopi muksen 100 artiklaan. Erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus vastusti sitä sen näke myksen vuoksi, joka sillä oli vanhempainloman kustannusten seurauksista. Ehdotus otettiin esille uudelleen sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuk sen voimaantulon jälkeen. Komissio kuuli työ markkinaosapuolia 22 päivänä helmikuuta 1995 toimintamahdollisuuksista työn ja perhe-elämän yhteensovittamiskysymyksessä ja 21 kesäkuuta 1995 vanhempainloman vuoksi toteutettavien toimien luonteesta. UN1CE, CEEP ja ETUC ilmoittivat 7 päivänä heinäkuuta 1995 haluavan sa aloittaa neuvottelut ja komissio puolestaan lykkäsi lainsäädäntöaloitettaan, sellaisena kuin se oli 20 päivänä heinäkuuta 1995, yhdeksällä kuu kaudella. Työmarkkinaosapuolet allekirjoittivat 14 joulukuuta 1995 vanhempainlomaa koskevan puitesopimuksen ja pyysivät komissiota toimitta maan sen neuvostolle, jotta se voisi tehdä asiasta päätöksen jäsenvaltioita, Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta, sitovaa sopimusta koskevat vähimmäisvaatimuk set. Tämä oli merkittävä tapaus, sillä vanhem painlomaa koskeva sopimus oli ensimmäinen ja antaa kaikkia " F. VYL N: o C 316, 27. 11. 1984, s. 7. NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN työmatkkinaosapuolten sosiaalipolitiikkaa koske van sopimuksen yhteydessä hyväksymä asiakirja. Työ- ja sosiaaliasioita käsittelevän neuvoston kokouksessa 29 päivänä maaliskuuta 1996 14 jäsenvaltiota pääsi poliittiseen sopimukseen työ markkinaosapuolten tekemästä vanhempainlo maa koskevasta puitesopimuksesta. Direktiivi annettiin 3 päivänä kesäkuuta 1996 pidetyssä neuvoston kokouksessa. Direktiivin liitteenä ole vassa puitesopimuksessa annetaan vanhempainlo maa ja työstä ylivoimaisen esteen vuoksi tapahtu van poissaolon aikaa koskevat vähimmäisvaati mukset, joiden tarkoituksena on sovittaa van hempien ammatilliset ja perheeseen liittyvät vel vollisuudet paremmin yhteen. Puitesopimuksessa annetaan kaikille mies- ja naispuolisille työntekijöille yksilöllinen oikeus saada vanhempainlomaa, jota ei voi siirtää toisel le, lapsen syntymän tai adoption jälkeen, jolloin heillä on mahdollisuus hoitaa lasta vähintään kolme kuukautta tiettyyn ikään asti ja enintään kahdeksanvuotiaaksi asti. Edellytykset saada van hempainlomaa ja yksityiskohtaiset säännöt sen soveltamisesta määritellään laissa ja/tai työehtoso pimuksessa jäsenvaltioissa. Niin kauan kuin pui tesopimuksen vähimmäisvaatimuksia noudate taan, jäsenvaltiot työmarkkinaosapuolet voivat erityisesti: ja/tai annetaanko vanhempainlomaa «päättää, kokopäiväisesti vai osa-aikaisesti, osissa vai työa joissa joustamalla (time-credit system) •päättää, onko vanhempainlomaa koskevan oikeuden edellytyksenä enintään vuoden pitui nen työskentely- tai palveluajanjakso •mukauttaa vanhempainloman saannin edelly tyksiä ja yksityiskohtaisia sääntöjä sen sovelta miseksi adoption osalta •vahvistaa määräajat, joiden mukaisesti työnteki jän on ilmoitettava asiasta työnantajalle ja eri teltävä poissaolon alkamis- ja päättymisajan kohta •määritellä olosuhteet, joissa työnantaja voi lykätä vanhempainloman myöntämistä yrityk sen toimiin liittyvistä perustelluista syistä. •sallia erityisiä järjestelyitä pienten yritysten toi mintaan ja organisaatioon liittyvien vaatimus ten täyttämiseksi. Direktiivissä säädetään tietyistä takeista sen varmistamiseksi, että työntekijät voivat käyttää oikeuttaan vanhempainlomaan. Jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten on toteutettava tar vittavat toimet työntekijän suojelemiseksi irtisa nomiselta vanhempainloman hakemisen tai pitä misen perusteella esimerkiksi seuraavasti: •Työntekijällä on vanhempainloman päätyttyä oikeus palata työhönsä tai jos se ei ole mahdol lista, työsopimuksen mukaiseen tai muuten työ suhteelle ominaiseen, aiempaa työtä vastaavaan tai siihen verrattuna samankaltaiseen työhön. •Vanhempainloman alkamispäivänä saavutetut tai kertymässä olevat oikeudet on pidettävä sel laisenaan vanhempainloman päättymiseen asti. Lisäksi jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosa puolten on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen mahdollistamiseksi, että työntekijät voivat ylivoimaisen esteen sattuessa olla pois töistä per hesyiden vuoksi; tällaisia syitä ovat esimerkiksi sellainen sairaus tai onnettomuus, jonka vuoksi työntekijän välitön läsnäolo potilaan luona on välttämätöntä. Jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi voi maan viimeistään kahden vuoden kuluessa sen antamisesta. Direktiivissä ei käsitellä poissaoloajan tuloja. Direktiivi parantaa vanhempainlomaa koskevaa tilannetta kolmessa jäsenvaltiossa: Irlannissa, Belgiassa ja Luxemburgissa. Muut seikat Kun on kyse lainsäädäntöön perustuvasta yhteisöstä, on luonnollista, että kiinnitetään huo miota yhteisön oikeuden voimaansaattamiseen liittyviin periaatteisiin. Tasa-arvo-oikeudenkäynti ei ole ainoa keino tasa-arvon edistämiseksi. Tasa- arvopolitiikalla voi olla myönteisiä vaikutuksia soveltamisalan myös ulkopuolella. tasa-arvolainsäädännön Sukupuolinen häirintä Komissio antoi vuonna 1991 suosituksen nais ten ja miesten arvon suojelemisesta ja käytän nesäännöt toimenpiteistä sukupuolisen häirinnän lopettamiseksi. Näitä kahta voidaan tarkastella eurooppalaisen sosiaalipolitiikan sekä elin- ja työolosuhteiden parantamisen näkökulmasta. Komission aloirerta edelsi merkittävä iiti aihetta käsittelevä neuvoston päätöslauselma,2'' joka saa tiin aikaan tekemällä tutkimuksia (silloisessa) 12 * Päätöslauselma, annettu 29. 5. 1990, EYVL N: o C157. 27. 6. 1990. S. 3. 95 NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN jäsenvaltiossa ja Euroopan parlamentissa esillä olleista kysymyksistä. Suosituksen ja käytän nesääntöjen antamista seuranneet tapahtumat osoittivat jäsenvaltioissa esiintyvää sukupuolista häirintää koskevan tietoisuuden ja siihen liittyvän toiminnan lisääntyneen. Oleellista 1990-luvun lopun tilanteelle on tämän lähestymistavan teho kas hyödyntäminen, sen käyttäminen työehtoso pimusneuvotteluissa ja sen soveltamislaajuus. Osana neljättä naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskevaa yhteisön keskipitkän aikavälin ilmoitti toimintaohjelmaa komissio aikovansa laatia oikeudellisen asiakirjan työpai kalla tapahtuvan sukupuolisen häirinnän lopetta miseksi ja saada työmarkkinaosapuolet yhteen miettimään asemaansa tässä yhteydessä. Samaan aikaan Neljännessä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa toimintaohjelmassa (1996 - 2001) tunnustettiin tarve toteuttaa erityiset naisia kos kevat työpaikkatoimenpiteet. Uuden työterveys- ja turvallisuusohjelman toimessa 3 edellytetään työpaikalla tapahtuvan väkivallan laajuuden ja hallinnan tutkimista. Tätä varten komissio aloitti 24 päivänä heinäkuuta 1996 työmarkkinaosa puolten kanssa ensimmäiset naisten ja miesten arvon suojelua koskevat neuvottelut, jotka pää tyivät vuoden 1996 lokakuun lopulla. Todistustaakka toimintaohjelmassa27 Komissio korosti ensimmäisessä keskipitkän aikavälin tiedonsaannin helppouden ja tasa-arvolainsäädännön käytön välistä yhteyttä jäsenvaltioissa. Se osoitti, että todistustaakan määräytyminen vaihtelee eri jäsenvaltioiden tuomioistuimissa ja teki vertaile van analyysin kansallisista lainsäädännöistä ja menettelyistä. Sitä seuranneessa kertomuksessa suositeltiin, että yhteisön toimet olisivat tarpeen muuttamaan virallisesti todistustaakan määräyty mistä tasa-arvoiseen kohteluun liittyvissä oikeu denkäynneissä. Asiaa käsiteltiin Toisessa yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelmassa (1986 - 1990) ja vuonna 1988 komissio teki ehdotuksen direktiiviksi. Neuvosto ei kuitenkaan päässyt sopimukseen tekstistä. 2* Tämän jälkeen komissio päätti kuulla asiassa työmarkkinaosapuolia. Ensimmäiset neuvottelut aloitettiin 5 päivänä heinäkuuta 1995 ja toiset 7 päivänä helmikuuta 1996. Neuvottelujen tulosten valossa komissio päätti toimittaa neuvostolle ehdotuksen direktii viksi todistustaakan määräytymisen mukauttami sesta, sen täydellisen muuttamisen sijasta, suku yhteydessä. puoleen perustuvan Belfastissa 1 - 3 päivänä maaliskuuta 1996 pide syrjinnän 96 tyssä kokouksessa todistustaakan määräytyminen ja sen osittainen muuttaminen osoittautuivat ongelmallisiksi useissa jäsenvaltioissa asioissa Danfoss," Enderby30 ja Royal Copenhagen31 annettujen tuomioiden jälkeen. Epätyypillinen työ Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on lisännvt osa-aikatyön suojelua tunnustamalla sen, että tie tyt osa-aikaryön epäsuotuisan kohtelun muodot käyvät yksiin epäsuoran sukupuolisyrjinnän kanssa. Tämä suojelu ei kata kuitenkaan koko alaa. Komissio teki ehdotuksen direktiiviksi osa- aikaisten työntekijöiden suojelun lisäämiseksi samassa suhteessa kokopäivätyöhön nähden,'-' mutta neuvosto ei hyväksynyt tätä ehdotusta (1989). Komissio teki myös kolme ehdotusta, joista jokaisella oli eri oikeudellinen perusta: ensimmäinen perustui EY:n perustamissopimuk sen 100 artiklaan, ja se koski tiettyjen työsuhtei den työolosuhteisiin (osa-aika ja tilapäinen työ) liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentä mistä, " toinen perustui EYn perustamissopi muksen 100 a artiklaan, ja se koski kilpailun vää ristymiä aiheuttavia tiettyjä työsopimuksia ja työ suhteita (osa-aika- ja tilapäinen työ)34 ja kolmas perustui EYn perustamissopimuksen 118 a artik laan, ja se käsitteli tilapäisen työn terveys- ja tur vallisuusnäkökohtia. Viimeksi mainittu ehdotus hyväksyttiin 25 päivänä kesäkuuta 1991 ja kahta ensiksi mainittua käsitellään sosiaalipolitiikkaa yhteydessä. koskevan sopimuksen Työmarkkinaosapuolet sitoutuivat neuvotteluissa työajan joustoon ja työn turvallisuuteen vuoden 1996 aikana. 27 KOM(81) 758 lopullinen, 9. 12. 1981, Bryssel -" EYVL N:oC 176,5. 7. 1988, s. 5 "' Asia C-109/88 Handels-og-Kontorfunktionaerernes Forbund i Danmark/Dansk Arbejdsgiverforening (toimi Danfossin puolesta) [1989] Kok. - 3199 "' Asia C-127/92 Enderby/Frenchay Area Health Authority [1993] Kok 1-5535 " Asia C-400/93 Specialarbejderforbundet i Danmark ja Dansk Industri, aikaisemmin Industriens Arbejdsgivere toimi Royal Copenhagen A/S puolesta [1995] Kok 1 - 1275 " EYVL N:oC 62, 12. 3. 1982, s. 7 a EYVL N-. oC 224, 8. 9. 1992, s. 4 " EYVL N:o C 224, 8. 9. 1992, s. 6 Julkiset markkinat Komissio hyväksyi 27 päivänä marraskuuta 1996 vihreän kirjan "Julkiset markkinat Euroopan unionissa: tulevaisuudenpohdintoja". 35 Vihreässä kirjassa viitataan mahdollisuuteen käyttää tarjouskilpailutettuja julkisia markkinoita sosiaalisten noudattamisen täytäntöönpanovälineenä, esimetkiksi edistämällä naisten työllisyyttä. velvoitteiden Vihreässä kirjassa kehotetaan kaikkia tahoja, joita asia koskee, tuomaan esiin tarve selventää julkisia markkinoita koskevia direktiivejä. Siinä tutkitaan olemassa olevia mahdollisuuksia toteut taa julkisia markkinoita koskevan lainsäädännön kautta yhteisön ja kansallisia sosiaalipolitiittisia tavoitteita. TÄYTÄNTÖÖNPANOJA OIKEUSKEINOT Kuinka yhteisön oikeudenkäyn- tijärjestelmä toimii Yhteisön lainsäädännön aiheuttamat velvoit teet velvoittavat jäsenvaltioita, ihmisiä ja yriryksiä monella tavalla - perustamissopimuksen määräys ten, direktiivien ja esimerkiksi suositusten kautta. Jäsenvaltioita koskevat velvoitteet ovat monessa suhteessa velvoittavia. EYn perustamissopimuk sen 5 artiklan mukaan jäsenvaltioita sitoo niin kutsuttu uskollisuuslauseke, jolla varmistetaan Euroopan unionin perustamissopimuksesta joh tuvien velvoitteiden täyttäminen ja jolla jäsenval tiot pidättyvät kaikista toimenpiteistä, jotka ovat omiaan vaarantamaan perustamissopimuksen Yhteisön tavoitteiden saavuttamisen. panna voidaan lainsäädäntöä täytäntöön Euroopan unionin tasolla komission, yksityisten, yrityksien ja muiden julkisten tai yksityisten suo rien toimien avulla. Yhteisön lainsäädäntöä voi daan panna täytäntöön myös kansallisella tasolla käyttämällä suoran tai epäsuoran vaikutuksen periaatteita ja jäsenvaltiota vastaan nostetuin vahingonkorvauskantein yhdistetyissä asioissa C- 6/90 ja 9/90 Francovich ja Bonifaci/Italia3'1 luotu- NAISTLN MAHDOLLISUUS KAYTTAA OIKEUKSIAAN mukaisesti. periaatteiden jen Tätä oikeuskäytäntöä on kehitetty edelleen yhdiste tyissä asioissa C-46/93 ja C-48/93 Brasserie du pêcheur. 37 Tuloksena oli monimutkainen yhdis telmä tuomiovaltakysymyksiä sekä kansalliseen ja yhteisön lainsäädäntöön perustuvia oikeuskeino ja ja menettelyjä, jotka yhdessä muodostavat ainutlaatuisen ja tunnusmetkillisen yhteisön oikeusjärjestelmän. Komission suorittama suora täytäntöönpano Komissio voi yhteisöjen tuomioistuimen kaut ta aiheuttaa yhteisön lainsäädännön suoran täytäntöönpanemisen, jos Euroopan yhteisön lainsäädäntöön sisältyviä velvoitteita ei saateta voimaan kansallisella lainsäädännöllä tai jos nii den voimaansaattaminen on puutteellista. Tästä komission vallasta määrätään EYn perustamisso pimuksen 169 ja 171 artiklassa. Yhteisöjen tuo mioistuimella on valta määrätä sakko sellaiselle jäsenvaltiolle, joka ei ole toteuttanut tuomioistui men tuomion täytäntöönpanemiseksi tarvittavia toimenpiteitä rikottaessa Eutoopan yhteisön lainsäädäntöä. Kukin Euroopan yhteisön antama direktiivi edellyttää komission laatimaa kerto musta sen soveltamisesta jäsenvaltioissa. Näiden kertomusten sisältämistä tiedoista voidaan usein määritellä, onko jäsenvaltio saattanut yhteisön lainsäädännön voimaan oikealla tavalla. Toinen keino saada voimaansaattamista koskevaa tietoa on yksityisten komissiolle ja Euroopan parlamen tin jäsenille tekemät valitukset. Myös painostus ryhmät ja julkiset elimet voivat tehdä valituksia komissiolle. Esimerkiksi ja Pohjois-Irlannin yhtäläisiä mahdollisuuksia käsit televä toimikunta ja Ammattiyhdistyskokous ovat tehneet komissiolle valituksen samanarvoi sen työn palkkavaatimuksia koskevien menettely jen pituudesta ja Yhdistyneen kuningaskunnan Palkkaneuvoston lakkauttamisesta. Ison-Britannian Komissio teki vuonna 1995 tutkimuksia nel jässä jäsenvaltiossa, Belgiassa, Ranskassa, Kreikassa ja italiassa, koska nämä maat eivät tasa-arvodirekriiviin olleet tuomioistuimen 76/207/ETY ja yhteisöjen kumonneet '• Julkiset markkinat Euroopan unionissa: tulevaisuudenpoh dintoja. Tiedote hyvätsytty komissiossa 27 päivänä marras kuuta 1996. * [1991] Kok. 1-5357. 17 [1996] Kok. I- 1029. 97 NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN TODISTUSTAAKKA Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on seuraavissa asioissa antamiensa tuomioiden kautta kehittänyt oikeuskäytäntöä todistustaakan määräytymisestä epäsuoraa syrjintää koskevissa tilanteissa samapalk kaisuuden yhteydessä. 109/88 Asia Arbejdsgiverforening (Danfoss) [1989] Kok. 3199. Handels-og-Kontorfunktionaerernes Forbund i Danmark/Dansk Tässä asiassa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että jäsenvaltioilta edellytetään tehokkaita keinoja sama palkkaisuuden periaatteen valvonnan varmistamiseksi. Tämän vuoksi todistustaakan määräytymistä koskevia kansallisia sääntöjä on mukautettava sellaisissa erityistilanteissa, joissa se on olennaisen tärkeää tasa-arvoperiaatteen tehokkaan soveltamisen kannalta. Käsiteltävänä olleessa asiassa oli kyse avoimuu den kannalta täysin puutteellisesta tilanteesta, jossa kantajat saattoivat ainoastaan tuoda esiin eroavai suuden keskimääräiseen palkkaan verrattuna ja heiltä olisi siten evätty kansallisissa tuomioistuimissa tehokkaat keinot varmistaa samapalkkaisuuden periaatteen noudattaminen. Täten todistustaakka oli siirrettävä työnantajalle, jonka oli näytettävä toteen, että palkanmaksuperusteet eivät olleet syrjiviä. Asia C-127/92 Enderby/Frenchayn alueen terveysviranomainen [1993] Kok. 1-5535. Tässä asiassa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että jos työnantajan soveltama palkanmaksujärjestelmä on täysin vailla avoimuutta, tämän tehtävänä on osoittaa, että palkkapolitiikka ei ole syrjivää silloin, kun naispuolinen työntekijä pystyy osoittamaan, että on olemassa suhteellisen monta esimerkkiä siitä, että naisten keskipalkka on pienempi kuin miesten. Kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on arvioida, voiko se ottaa huomioon tilastot, jotka osoittavat naispuolisen työntekijäryhmän palkan olevan pie nempi kuin miespuolisen työntekijäryhmän. Kansallisen tuomioistuimen on päätettävä, käsittelevätkö tilastot yksilöitä, onko kyse pelkästään satunnaisesta tai lyhytaikaisesta ilmiöstä vai ovatko ne yleisesti ottaen merkittäviä. Asia C-400/93 Specialarbejderforbundet i Danmark ja Dansk Industri, entinen Industriens Arbejdsgivere, joka edustaa yritystä Royal Copenhagen A/S [1995] I Kok 1275 Tässä asiassa yhteisöjen tuomioistuin totesi, että havainto vastakkaisiin sukupuoliin kuuluvien työnte tunnusmerkkejä. kijöiden ryhmien keskimääräinen palkan erosta ei riitä täyttämään syrjinnän Palkkaerojen syitä voitaisiin harkita tarkemmin. Työnantajalle annettaisiin erojen perustelun toteennäyttövelvollisuus, jos olisi mahdotonta tunnistaa peruspalkan tai palkan maksamisen eron mää rittelevät tekijät. Kansallisen tuomioistuimen tehtävänä on määritellä, ovatko todistustaakan siirtämi sen edellytykset täyttyneet. 98 tarvittavia oikeustapaukseen38 soveltumattomia naisten yötyötä rajoittavia kansallisia säädöksiä. Belgiaa vastaan nostettiin rikkomismenettelyssä kanne, koska se ei ollut ilmoittanut komissiolle yhteisö jen tuomioistuimen asiassa C-173/91 komis sio/Belgia39 antamaan tuomioon soveltuvista toi menpiteistä. Tämän tuomion mukaan yhteisöjen tuomioistuin havaitsi Belgian rikkoneen EYn perustamissopimuksen 119 artiklaa, koska se oli pitänyt voimassa lainsäädäntöä , jonka mukaan yli 60-vuotiaat naiset eivät ole oikeutettuja ylimääräiseen erorahaan, vaikka sitä maksetaan miehille 65-vuoteen asti. Vuonna 1990 alkanut rikkomismenettely Ranskaa vastaan jatkuu edel leen. Komission mukaan Ranska ei ole toteutta nut 312/86 toimia komissio/Ranska40 annetun tuomion täytäntöön panemiseksi. Tämän tuomion yhteydessä yhteisö jen tuomioistuin katsoi, että tietyt työehtosopi mukset, joissa myönnettiin etuja naisille, olivat tasa-arvodirektiivin vastaisia eivätkä ne siis täyttä neet mainitun direktiivin 2 attiklan 4 kohdassa tarkoitettuja myönteisten toimien edellytyksiä. Komissio lykkäsi kuutta jäsenvaltiota41 vastaan aloitettua rikkomismenettelyä, jotka koskivat neuvoston direktiivistä 86/378/ETY johtuvien velvoitteiden noudattamiseksi toteutettavista täytäntöönpanotoimenpiteistä kansallisista ilmoittamatta jättämistä. Hyväksyttiin, että tämän direktiivin edellyttämien toimenpiteiden sisällyttämisessä kansalliseen lainsäädäntöön oli todellisia vaikeuksia yhteisöjen tuomioistuimen Barber-asiassa4'antaman tuomion seurauksena. asiassa " Asia C-345 Stoeckel [1991] Kok. I - 4047, s. 89; Asia C- 158 Levy [1993] Kok. I - 4287, s. 91; Asia C-13 Minne [1994] Kok. I - 371. -s. 93. '" Asia C-173 Komissio/Belgia [1993] Kok. I - 673 s. 91. 4" Asia 312 Komissio/Ranska [1988] Kok. 1 - 3559 s. 86. 41 Belgia, Tanska, Kreikka, Italia, Luxemburg, Alankomaat. "Asia C-262/ 88 [1990] Kok. 1889. On huomattava, että yhteisöjen tuomioistuin antoi 28 päivänä syyskuuta 1994 kuusi ennakkoratkaisua tuomion Barber soveltamisalasta. Komissio on toimittanut neuvostolle ehdotuksen direktiivin 86/378/ETY muuttamisesta, KOM(95) 186 lopullinen, 16. 5. 1995. NAISIEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN TEHOKKAAT OIKEUSKEINOT Asia 14/83 Von Colson ja Kamann/Nordrhein-Westfalenin osavaltio [1984] Kok 1891. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti, että kansallisiin oikeuskei noihin on sovellettava tehokkuuden periaatetta. 43 Asia 222/84 Johnston/Royal Ulster Constabulary [1986] Kok 1651. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti, että "tehokas oikeudellinen suojelu" on yhteisön oikeuden pääperiaarreita. Asia 68/88 komissio/Kreikka [1989] Kok. 2964. tuomioistuimen kanta oli, Yhteisöjen että yhteisön lainsäädännön rikkomisesta annettavien seuraamusten yhtey dessä on tarkasteltava kolmea perusperiaatetta: • vertailtavuus • tehokkuus • suhteellisuus Nämä selitettiin komission ilmoituksessa EYVL N:o C147, s. 3, 1990. Asia C-213/89 Factortame [1990] Kok. 2433. Tässä asiassa yhteisöjen tuomioistuin päätti, että kansallisten tuomioistuinten on hylättävä kaikki sellaiset kansalliseen oikeusjärjestelmään kuuluvar säännökset ja lainsäädännölliset, hallinnolliset tai oikeudelliset käytännöt, jotka saattavat hei kentää yhteisön lainsäädännön tehokkuutta. Tehokkuus tarkoittaa sitä, että oikeuskeino korvaa oikeudenmu kaisesti hakijan lain rikkomisen vuoksi kärsimän vahingon/mene tyksen. 99 NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN Ennakkoratkaisut Kansallinen tuomioistuin voi EYn perustamis sopimuksen 177 artiklan mukaisesti lykätä oikeu denkäyntiä, jos esillä on Euroopan yhteisön lainsäädännön tulkintaa tai pätevyyttä koskeva asia, ja pyytää yhteisöjen tuomioistuinta ratkaise maan asian. Tällä menettelyllä on ollut suurin vaikutus yhteisön yhtäläisiä mahdollisuuksia kos kevaan lainsäädäntöön ja se on luonut välineen, jonka avulla yhteisöjen tuomioistuin voi kehittää yhteisön lainsäädännön periaatteita. Kukin kan sallinen tuomioistuin tai muu lainkäyttöelin voi pyytää yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisua ja jokaisen korkeimman oikeusasteen olisi tehtävä niin. Käytännössä kaikki korkeimmat oikeusas teet eivät hyödynnä EYn perustamissopimuksen 177 artiklaa: se voi päättää, että yhteisön lainsäädännön kohta on riittävän selkeä tai se ei ole niin ratkaiseva, että siitä tarvitsisi kiistellä. Kansallinen tuomioistuin voi aina esittää yhteisö jen tuomioistuimelle kysymyksiä yhteisön lainsäädännön kohdista, joihin liittyen on jo aiemmin annettu tuomio. Esimerkiksi Saksan työtuomioistuin'14 esitti yhteisöjen tuomioistui melle kysymyksiä, joita oli jo käsitelty asiassa Arbeiterwohlfahrt der Stadt Berlin/Botel. ^ YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNNÖN OIKEUS KEINOJEN NYKYINEN TILA perustuvien Yhteisön lainsäädäntöön perustuvat oikeuskei not ja menettelyt ovat kehittyneet pikemminkin oikeudellisella kuin lainsäädännöllisellä foorumil la. Monissa direktiiveissä on säännöksiä yhteisön lainsäädäntöön oikeuksien täytäntöönpanemisesta, mutta ne ovat usein riip puvaisia kansallisista lainsäädännöstä ja periaat teista. Alun perin yhteisöjen tuomioistuin otti kantaa vain muutamiin menettelyihin ja oikeus keinoihin. Yhteisön lainsäädännön täytäntöönpa no jätettiin kansallisiin menettelyihin perustu vaksi kahdella edellytyksellä: •Syrjimättömyyden yhteisön lainsäädäntö oli pantava täytäntöön samalla tavalla kuin vastaava kansallinen lainsäädäntö. periaate: 100 •Yhteisön lainsäädännön täytäntöönpano ei saisi olla mahdotonta tai kohtuuttoman vaikeaa. Yhteisöjen tuomioistuin on muuttanut asen nettaan asteittain ja vaatinut itselleen aiempaa laajempaa tuomiovaltaa niiden periaatteiden suh teen, jotka koskevat yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa kansallisissa tuomioistuimissa. Yhteisöjen kuitenkin pitämään tasapainon, jota julkisasiamies Jacobs kuvaili parhaiten Peterbroeck-asiassa46. tuomioistuin pyrkii "Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö tällä alalla luo tasapainon [jäsenvaltioiden oikeus järjestelmien] itsenäisyyden noudattamisen tar peen ja yhteisön lainsäädännön tehokkaan kan sallisissa tuomioistuimissa suojelemisen tarpeen välillä. " Komission järjestämässä ja tukemassa Pohjois- Irlannin Belfastissa (Yhdistynyt kuningaskunta) 1 ja 2 päivänä maaliskuuta 1996 pidetyssä kokouk sessa 15 jäsenvaltion oikeudelliset asiantuntijat arvioivat tasa-arvostrategioita ja -oikeudenkäyn tejä. Kokouksessa puhuttiin käytännön tasa- arvokäsitteiden käytöstä oikeudenkäynneissä sekä politiikassa ja työmarkkina-alalla. Kokouksessa pantiin merkille useita oikeuksien täytäntöönpa noon ja oikeuskeinoihin liittyviä vaikeuksia. Keskusteltiin oikeudellisten käsitteiden sovelta misessa tarvittavasta selkeydestä ja kasvavasta tie toisuudesta yhteisön lainsäädäntöä kohtaan. tehokkaan Yhteisöjen tuomioistuin on kehittänyt vuosien mittaan useita menettelyihin ja oikeuskeinoihin sovellettavia periaatteita, jotka takaavat yhteisön täytäntöönpanon. lainsäädännön Kaikki tuomioistuimen käsittelemät asiat, joiden yhteydessä nämä ajatukset kehittyivät, eivär koske tasa-arvolainsäädäntöä, mutta suuri osa niistä koskee. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskeino ja käsittelevät yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat ennakkoratkaisut voidaan jakaa viiteen luokkaan: tehokkuus, mahdollisuus saattaa asia tuomiois tuimen käsiteltäväksi, määräajat, todistusraakka ja korvaukset sekä seuraamukset. 44 Asia C-457/93 Kuartorium fur Dialyse und Nierentransplantation E. V/Lewark, tuomio 6 päivänä hel mikuuta 1996, evr. 4SAsiaC-360 [1992] Kok. 1-3589, s. 1 " Asia C62/93 SCS Peterbroeck, Van Campenhout & Cie / Belgian State, (1995) Kok. I-4599. NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN MÄÄRÄAJAT Asiassa 208/90 Emmott/sosiaaliministeri47 yhteisöjen tuomioistuin totesi, että kansallisten määtäaikojen laskeminen oikeudenkäynnin aloittamiselle saa alkaa vasta sen jälkeen kun jäsenvaltio on saattanut direk tiivin noudattamisen edellyttämät säännökset ja määräykset kokonaisuudessaan ja asianmukaisesti voi maan. Tämän tuomion soveltamisalaa on kuitenkin supistettu useissa myöhemmissä tuomioistuimen käsittele missä asioissa, joissa yhteisöjen tuomioistuin on tarkkaillessaan kansallista itsenäistä menettelyä toiminut tilannetta tasapainottavasta Esimerkiksi asiassa C-62/93 BP Super Gas/Helleenien tasavalta [1995] Kok. 1-1885 yhteisöjen tuomioistuin salli Kreikan määräaikojen soveltamisen, koska verojen yhdenmukaista misesta annettuun direktiiviin ei sisältynyt määräaikoja, jos tiettyjä yhteisön lainsäädännön periaatteita noudatettaisiin. Asiassa C-312/93 SCS Peterbroeck, Van Campenhout &C Cie/Belgian valtio [1995] Kok. yhteisöjen tuo mioistuin hylkäsi käsityksen, jonka mukaan kansallisen tuomioistuimen on yhteisön lainsäädännön vel voittamana luovuttava yhteisön lainsäädäntöön soveltumattoman kansallisen säännöksen soveltamisesta, jos kantaja ei ollut ottanut yhteisön lainsäädäntöä oikeudelliseksi perustaksi kansallisessa lainsäädännössä säädetyn lyhyen 60 päivän pituisen määräajan kuluessa. Tässä asiassa hyväksyttiin kuitenkin, että vaikka 60 päivän jakso ei ollut itsessään vastustettava, niin sääntö oli kuitenkin lainvastainen seuraavat kyseisen menettelyn seikat huomioon ottaen: •Kyseinen tuomioistuin (muutoksenhakuelin) oli ensimmäinen tuomioistuin, joka voi saattaa asian käsi teltäväksi yhteisöjen tuomioistuimeen. •Sääntö esti muutoksenhakuelimen oman aloitteen esittämisen kiistellyn toimenpiteen soveltuvuutta koskevassa käsittelyssä, koska 60 päivän jakso oli jo päättynyt. •Mikään muu tuomioistuin ei voisi ottaa kysymystä käsiteltäväkseen. •Tuomioistuimen omasta aloitteestaan esittämä säännön puolustaminen ei ollut asianmukaisesti perus teltua sellaisilla periaatteilla kuten oikeusvarmuuden vaatimukset tai käsittelyn asianmukainen johtami nen Asiassa C-338/91 Steenhorst-Neetings [1993] Kok. 5475 ja asiassa C-410/92 Johnson/Chief Adjudication Officer yhteisöjen tuomioistuin salli jäsenvaltioiden jälleen soveltaa omia kansallisia sääntöjään jaksoon, jonka aikana korvaukset on maksettava takautuvasti, edellyttäen, että kansalliset säännöt eivät ole esteenä yhteisön oikeuteen perustuville toimille ja että säännöt olivat verrattavissa kan sallisen lainsäädännön vastaaviin sääntöihin. Asiassa C-128/93 Fisscher/Voorhuis Hengelo BV [1994] Kok. 1-4583 ja asiassa C-57/93 Vroege/NCIV voor Volkhuisvesting BV [1994] Kok. 4541, yhteisöjen tuomioistuin päätti, että eräät eläkejärjestelyt oli vat EY:n perustamissopimuksen 119 artiklan vastaisia, mutta se salli sellaisten jäsenvaltion sääntöjen soveltamisen, jotka rajoittivat mahdollisuuden kuulua järjestelmiin takautuvasti vain niihin naisiin, jotka olivat suorittaneet maksuja järjestelmille. Asiassa C -200/91 Coloroll Pension Trustees Ltd/Colo roll Group pic and Others (1994) Kok. 1-4389 yhteisöjen tuomioistuin päätti, että yksityisten osapuolten EY:n perustamissopimuksen 119 artiklan rikkomisesta johtuva korvausvelvollisuus määritellään kansalli sissa säännöksissä. 47 [1991] Kok. 4269 101 NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN KORVAUKSET JA SEURAAMUKSET Sen lisäksi, että on olemassa mahdollisuuksia saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi, yhteisöjen tuomioistuin on päättänyt, että tasa-arvodirektiivin 6 artikla edellyttää tehokkaita oikeuskeinoja kos kevia säännöksiä. Tämä on osoitettu seuraavien tuomioistuimen käsittelemien asioiden yhteydessä: Asia 14/83 Von Cobon ja Kamann/Nordrhein-Westfalenin osavaltio [1984] Kok. 1891. Tässä asiassa yhteisöjen tuomioistuin osoitti, että tasa-arvodirektiivin 6 artiklassa ei säädetä erityisistä seuraamuksista vaan siinä annetaan jäsenvaltioiden itse valita ratkaisunsa. Yhteisöjen tuomioistuin päätti kuitenkin, että jos jäsenvaltio päätti antaa rangaistukseksi syrjinnän kieltämisen rikkomisesta korvausten maksamisen, näiden korvausten on oltava kaikissa tapauksissa oikeassa suhteessa tehtyyn vahinkoon nähden. Näin ollen pelkästään nimellisen korvauksen maksaminen ei täyttäisi direktiivin vaatimuksia. Asia 152/84 Marshall/Southamptonin ja South West Hampshiren alueen (Opetus) [1986] Kok. 723. terveysviranomainen Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan 62-vuotiaan naispuolisen työntekijän pakottaminen eläkkeelle, siitä huolimatta, että samassa asemassa oleva mies sai jatkaa työssäkäyntiä 65-vuotiaaksi asti, rikkoo tasa-arvodirektiivin 5 artiklan 1 kohtaa. Kun asia palasi käsiteltäväksi kansallisiin tuomioistuimiin, niillä oli lakisääteiset rajat myönnettävien korvausten määristä. Korvausten määrään ei ollut mahdol lista lisätä korkoa siitä huolimatta, että asian käsittelyn aloittamisen ja kansallisen tuomioistuimen päätöksen välillä oli kulunut pitkä aika. Yhteisöjen tuomioistuimelta kysyttiin jäsenvaltion mahdolli suutta vahvistaa enimmäisraja tasa-arvodirektiivin rikkomisesta johtuvien vahinkojen korvauksille ja mahdollisuutta kieltää koron lisääminen tähän määrään. Yhteisöjen tuomioistuin totesi, että jos jäsen valtio oli päättänyt toteuttaa tasa-arvodirektiivin tavoitteet korvauksien maksamisella, korvausten on oltava riittäviä siinä mielessä, että niiden on katettava syrjivästä erottamisesta todellisuudessa aiheutu nut menetys ja vahinko kansallisten säännösten mukaisesti. Asia C-200/91 Coloroll Pensions Trustees Ltd/Russell et ai [1994] Kok 1-4389. Yhteisöjen tuomioistuin totesi, että eläkesäätiöiden on toimivaltansa rajoissa tehtävä kaikkensa tasa- arvoisen kohtelun periaatteen varmistamiseksi kaikin käytössä olevin keinoin. Niiden olisi tarvittaessa turvauduttava tuomioistuimiin eläkejärjestelmän perustana olevan sopimuksen sääntöjen muuttami seksi. 102 NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN KUVIO 29 OIKEUSTAPAUKSET BELGIA TANSKA SAKSA IRLANTI ALANKOMAAT ISO-BRIT. RANSKA ITALIA LUXEMBOURG 1 STmmmQalMRvZTlQS MDiiiJimyiiiniimniH 1971 1975 1978 l')H0 I9H1 1982 1984 1986 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä EQEO 1983 1985 1993 Yhteensä lyiiii^iiiiiiyiiiiiiiiMiM 1983 1985 1988 Yhteensä MffiMŒJ^ Yhteensä 1984 1986 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Yhteensä ËYî n perustamissopimuksen 177 artiklan mukaisesti neuvoston direkiivin 79/7/LrY sosiailiiurvaa koskevat oikeustapaukset 1982 1986 1987 1988 1989 1991 1992 1994 1995 Yhteensä 1 Kokonaisuutesi» 7 18 79 4 X ! Lähde: EYTLn tietokanta ja CELEX-tietokanta. 103 NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTAA OIKEUKSIAAN NAISKAUPPA Useissa jäsenvaltioissa seksiteollisuus käyttää hyväksi yhä enemmän Keski- ja Itä-Euroopan maista ja kehitys maista palkattuja ulkomaalaisia naisia. Tällaiseen seksiteollisuuteen joutuneet naiset ovat taloudellisessa, sosiaali sessa ja poliittisessa mielessä haavoittuvassa asemassa ja sellaisessa epäsuhtaisessa tilanteessa, jossa heitä vastassa ovat järjestäytyneeseen rikollisuuteen sekaantuneet yritykset. Naiskaupasta seksuaalisen hyväksikäytön tarkoituk sessa on lisäksi tullut jatkuvasti lisääntyvä Euroopan unionin alueelle suuntautuvan laittoman siirtolaisuuden muoto: tällä tavalla ilman oikeudellista asemaa olevien Euroopan unionissa asuvien naisten oikeuksien puolusta minen on epävarmaa. Seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvä naiskauppa ei missään tapauksessa sovellu ihmisoikeuksiin luonnollisesti kuuluviin pääperiaatteisiin, kuten yleismaailmallisen ihmisoikeusjulistuksen48 johdantokappaleessa ja 1 artiklassa sekä naisiin kohdistuvan väkivallan poistamisesta annetun julistuksen45 johdantokappaleessa esitetään. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja taistelu naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan olivat aiheina myös Beijingin julistuksessa, joka hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien naisten asioita käsitelleessä neljännessä kokouksessa vuonna 1995. Komission jäsenen Anita Gradinin tekemän Euroopan unionin aloitteen johdosta Itävallassa pidettiin 10 ja 11 päivänä kesäkuuta 1996 yhteistyössä Kansainvälisen pakolaisjärjestön kanssa kokous. Naiskaupan ongelmia käsi teltiin ihmisoikeuksiin kohdistuvan rikkomuksen, naisiin kohdistuvan väkivallan ja järjestäytyneen rikollisuuden kannalta. Ongelmien monimutkaisuuden ratkaisemiseksi merkittävin tarkastelutyö ja kokemusten vaihto keskit tyi neljään seminaariin, joiden tarkoituksena oli muodostaa komission neuvostolle osoittaman tiedonannon pää kohdat. Käsitellyt aiheet olivat: siirtolaisuus, lainsäädännön täytäntöönpano ja poliisiyhteistyö, lainsäädännölli set näkökohdat ja sosiaalipolitiikka. Sosiaalipolitiikan osalta, johon kuuluu neljäs naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelma, jäsenvaltioiden ja kokoukseen osallistuneiden erityisjärjestöjen asiantun tijoiden esille tuomat suositukset sovitettiin käytännön ratkaisuihin. Suosittiin sellaisia ratkaisuja, jotka ottavat huomioon naiskaupan rakenteelliset syyt (taloudellisessa muutosvaiheessa olevissa maissa ja kehitysmaissa tapah tuva sosiaalinen syrjäytyminen, epätasa-arvo, myyjien ja asiakkaiden vastuu). Käsiteltävänä olivat myös Euroopan unionin, jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen aloihin kuuluviin valtuuksiin liittyvien asiaankuuluvien toimenpiteiden tasot. Monen tieteenalan mukaantulon tarvetta ongelmien ratkaisemisessa ja sitoutumista jäsenvaltioiden tasolla korostettiin voimakkaasti. Useiden komission jäsenten aktiivinen osallistu minen yhteensovitettujen toimenpiteiden luomiseen demokratian terveiden toteutusedellytysten turvaamiseksi on selvä osoitus poliittisesta tahdosta institutionaalisella tasolla. Komissio hyväksyi 20 päivänä marraskuuta 1996 tiedonannon50 naiskaupasta seksuaalista hyväksikäyttöä varten. Tässä tiedonannossa todetaan, että kaikkien EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on jatkettava aktiivista toimin taa naiskauppaa koskevan kasvavan ja vakavan ongelman lopettamiseksi. Lisäksi komission tiedettä, tutkimusta ja kehitystyötä käsittelevä pääosasto on perustanut asiantuntijaryhmän käsittelemään naiskauppaan liittyviä sosioekonomisia ongelmia. Vuonna 1997 järjestetään seminaari, jossa kes kitytään naiskaupan ja yhteiskunnallisen syrjäytymisen välisiin yhteyksiin. 48 Yleismaailmallinen ihmisoikeuksien julistus, Yhdistyneet kansakunnat, yleiskokous, 10. 12. 1948 49 Julistus naisiin kohdistuvan väkivallan postamiseksi, Yhdistyneet kansakunnat, yleiskokous, joulukuu 1993 A/RES/48/104 so KOM(96) 567 lopullinen, 20. 11. 1996 imsm 104 NAISTEN MAHDOLLISUUS KÄYTTÄÄ OIKEUKSIAAN NAISKAUPPAA KÄSITTELEVÄ WIENIN JULISTUS Ottaen huomioon, että ihmiskauppa ja seksuaalinen hyväksikäyttö ovat pysyvää perusoikeuksien rik komista, Ottaen huomioon Euroopan parlamentin tammikuussa 1996 Strasbourgissa suorittaman yksimielisen äänestyksen ihmiskaupan vastustamista koskevasta päätöslauselmaluonnoksesta, Rohkaistuneena komission jäsenen Anita Gradinin Wienissä 10 ja 11 päivänä kesäkuuta 1996 pide tyssä Euroopan naiskauppaa käsittelevässä kokouksessa tekemästä aloitteesta, Allekirjoittaneiden hallituksista riippumattomien järjestöjen edustajat ovat päättäneet tänään perustaa KANSALAISJÄRJESTÖJEN EUROOPAN KOORDINOINTIELIMEN IHMISTEN KAUPPAA JA SEKSUAALISTA HYVÄKSIKÄYTTÖÄ VASTAAN Sen ensisijaisena tavoitteena on esittää Euroopan viranomaisille aloitteita ja ehdotuksia yhteisten toi mien kehittämisen helpottamiseksi ja esittää erityisiä ihmisten kauppaa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastustaviin yhteisiin pyrkimyksiin osallistuvien elinten hankkeita. Tänään 11 päivänä kesäkuuta 1996 Wienissä tämä Euroopan koordinaatioelin yhdistää seuraavat jär jestöt: The Coalition against trafficking in Women (European Regional Department), La Federation Internationale des Ligues des Droits de l'homme (International Women's Commission), La Federation Européenne pour la Disparition de la Prostitution, La Coordination Belge des associations de Payoke (Saralek, Stratelis, Stoppers and Asmodee) Coordinamento servizi Caritas contro lo seuttamento della prostituzione, Italia. Lähde: Ote vuoden 1996 Wienin julistuksesta. 105 6 LUKU BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSET BEIJINGIN KONFERENSSIN VALMISTELU Yhdistyneiden kansakuntien ensimmäinen naisten asioita käsittelevä maailmankonferenssi pidettiin Mexico Cityssä vuonna 1975. Sitä seu rasi YK:n naisten vuosikymmen: tasa-arvo, kehi tys ja rauha, jonka tavoitteena oli antaa sysäys kansallisten hallitusten toimille naisten oikeuk sien ja mahdollisuuksien parantamiseksi. Toinen maailmankonferenssi pidettiin Kööpenhaminassa vuonna 1980 ja kolmas Nairobissa vuonna 1985- Neljäs maailmankonferenssi kutsuttiin koolle arvioimaan "Naisten aseman edistymisen tulevai suuden strategioita vuoteen 2000 asti" -ohjelman täytäntöönpanoa YK:n jäsenvaltioissa, josta oli sovittu Nairobissa. Sen vuoksi se oli merkittävä askel jatkuvassa 20-vuotisessa prosessissa yhdistää sukupuolten välinen tasa-arvo yhteiskuntaan. Tulevaisuuden strategiat' käsittää 372 kohtaa toimintasuosituksiksi. Niiden tarkoituksena oli todellinen muutos naisten aseman saada aikaan parantamiseksi maailmassa. Hyvin moni näistä naisten oikeuksien ja naisten ja miesten välisen tasa-arvon parantamiseen osallistuneista hen kilöistä oli pettynyt tulevaisuuden strategioiden toteuttamiseen sekä kansallisesti että kansainväli sesti. YK teki arvion tulevaisuuden strategioista vuonna 1990. Yleinen vaikutelma oli, että ylei sesti tietoisuus naisten asioista oli lisääntynyt ja niistä keskusteltiin enemmän, mutta muutosten ja parannusten määrä aiheutti pettymyksen ja nii- 'New York: Yhdistyneet kansakunnat, 1986 (A/CONF. U6/28/REV. 1). 107 BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSET den havaittiin olevan seisahduksissa. Sen vuoksi sovittiin, että pidettäisiin toinen maailmankonfe renssi, jossa tarkasteltaisiin vuodesta 1985 tapah tunutta edistystä ja asetettaisiin uusia sitoumuk sia varten. Aikaisempien naisten maailmankonferenssien ja YK:n naisten vuosikymmenen aiheista, joita ovat tasa-arvo, kehitys ja rauha, otettiin esille 12 kes keistä aihetta. tulevaisuutta strategioita ja Kehitys Euroopan unionissa on edelleen Myös Euroopan unionissa on oltu pettyneitä saavutetun edistyksen tasoon. Esimerkiksi naisten palkka pysyy edelleen sitkeästi miesten palkkaa alempana, ja työn erottelussa, sukupuolisessa häi rinnässä ja työ- ja perhe-elämän yhteensovittami ongelmia. sessa Havaittavissa on kuitenkin myös tervetulleita parannuksia ja saavutuksia. Tärkeä uusi tasa- arvolainsäädäntö on hyväksytty sekä jäsenvaltioi den että Euroopan yhteisön tasolla. Asenne tasa- arvoasioita kohtaan on yleisesti ottaen parantu tarve nut. Kehitysyhteistyössä on tunnustettu esille. ottaa sukupuolikysymykset todellisia Ihmisoikeuksien edistäminen on sisällytetty sopi mukseen Euroopan unionista ja siitä on tullut yksi tärkeimmistä EU:n jäsenyyden edellytyk sistä. Kansalaisjärjestöt ovat saaneet enemmän kokemusta ja vaikutusvaltaa, ja ne edustavat nais ten asioita käytännön tasolla suoremmin kuin aikaisemmin. Toinen2 ja kolmas3 tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva toimintaohjelma, jotka yhdessä käsittävät vuodet 1985 - 1995, antavat käsityksen yhteisön päämääristä Nairobin jälkei senä vuosikymmenenä. Monet toimintaohjelman yhteydessä toteutetut toimet toteuttavat tulevai suuden strategioita, jotka on asetettu etusijalle sopimaan yhteisön erityisiin olosuhteisiin. Beijingin konferenssin yhdistä minen muiden viimeaikaisten maailmanko nferenssien saa vu- tuksiin ja ajan Koko valmisteiujakson sitäkin enemmän konferenssin aikana pyrittiin luomaan yhteys Beijingin konferenssin ja muiden tärkei den konferenssien välille, näitä ovat muun muas sa seuraavat: • vuonna 1992 Riossa pidetty ympäristö- ja kehi tyskonferenssi sa julistuksessa sanottiin, että "naisten ihmisoi ja keudet ovat luovuttamaton, erottamaton jakamaton osa yleisiä ihmisoikeuksia"). • vuonna 1994 Kairossa pidetty väestö- ja kehi tyskonferenssi (jossa korostettiin yksilöiden ja parien oikeutta päättää vapaasti ja vastuullisesti lastensa lukumäärästä, ajoituksesta ja syntymäa- jankohdasta). • vuoden 1995 maaliskuussa Kööpenhaminassa pidetty sosiaalisen kehityksen konferenssi (jossa tunnustettiin, että kestävä taloudellinen kehitys ei ole turvattu ilman naisten täydellistä osallis tumista). Jokaisessa näistä konferensseista viitattiin ene nevässä määrin sukupuolikysymyksiin. Monet Beijingin konferenssin valmisteluihin osallistu neet henkilöt olivat sitä mieltä, että näitä tuloksia olisi tarkasteltava tässä tärkeässä naisten asioita käsittelevässä tilaisuudessa. Itse asiassa nämä asiat saivat osakseen pelkkää tarkastelua suurempaa huomiota; naisiin ja naisten oikeuksiin kohdistu van lisääntyvän huomion puolesta vaikutettiin voimakkaasti. Kävi ilmi, että Beijingin konferens sissa pyrittiin myös muuttamaan eräitä aikaisem tuloksia. missa konferensseissa Euroopan unioni vastusti näitä pyrkimyksiä ja pyrki nykyisen tilanteen kehittämiseen. saavutettuja Valmisteluvaihe Konferenssin valmistelu keskittyi YK:n Naisten aseman toimikunnan säännöllisiin kokouksiin New Yorkissa. Jokaisessa kokouksessa Euroopan unionin jäsenvaltiot pitivät päivittäin koordi- nointikokouksia kulloisenkin puheenjohtajaval tion johdolla keskustellakseen unionin neuvotte lulinjoista luonnosvaiheessa. Euroopan unioni oli sekä valmisteluvaiheessa että varsinaisessa konferenssissa yksi suurimmista ja merkittävimmistä neuvotteluryhmistä. toimintaohjelman Komissio laati heinäkuussa 1994 valmistelua siakirjan komission yksiköistä, jotka käsittelivät Euroopan unionin osallistumista konferenssiin,4 helmikuussa 1995 toisen samaa aiherta käsitte levän valmisteluasiakirjan (katso jäljempänä)s ja 1 Euroopan yhteisöjen komissio. Naisten ja miesten tasa-arvoi sia mahdollisuuksia koskeva yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjcma 1986-1990, EY-tiedote 3-1986. 1 Kolmas naisten ja miesten tasa-arvoisia mahdollisuuksia kos keva yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelma, KOM(90) 449 lopullinen, 6. 1 1. 1990. • vuonna 1993 Wienissä pidetty ihmisoikeus konferenssi (jonka ehdottomassa ja innoittavas 4SP. C(94) 1373, 28. 07. 1994. ' SEC(95) 247,10. 02. 1995 108 toukokuussa 1995 tiedonannon neuvostolle (katso jäljempänä). Jokaisessa näistä asiakirjoista määriteltiin yhteisön periaatteet yhtäläisiä mah dollisuuksia ja sukupuolten välistä tasa-arvoa kos kevassa toiminnassa sekä unionissa että sen ulko puolella ja kehitysyhteistyössä ja ihmisoikeustoi- minnassa. Asiakirjoissa viitattiin myös säännök siin, olemassa olevaan lainsäädäntöön ja muihin näillä aloilla tehtyihin sitoumuksiin. Yhteisön päämäärät Beijingin konferenssille Neuvostolle annetussa tiedonannossa "Naisten ja miesten välinen uusi kumppanuus: tasa-arvoi- nen jakaminen ja osallistuminen",'' joka hyväksyt tiin 29 päivänä toukokuuta 1995, esiteltiin Euroopan yhteisön työtä yhtäläisten mahdolli suuksien tasa-arvon ja sukupuolten välisen hyväksi tähän päivään asti. Siinä mainittiin yhteisön maailmankonferenssille asettamiksi päämääriksi seuraavat asiat: •Ihmisoikeudet •Naiset toimijoina •Naiset päätöksenteossa •Naiset talouselämässä •Köyhyys ja syrjäytyminen •Muut oleelliset sukupuolten väliset erot (suku puolten väliset erot terveydessä, lukutaidossa ja koulutuksessa). Tiedonannossa korostettiin voimakkaasti valta- virtaistamista: "Sukupuolten välisen tasa-arvon edistämiseen ja naisten aseman parantamiseen tähtäävillä poli tiikoilla ja toimenpiteillä ei ole tarvittavaa vaiku tusta, jollei oteta käyttöön erityisiä toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että sukupuolinäkökohdat otetaan kokonaisvaltaisesti huomioon yhteiskun nan kaikkia aloja käsittelevissä politiikoissa. " Siinä korostettiin myös uuden naisten ja mies ten välisen suhteen kehitystä yhteiskunnassa: "Yhteisön on tartuttava tähän Beijingin konfe renssin tarjoamaan tilaisuuteen ja osoitettava aikomuksensa olemalla edelleenkin ensimmäisten joukossa edistämässä naisten asemaa maailman laajuisesti ja turvaamalla tasa-arvoon ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin perustuva naisten ja miesten välinen muuttunut kumppanuus". Nämä aiheet vahvistivat edelleen yhteisön roolia konferenssin valmistelussa ja varsinaisessa konferenssissa. Itse BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TUl. OKSE asiassa oli Euroopan unionin ansiota, että valta- virtaistamista käsittelevä kohta sisällytettiin jokai seen strategisten tavoitteiden ja toimien toimin taohjelmaan. Parhaillaan käydään mitä mielen kiintoisinta kansainvälistä ja kansallista keskuste lua "mainstreaming"-käsitteen todellisesta merki tyksestä, siitä mitkä myönteiset toimet ovat tuo mittavia ja mitkä hyväksyttäviä, ja mikä on tämän käsitteen suhde moniulotteiseen "suku- puoliulottuvuus"-käsitteeseen. Tiedonannossa tätä asiaa käsiteltiin myös kehi tysyhteistyön näkökulmasta. Siinä todetaan seu raavasti: "Yhteisön politiikkana ja käytäntönä on sukupuolinäkökohdan valtavirraistaminen kai kessa kehitysyhteistyössä. Tavoitteena on vatmis- taa, että yhteisön kehitysyhteistyötoiminta vastaa paikallisten naisten tarpeita ja päämääriä, että siitä koituu hyötyä yhtä paljon naisille kuin mie hille, ja että he voivat osallistua täysin kehity shankkeiden suunnitteluun toteutukseen. Tämä ei sulje pois tarvetta toteuttaa tarvittaessa erityisiä laaja-alaisia toimia naisten hyväksi, eri tyisesti vakavien sukupuolten välisten erojen osoittamiseksi". ja Yhteisö tunnustaa, että tehokkaan kehitysyh teistyön toteuttamiseksi tarvitaan sekä naisten että miesten täysi osallistuminen. Tämä johtuu suureksi osaksi siitä, että naisilla on talouden alal la tärkeä rooli, vaikka sitä ei aikaisemmin ole tun nustettukaan. Tiedonannossa korostetaan lisäksi yhteisön ihmisoikeussitoumuksia. Siinä ne määritellään "perusoikeuksiksi, joihin kuuluu oikeus osallistua täysin tasavertaisina kumppaneina kaikilla elämän aloilla" ja "naisten ja miesten välisen tasa- arvon kulmakiveksi". Yhteisön ihmisoikeuskäsit teeseen kuuluu tasa-arvon edistäminen ja taistelu sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, syrjintää ja seksuaalista niin Euroopan unionin alueella kuin unionin suhteis sa ulkopuolisiin maihin. Demokratian periaatteet ja ihmisoikeudet määrittelevä lauseke sisällytet tiin "oleelliseksi osaksi" kaikkiin kehitysmaiden kanssa tehtyihin sopimuksiin vuonna 1992. hyväksikäyttöä vastaan Toledon kokous omissio piti yhteistyössä Instituto de la Mujerin (Espanjan kansallinen tasa-arvojärjestö) kanssa neuvoa-antavan kokouksen Toledossa huhtikuussa 1994. Sen tavoitteena oli arvioida 'KOM(95)221, 29. 05. 1995. 109 BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSET kehitystä unionissa viimeisten kymmenen vuo den aikana, tehdä tilannekatsaus ja arvioida tähä nastiset saavutukset, ottaa esille yhteiset piirteet ja tehdä ehdotuksia tulevaisuudelle. Istunnoissa käsiteltiin seuraavia aiheita: •Naiset talouden alalla; •Naiset julkisessa elämässä; •Naiset ja solidaarisuus (solidaarisuus eurooppa laisessa yhteiskunnassa ja solidaarisuus muiden maiden naisia kohtaan). Jäsenvaltioiden ja tuolloin jäsenyyttä hakenei den valtioiden valtuuskunnat ja Euroopan parla mentin jäsenet tapasivat lukuisia tasa-arvoasian- tuntijoita, kansainvälisten järjestöjen edustajia ja Itä- ja Keski-Euroopan maiden edustajia. Samaan aikaan kokouksen kanssa järjestettiin kansalais järjestöjen tilaisuus. Alueelliset valmistavat kokoukset Vuoden 1994 aikana kaikki viisi YK:n alueellis ta taloudellista toimikuntaa järjestivät oman kokouksensa: ESCAP (Aasia ja Tyynenmeren alue) Jakartassa, ECA (Afrikka) Dakarissa, ESCWA (Länsi-Aasia) Ammanissa, ECLAC (Latinalainen Amerikka ja Karibian alue) Mar del Platassa, Argentiinassa. Euroopan, Pohjois-Amerikka ja Israel mukaan lukien, alueellisen taloudellisen toimikunnan (ECE) korkeatasoinen alueellinen valmistava kokous oli vastaava YK:n alueellinen kokous Euroopan unionin jäsenvaltioille. Se pidettiin Wienissä 1 7 - 21 päivänä lokakuuta 1994, ja siellä laadittiin muiden alueellisten kokousten tavoin oma alueellinen toimintaohjelma,7 joka oli tarkoitettu heijastelemaan alueen erityisiä periaat teita. ECE:n tunnistamat periaatteet ovat: •Naisten ihmisoikeuksien edistäminen •Naisten köyhyyden vähentäminen •Naisten osuuden edistäminen talouden alalla •Nais- ja miespuolisten työntekijöiden tasa- arvoinen kohtelu; työ- ja perhe-elämän yhteen sovittaminen •Sukupuolikohtaiset tilastot ja tutkimus •Solidaarisuuden edistäminen alueen sisällä ja alueiden välillä ja naisten lisääntyvä osallistumi nen julkiseen elämään. ESPANJALAISEN MINISTERIN CRISTINA ALBERDINPUHE BEIJINGISSÄ: "EUROOPAN SITOUMUKSEN VAHVISTAMINEN" Sosiaaliasioista vastaava ministeri Cristina Alberdi Alonso antoi lausun non Euroopan unionin puolesta 15- syyskuuta 1995. Hän puhui "ratkaise vasta hetkestä, jolla on historiallista merkitystä naisille, hetkestä jolloin naisten ja miesten välinen tasa-arvo on oleellista yhteiskunnan kehitykselle, oikeudenmukaisuuden asia ja kehityk sen edellytys. " Hän kehotti "uuteen sukupuolien väliseen sopimukseen ja uudenlaiseen naisten ja miesten väli seen vastavuoroiseen ymmärtämiseen niin julkisen kuin yksityisen elämän alalla". Hän korosti myös, että "Euroopan unioni on jo pitkään ollut sitoutunut tasa-arvoon. Tämä konfe renssi on kuitenkin sysäys tämän sitoumuksen uudelleen ilmaisemiselle ja vahvistamiselle. " Lopulliset YK:n tasolla tapahtu vat valmistelut YK:n Naisten asemaa käsittelevä toimikunta kokoontui valmistelevana toimikuntana New Yorkissa 15 päivästä maaliskuuta 7 päivään huh tikuuta keskustelemaan Beijingissä hyväksyttävän toimintaohjelman luonnoksesta. Konferenssisihteeristö oli valmistellut tämän luonnok sen aikaisempien Naisten aseman toimikunnan kokouksien, viiden alueellisen valmistelevan kokouk sen ja näiden tuloksena syntyneiden toimintaoh jelmien, kansallisten kertomusten ja monien ympäri maailmaa järjestettyjen neuvoa-antavien ja asiantuntijakokousten perusteella. Eräistä toi mintaohjelman luonnoksessa esiintyneistä asiois ta näytti olevan mahdotonta päästä sopimukseen 7Wien: Yhdistyneet kansakunnai ECE 1994 (E/ECE/RW/HLM/18). 110 ja näiden asioiden edistymiseksi YK:ssa pidettiin 31 päivästä heinäkuuta 4 päivään elokuuta epä muodollinen kuuleminen. Lisäksi Beijingissä käytiin vielä kaksi päivää keskusteluja välittömäs ti ennen konferenssia, Valmistelut Beijingin Konferenssia Varten Jäsenvaltioissa Jäsenvaltiot olivat usein jo vuosia aikaisemmin perustaneet komiteoita konferenssin valmistelua varten. Komiteoiden kokoonpano vaihteli alueel listen päämäärien mukaan, mutta yleensä siihen kuuluivat jotkut tai kaikki seuraavista tahoista: •Asiaankuuluvat ministeriöt (sosiaaliasiat/naisten oikeudet, ulkoasiat/kehitysyhteistyö, työllisyys, opetus) •Parlamentin jäsenet kansallisella ja alueellisella tasolla. •Tasa-arvojärjesröt •Hallituksista riippumattomat järjestöt •Työmarkkinaosapuolet •Yhteiskunnallisesti merkittävät naiset Sen lisäksi, että nämä ryhmät olivat virallisesti edustettuina kansallisessa valmisteluvaiheessa, jäsenvaltiot kuulivat myös laajasti kansalaisjär jestöjä - esimerkiksi Alankomaissa kuultiin yli 600 tällaista järjestöä. YK:n pyynnöstä jokainen jäsenvaltio, joiden joukossa olivat tietenkin Euroopan unionin jäsenvaltiot, laati kansallisen hallituksen näke myksen mukaisen kansallisen kertomuksen nais ten asemasta. Nämä kertomukset muodostavat yhtenäisen kokoelman tilastoja ja muuta tietoa naisista 1900-luvun lopulla. Jotkut Euroopan unionin jäsenvaltioista laati vat (virallisen kansallisen kertomuksen lisäksi) varsin mielenkiintoisia julkaisuja. Esimerkiksi: •Ruotsin hallitus julkaisi "Miehet miehistä": kahdeksan ruotsalaisen miehen henkilökohtai sen näkemyksen tasa-arvosta, miehisyydestä ja vanhempana olemisesta •Itävalta (ja monet muut valtiot) kokosivat tär keimpiä tilastoja kansallisesta kertomuksesta ja julkaisivat niitä, kuten "Naiset Itävallassa vuosi na 1985 - 1995" •Belgia laati kirjasen, jossa kerrotaan YK:n nais ten asioita käsittelevien konferenssien historias- BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSET KOMISSION JÄSENEN PADRAIG ELYNNIN PUHE: 'AVAINSANANA KUMPPANUUS" Puhuessaan Euroopan yhteisön puo lesta Beijingissä 6. syyskuuta 1995 komission jäsen aloitti sanomalla suo raan, että tasa-arvon eteneminen ei ole ollut niin nopeaa kuin toivoimme hyväksyessämme Nairobin tulevaisuu den strategiat. Cristina Alberdin tavoin Flynn korosti kumppanuutta ja uutta sukupuolien välistä suhdetta sanomalla, että tämä kumppanuus edellyttää vallan ja vastuun tasa-arvoi sia oikeuksia ja tasa-arvoista jakamis ta. Se edellyttää naisten perusoikeuk sien kunnioittamista, heidän täyttä ja tasa-arvoista osallistumistaan päätök sentekoon julkisessa ja yksityisessä elämässä ja taloudellisen vallan lisää mistä heille. Hän palasi näihin tee moihin puhuessaan Euroopan naisten täysistunnossa etujärjestön hallituksista jär jestöjen tilaisuudessa Huairoussa, jol loin hän kuvaili tapahtuman avainsa naksi "kumppanuutta"; tämä tarkoit taa naisten ja miesten tasa-arvoisten kautta muodostuvaa oikeuksien kumppanuutta, naisten ja miesten, julkisten elinten ja kansalaisjärjestöjen välistä kumppanuutta, päätöksente koelinten välistä kumppanuutta ja etelän ja pohjoisen välistä kumppa nuutta. (EWL) riippumattomien 111 BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSET TOIMINTASUUNNITELMA Toimintasuunnitelmassa8 on noin 360 kohtaa. Sen esipuheena on poliittinen julistus, jossa hal litukset sitoutuvat suunnitelman toteuttamiseen tiettyjä alueita korostaen. 1 luku on Tehtäväjulistus, jossa suunnitelmaa kuvataan esityslistaksi naisten vallan kasvattami seksi ja jossa korostetaan ihmisoikeusasioita, kumppanuutta miesten kanssa ja tarvetta yhteis toimintaan ja voimakkaaseen sitoumukseen. Seuraava luku on Yleiset puitteet. Siinä kuvataan Nairobista alkaen tapahtunutta kehitystä ja jäljellä olevia ongelmia ja haasteita laajemmasta kansainvälisestä tilanteesta tarkasteltuna. 3 luvussa Tärkeimmät käsiteltävät alat, luetellaan 12 alaa, jotka ovat toimintasuunnitelman tärkeimmän 4 luvun Strategiset tavoitteet ja toimet perustana. Strategisia tavoitteita ja toimia käsittelevässä luvussa luetellaan yksityiskohtaisesti ne tär keimmät konferenssissa hyväksytyt toimet, jotka eri toimijoiden, joinin myös kansalliset halli tukset ja kansainväliset elimet kuuluvat, olisi toteutettava. Vaikka tällaisen tiiviin ja yksityiskoh taisen asiakirjan esittäminen lyhyesti on vaikeaa, se voidaan esittää pääpiirteittäin seuraavasti: Osa A: Naiset ja köyhyys. Tässä osassa käsitellään köyhyyden kohdistumista yhä enemmän nai siin, ja siinä kehotetaan muun muassa asiaankuuluvan sosiaaliturvasäännöksen luomiseen, suku puolinäkökohtien huomioon ottamiseen taloudellisessa päätöksenteossa, uusien ia lisävarojen myöntämiseen köyhyydessä eläville naisille, rakenteellisten mukauttamisohjelmien kielteisen vaikutuksen vähentämiseen sekä pakolaisnaisten ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien nais ten oikeuksien suojeluun. Osa B: Yhtäläisten koulutusmahdollisuuksien varmistaminen. Tässä osassa kehotetaan kou lutuksessa tapahtuvan syrjinnän poistamiseen, kaikille avoinna oleviin mahdollisuuksiin perus koulutukseen, naisten lukutaidottomuuden poistamiseen, parempiin koulutus- ja uudelleen koulutusmahdollisuuksiin sekä asiaankuuluvien varojen myöntämiseen naisten koulutuksen parantamiseksi. Osa C: Naiset ja terveys. Tässä osassa keskitytään naisten oikeuksiin hallita omaa seksuaalista ja lisääntymiskäyttäytymistään Kairon väestö- ja kehityskonferenssia lujittaen ja kehittäen. Siinä ehotetaan sukupuoliseen terveysvalistukseen ja ehkäiseviin terveysohjelmiin. ia Osa D: Naisiin kohdistuva väkivalta. Tässä osassa väkivallaksi määritellään "kaikki sukupuo leen perustuva väkivalta, joka johtaa tai saattaa johtaa naisten fyysiseen, seksuaaliseen tai psyyk kiseen vahingoittamiseen tai kärsimykseen". Siinä kehotetaan toteuttamaan toimenpiteitä tällai sen väkivallan estämiseksi ja poistamiseksi, väkivallan tutkimiseksi ja naiskaupan lopettamisek si. Osa E: Naiset ja aseelliset yhteenotot. Tässä osassa selvitetään tapoja, joilla naisten ihmisoi keuksia voidaan rikkoa aseellisissa yhteenotoissa ja kehotetaan naisten roolin vahvistamiseen konfliktien ratkaisussa ja rauhan edistämisessä,sotilaallisten menojen vähentämiseen, väkivallat tomien keinojen edistämiseen konfliktien ratkaisussa sekä pakolaisnaisia tukevien säännösten antamiseen. New York: Yhdistyneet kansakunnat, Tiedotusosasto, 1996. 112 BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSET Osa F: Naiset ia talouselämä. Tässä esitellään naisten ja miesten välisen epätasa-arvon nykyi nen tilanne ja kehotetaan naisten taloudellisen itsenäisyyden ja itsemääräämisoikeuden edistä miseen, naisten tasa-arvoisten varoihin, työhön, markkinoille ja kauppaan liittyvien mahdolli suuksien helpottamiseen, erityisesti huonosti palkattujen naisten tukemiseen, sukupuolisyr- jinnän poistamiseen työpaikalla; sellaisten toimenpiteiden edjstämiseen, jotka helpottavat työhön ja perheeseen liittyvien velvollisuuksien yhdistämisen sekä ilman korvausta tehtävän työn tunnustamiseen. Osa G: Naisten asema vallankäytössä ja päätöksenteossa. Tässä osassa kehotetaan "naisten yhtäläisiin mahdollisuuksiin vallankäytössä ja päätöksenteossa ja täyteen osallistumiseen näillä aloilla" ja johtamiskoulutukseen. Osa H: Institutionaaliset menetelmät naisten aseman edistämiseksi. Tässä kehotetaan kan sallisten menetelmien soveltamista korkeimmalla mahdollisella tasolla, sukupuolinäkökohtien huomioon ottamisen sisällyttämistä lainsäädäntöön, politiikkaan ja ohjelmiin sekä parempaa ja täydellisempää sukupuolikohtaista^ tietoa. Osa I: Naisten ihmisoikeudet. Tässä osassa vahvistetaan uudelleen naisten oikeuksien kuulu van ihmisoikeuksiin. Tässä viitataan Wieniin ihmisoikeuskonferenssiin ja kehotetaan olemas saolevien ihmisoikeussopimusten toteuttamiseen, tasa-arvoiseen kohteluun lainsäädännössä ia käytännössä sekä toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että naiset ovat tietoisia laillisista oikeuk sistaan ja voivat käyttää niitä. Osa J: Naiset ja tiedotusvälineet. Tässä osassa pyritään siihen, että tiedotusvälineiden antama käsitys naisista on tasapainoinen ja vailla stereotypioita ja tiedotusvälineissä työskentelevien nais ten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen. Osa K: Naiset ja ympäristö. Tässä osassa pannaan merkille naisten huomattava osuus kestävässä kehityksessä ja kehotetaan naisia osallistumaan aktiivisesti päätöksentekoon ympä ristöasioissa ja sukupuolinäkökohdan lisäämistä tällaisiin politiikkoihin ja ohjelmiin. Osa L: Tyttölapset. Tässä osassa osoitetaan tyttöjen epäedullinen tilanne, ja kehotetaan tyttö lapsiin kohdistuvan syrjinnän ja kielteisen asenteen poistamiseen perheessä, opetuksessa ja kou lutuksessa, perimisoikeudessa, terveydenhoidossa, ravitsemisessa ja työmarkkinoilla, tyttölapsiin kohdistuvan väkivallan poistamiseen sekä tyttölasten aseman edistämiseen. Luvussa 5 käsitellään Institutionaalisia järjestelyitä. Siinä korostetaan, että vaikka ohjelman toteuttamisessa on päävastuu hallituksilla, myös muiden kansainvälisten elinten, kuten YK:n, ja julkisen ia yksityisen sektorin sekä kansalaisjärjestöjen on toteutettava oma osansa tästä ohjel masta. Naisten aseman toimikunnalle ehdotetaan lisää valtuuksia ja korkeatasoista asemaa YK:n pääsihteerin toimistossa. Luvussa 6 käsitellään Taloudellisia järjestelyitä. Siinä korostetaan poliittista sitoutumista arvit- tavien varojen saamiseksi kansallisiin, alueellisiin ja kansainvälisiin Käyttötarkoituksiin. 113 BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSET ta, konferenssin valmisteluvaiheesta YK:ssa ja valtioissa, toimintaohjelman merkityksestä, ja esitellään Belgian kansallinen kertomus •Ranskan koordinointikomitea julkaisi konfe renssin valmisteluvaiheessa säännöllisesti ilmes tyvää tiedotetta. •Espanja laati ja toi konferenssiin kertomuksen Espanjan naisten tilanteesta •Saksa julkaisi kansallisen valmistelevan komi tean työryhmien kertomukset. Euroopan yhteisöjen tilastotoimisto, Eurostat, julkaisi yhteistyössä komission kanssa ennen kon ferenssia julkaisun "Naiset ja miehet Euroopan unionissa - tilastokatsaus". 9 Se sisältää tietoa väestöstä, mukaan lukien tietoa odotettavissa ole vasta eliniästä ja terveydestä, perhe-elämästä, työelämästä ja osallistumisesta päätöksentekoon - nämä kaikki kuvaavat unionin 12 jäsenvaltiossa elävien naisten tilannetta 1990-luvun alussa. Komissio oikeuksien konferenssiin valiokunnasta laati myös selittävän vihkosen "Euroopan yhteisö neljännen naisten maailman konferenssin haasteiden edessä". "1 Se käsittelee institutionaalisia puitteita, unionin yhdenvertais ten mahdollisuuksien taustaa, kehitysyhteistyötä sekä naisten ja miesten ihmisoikeuksia. Euroopan parlamentti hyväksyi konferenssia koskevan päätöslauselman" kesäkuussa 1995. Siinä esitel tiin parlamentin näkemyksiä tärkeimmistä koh dista, joita olisi käsiteltävä sekä konferenssissa että Euroopan unionin tasolla, ja se perustui kon ferenssin valmisteluja koskevaan mietintöön (Grönerin mietintö). Viisi parlamentin jäsentä naisten kuului Beijingin osallistuneeseen Euroopan yhteisön viralliseen valtuuskuntaan ja osallistui parlamenttien välisen unionin jär jestämään kokoukseen, jossa hyväksyttiin yhtei nen julistus. Parlamentti hyväksyi 21 päivänä syyskuuta 1995 toisen päätöslauselman12 konfe renssin tuloksista ja parlamentin näkemyksistä toimintaohjelman toteuttamisen näkökohdista. Talous- ja sosiaalikomitea antoi 6 päivänä heinä kuuta 1995" lausunnon, jossa kehotettiin, että "toimintaohjelma olisi uusi naisten oikeuksien ja vastuiden edistämisen liikkeelle paneva voima koko maailmassa" ja "väline, jota voidaan käyttää monissa erilaisissa kulttuurisissa, sosiaalisissa ja taloudellisissa ympäristöissä, ja joka johtaa tasa- arvoisten mahdollisuuksien ja naisten aseman edistymisen uusiin sitoumuksiin". 114 VARSINAINEN KONFERENSSI Beijingin konferenssi oli suurin koskaan kokoontunut elin, joka kokoontui tekemään sopimusta tärkeimpiä tasa-arvoasioita koskevasta maailmanlaajuisesta toimintaohjelmasta. Jäsenvaltioilla oli konferenssissa omat valtuus kuntansa ja myös Euroopan unioni oli edustettu na. Unionilla oli jälleen yhteensovittamiskokouk- sia ainakin päivittäin, joskus jopa useammin. Puheenjohtajavaltiot johtivat Euroopan unionin kokouksia, laativat Euroopan unionin puolesta ja pitivät yhteenvetoja kansalaisjärjestöille Euroopan unionin kannan ilmaisevan asiakirjan, jota käytettiin toimintaohjelmaa koskevissa neu votteluissa, säännöllisesti ajan tasalla. Sen tulok sena unionin kanta oli selkeä ja yksimielinen: unionilla oli todellista vaikutusvaltaa ja auktori teettia, ja se toimi välittäjänä joissakin vaikeissa ja arkaluontoisissa väittelyissä. Euroopan unionin kanta oli todellakin monen myönteisen sopimuk sen perustana. Neuvoston ja komission valtuus kunnat (jälkimmäiseen kuului myös Euroopan parlamentin jäseniä) olivat läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden valtuuskuntien kanssa koko kon ferenssin ajan. on "Meidän Monia valtuutettuja elähdytti Norjan päämi nisterin Gro Harlem Bruntlandin pitämä puhe, joka oli yksi konferenssin päätöspuheenvuoroista. Hän sanoi, että Beijingin konferenssi voisi "per uuttamattomasti muuttaa maailman mielipi dettä" "jatkuvasta sukupuolisyrjinnästä huoli matta". lähdettävä siis - mentävä slummeihin. sato Beijingistä - mentävä maille. omiin yhteisöihimme ja asenteita. takaisin muuttamaan arvoja Muttei on ainoastaan mentävä myös kokoushuoneisiin, esikau punkeihin, kaikkiin paikallisiin yhteisöi himme, hailituksiimme ja YK:n päämajaan. Siellä voidaan saada aikaan muutosta. Niin pohjoisessa kuin etelässäkin. " sinne. Meidän ' Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toi misto, 1995. '" Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toi misto, 1995. Luettelo n:o CC- 90-95-485. 11 A4-0142/95 (Istuntopöytäkirja 15. 06. 95). 11 B4-1194/95 (Istuntopöytäkirja 21. 09. 95). " EYVL N:o C 256, 02. 10. 1995, s. 28. KANSAIAISJÄRJESTÖJEN OSUUS Samaan aikaan virallisen konferenssin kanssa pidettiin kansalaisjärjestöjen kokous 30 päivästä elokuuta 8 päivään syyskuuta Huairoussa. Ennen konferenssia vallitsi laaja erimielisyys kokouksen järjestelyistä ja pitopaikasta, joka sijaitsi noin 50 kilometrin päässä varsinaisen konferenssin pito paikasta. Sekä kansalaisjärjestöjen että YK:n kan salliset valtuuskunnat toimivat tarmokkaasti kokouksen järjestelyiden parantamiseksi. Merkillepantavin ilmiö viime vuosina on ollut kansalaisjärjestöjen lisääntynyt osallistuminen ja vaikutus niin kansallisella kuin kansainvälisellä tasolla. Hallitusten ja kansalaisjärjestöjen väliset suhteet Beijingin konferenssin kaltaisissa suurissa kansainvälisissä konferensseissa on ollut jatkuvaa molemminpuolista oppimista. Kansalaisjärjestöt ovat todella pyrkineet antamaan oman panoksen sa sellaisissa tilaisuuksissa, jotka todellisuudessa heijastelevat käytännön elämän näkökantoja ja päämääriä, koska rämä kehitys on oleellinen osa yhteiskunnallista vuoropuhelua. Sekä Nairobin että Beijingin konferensseihin osallistuneiden keskuudessa ollaan yhtä mieltä siitä, että yhteydet ja tiedottaminen oli järjestelmällisemmin ja ammattimaisemmin hoidettu Beijingissä. Kansalaisjärjestöjen mukaan näitä voidaan kehittää vielä edelleen ja hallituksilla olisi vielä enemmän tehtävissä käytännössä, taloudelliset varat mukaan lukien. Jäsenvaltiot suhtautuivat tähän monin tavoin, mutta voidaan sanoa, että kaikki pyrkivät kansallisten kertomusten laatimi seen ja olemaan mukana konferenssin muissa val misteluissa. Euroopan unioni oli avuksi kansalais järjestöjen vetoomusmenettelyissä, koska näillä järjestöillä oli vaikeuksia tulla hyväksytyiksi tark kailijoiksi viralliseen konferenssiin, ja lisäksi unioni oli myötävaikuttamassa hakemusten määräajan pidentämiseen. Kokouksessa korostettuja aiheita olivat: •Yleinen sitoutuminen naisten tasa-arvoisiin oikeuksiin •Naisten mahdollisuudet peruskoulutukseen, terveydenhoitoon, työhön ja ammatilliseen koulutukseen, laillisiin ja poliittisiin oikeuksiin, taloudelliseen kehitykseen ja kestävän ympä ristön luomiseen BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSE' KANSALAISJÄRJESTÖJEN ROOLI Gesellschajtf r Technische Zusammenarbeit - GTZ - Teknisen yhteistyön yhtiö (GTZ) Sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen on Saksan kehitysyhteistyön periaatteita, jota on käsitelty laajem min monissa kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevissa asia kirjoissa. Osana voimakasta pyrkimystä sisällyttää suku puolinäkökohtien huomioon ottaminen sen työhön, apu- ja kuntoutusohjelma on yksi useista GTZ: n (- G TZ - Teknisen yhteistyön yhtiö) ohjelmista, jota toteutetaan yhteistyössä WID-järjestön kanssa (Women in Development) sukupuolinäkökohtien huomioon otta misen lisäämiseksi, toinen ohjelma on "kohderyhmä- suuntautuminen". Tämän hankkeen yhteydessä on pyy detty ulkopuolista apua suuntaviivojen laatimiseen, kes kittyen erityisesti Afrikkaan. Lisäksi Etiopiassa järjes tetään kokous, jossa keskustellaan sukupuolikysymyk- sistä sekä avusta ja kuntoutuksesta yhteistyöjärjestöjen kanssa. Koska hanke on vasta valmisteluvaiheessa ja suuntaviivoista on tehty vasta jonkinlainen luonnos, on epäselvää kuinka niitä käytetään GZTssä jä yhteistyöjär jestöissä. OXFAM Oxfam otti käyttöön sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan politiikan vuonna 1993. Tähän politiikkaan sisältyy sitoumus siitä, että "varmistetaan sukupuolinäkö kohtien huomioon ottaminen kaikissa avustus- ja kehi- tystoimissa alustavan arvioinnin, suunnittelun, toteutuk sen, valvonnan ja arvioinnin tasolla. " Tämä sitoumus perustuu haluun muuttaa hyväksikäyttävät tai alistavat sukupuolten väliset suhteet (Oxfam, 1993: 4-5). Oxfamin strateginen suunnittelu- ja arviointiryhmä ja sukupuolinäkökohtia käsittelevä ryhmä toimivat yhteis työssä sen varmistamiseksi, että strategisisissa suunnitte luohjelmissa sukupuolinäkökohdat otetaan huomioon. Sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muualla toimi vat johtajat että neuvonantajat ovat saaneet koulutusta sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan politiikan sisäl lyttämiseen. Sen lisäksi Oxfam on parhaillaan luomassa "hyvän käytännön suuntaviivoja" eri maissa. Nämä suun taviivat koskevat tiedohankintaa, perustarpeita, kuten vesi, ruoka, asunto tai muu suoja ja terveys, ja sitä kuin ka avustustoimenpiteet voivat joko heikentää tai parantaa naisten asemaa. Lähde:Ote julkaisusta "Sukupuoli, katastrofiapu ja humanitäärinen apu" Women in Development -järjestön toimitus, Kehitystyön pääo sasto, EY:n komissio. 115 BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSET •Naisten osallistuminen hallinnon ja johtamisen kaikille tasoille •Köyhyyden poistaminen •Tyttöihin ja naisiin kohdistuvan väkivallan pois taminen •Rotusorron poistaminen Komissio antoi huomattavaa tukea auttaakseen kansalaisjärjestöjä osallistumaan Beijingin konfe renssin valmisteluun ja varsinaiseen konferens siin. Tukea annettiin Euroopan unionin alueen kansalaisjärjestöjen lisäksi myös Itä- ja Keski- Euroopan ja kehitysmaiden kansalaisjärjestöille. konferenssin ja yhteensovittavana Vuonna 1990 perustettu Euroopan naisten etujärjestö (EWL), jonka toimintaa komissio tukee, toimii Euroopan unionissa erityisesti nais ten asiaa ajavien Euroopan kansalaisjärjestöjen eturyhmänä elimenä. valmisteluvaiheessa Beijingin (EWL) järjesti Euroopan naisten etujärjestö Euroopan unionin kansalaisjärjestöille keskuste lufoorumin virallisen Toledon kokouksen aikana huhtikuussa 1994 (katso edellä). Myöhemmin se valmistelemaan ryhtyi "Beijingin hanketta", johon kuului konferenssia edeltänyt tiedottaminen ja valmistelu, osallistu minen varsinaiseen konferenssiin ja yhteenveto sen sisällöstä helmikuussa 1996. järjestelmällisesti Konferenssin valmisteluvaiheessa etujärjestö: •tapasi Euroopan unionin puheenjohtajiston heinäkuussa 1995 •järjesti strategiaseminaarin järjestön yhteisen strategian kehittämiseksi konferenssia varten •suunnitteli julisteen ja laati konferenssissa jaet tavan tiedotuslehtisen •julkaisi oppaan naisille vuoden 1995 neljättä naisten maailmakonferenssia ja kansalaisärjestö- jen foorumia varten, josta julkaistiin kolme pai nosta •julkaisi mielipiteensä toimintaohjelman luon noksesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden hal lituksille ja muille poliittisille päätöksenteki jöille. Konferenssissa etujärjestöllä oli pysyvä tiedo tuspiste, joka toimi myös eurooppalaisten kansa laisjärjestöjen kohtauspaikkana. Se järjesti päi vittäisiä seminaareja koko foorumin ajan ECE:n alueellisessa teltassa. Järjestön pääsihteeri valittiin ECE:n alueen kansalaisjärjestöjen ja YK:n väli seksi yhteyshenkilöksi. Monet virallisten valtuus 116 kuntien jäsenistä kävivät Huairoussa foorumin aikana ja osallistuivat kansalaisjärjestöjen semi naareihin. Virallisessa konferenssissa suurin osa jäsenval tioista otti kansalaisjärjestöjä mukaan virallisiin valtuuskuntiinsa ja Euroopan naisten etujärjestö (EWL) akkreditoitiin konferenssiin. Monet viral liset valtuuskunnat järjestivät päivittäisiä tiedo tustilaisuuksia kansalaisjärjestöille ja eurooppa laisten kansalaisjärjestöjen ja Euroopan unionin puheenjohtajiston kesken järjestettiin useita tie dotustilaisuuksia. Joidenkin virallisten valtuus kuntien kanssa kertaluonteisia järjestettiin toimintasuunnitel kokouksia, joissa käsiteltiin man erityisiä kohtia. Kansalaisjärjestöt tapasivat toisiaan päivittäin Euroopan naisten etujärjestön valmistelukokouksissa. Euroopan naisten etujärjestö (EWL) järjesti Beijingin konferenssin jälkeen helmikuussa 1996 seurantakokouksen nimeltä "Kohti sukupuolten toimintaohjelman välistä sopimusta - Beijingin toteuttaminen". Kokouksen tavoitteena oli kes kustella käsitteestä "sukupuolten välinen sopi mus" ja järjestön laatimasta yksityiskohtaiseen analyysiin perustuvasta strategiasta sekä toiminta suunnitelmasta ja ECE:n alueellisesta suunnitel masta. Kehitysyhteistyön osalta monet eurooppalaiset kansalaisjärjestöt osallistuivat Euroopan unionin kansainvälisen kehityksen kokoukseen. Tähän kuuluu sellaisia tunnettuja ryhmiä kuten Women in Development Europe -verkosto (WIDE) ja Eurostep. Kokous toimi läheisessä yhteistyössä muiden alueiden ryhmien kanssa ja niiden tär keimpänä tavoitteena oli vaikuttaa Kairon ja Kööpenhaminan konferenssien ohjelmien tulos ten säilyttämiseen, julistuksen ja toimintasuunni telman laatimiseen köyhyyden, monenvälisen velan, palkattoman työn, varojen, kansalaisjär jestöjen roolin, lisääntymisoikeuksien, seksuaalis ten oikeuksien, siirtolaisuuden ja ympäristön aloilla. WIDE ja Eurostep järjestivät seurantakokouk sen toukokuussa 1996. WIDE antoi myös talou dellista tukea AKT-maiden (Aasian, Karibian ja Tyynenmeren kansalaisjärjestöille ensimmäistä välitöntä Beijingin konferenssin seu rantakokousta varten komission tuella, ja se jär jestää tulevaisuudessa neljä AKT-maiden alueel lista seminaaria eri aiheista. maat) KONFERENSSIN JÄLKEEN - TOIMINTASUUNNITELMAN TOTEUTTAMINEN Eurooppa-Neuvoston Kokous Espanjassa Lokakuussa 1995 tulos sai Konferenssin laajaa kannatusta. Neuvosto suostui tarkastelemaan Euroopan unio nin toimintasuunnitelman toteuttamista vuosit tain. Espanjassa marraskuussa 1995 pidetyn seu rantakokouksen aiheena oli Euroopan unionin sitoumusten muuttaminen jäsenvaltioiden käytännön suunnitelmiksi. Aihe "Las Mujeres Proponen", antoi tilaisuuden tarkastella strate gioita kansallisella ja Euroopan unionin tasolla toteuttamiseksi päätök toimintasuunnitelman senteossa, yhtäläisten mahdollisuuksien valtavir- parantamiseksi taistamisessa, naiskäsityksen yhteiskunnassa. Kokouksen avauspuheessa Cristina Albcrdi otti esille Euroopan unionin kannoissa ja yleensäkin konferenssissa jarkuvasti esiin tulleet aiheet: vaka, valtavirtaistaminen ja kumppanuus. Hän kehotti jäsenvaltioiden halli tuksia tarkastelemaan mitä sitoumuksia ne aiko vat tehdä Beijingin konferenssin jälkeen ja hän toteuttamisen yhdisti toimintasuunnitelman ja Cannesin Eurooppa-neuvoston Essenin tasa-arvoiset kokouksiin, mahdollisuudet oli tunnustettu Euroopan yhteisön ensisijaisiksi tehtäviksi. joissa molemmissa toimikunnan Naisten aseman kokous New Yorkissa maalis kuussa 1996 Naisten aseman toimikunnan ensimmäisessä Beijingin konferenssin jälkeisessä kokouksessa Euroopan unionin osallistuminen oli jälleen aktiivista. Jäsenvaltiot yhtyivät naisten aseman toimikunnassa esitettyihin kaikkia kriittisiä aihei ta koskeviin merkittäviin lausuntoihin. Unioni teki myös aloitteen monilla merkittävillä neuvot telualueilla ja vaikutti oleellisesti siihen, että kokous oli epätavallisen positiivinen. Euroopan unionin puolesta pidetyssä puheen vuorossa vahvistettiin Euroopan unionin sitoutu toimintasuunnitelmaan minen julistukseen ja naisten vallan lisäämistä edistäväksi aiheeksi. BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSI Konferenssin tulos tiivistettiin sanomalla, että "Beijingissä vakuutimme uudelleen naisia koske vien politiikkojen toiminnallisen käsitteen nais ten valtaa lisäämällä ja valtavirtaistamisella: nämä ovat oleellisia käsitteitä ja toiminnallisia ideoita, jotka antavat naisia ja miehiä koskevan ehdotuk sen poliittiseksi, taloudelliseksi, kulttuuriseksi ja sosiaaliseksi strategiaksi. " Neljäs tasa-arvoisia mahdolli suuksia koskeva toimintaohjel ma Neljäs tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva toimintaohjelma (1996-2000) antaa selkeän käsi tyksen yhteisön toimintasuunnitelman toteutta mista koskevista tärkeimmistä aiheista. Unionin naisia koskevien tärkeimpien aiheiden tarkkaan tutkiskeluun perustuva neljäs toimintaohjelma voi muodostua toimintasuunnitelman toteutta misen liikkeelle panevaksi voimaksi niin jäsenval tioissa kuin koko unionissa. Puhuessaan konfe renssissa komission jäsen Flynn sanoi: "Tämän konferenssin tulokset voivat kehittää mielipi teitämme (neljännen toimintaohjelman) toteut tamisesta". Neuvoston päätös toimintaohjelmasta tehtiin joulukuussa 1995. M Toinen yhteisön tasolla tehty tärkeä aloite on komission tiedonan to yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämisestä yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla. 15 Tiedonannossa mainstreaming-periaat- teen toteuttaminen määritellään siten, että "tasa- arvon edistämispyrkimyksiä ei rajoiteta erityisten toimenpiteiden toteuttamiseen naisten hyväksi vaan että tasa-arvoa silmällä pitäen otetaan sel keästi käyttöön kaikki yleiset toimet ja politiikat kiinnittäen niiden suunnittelussa aktiivisesti ja näkyvästi huomiota niiden mahdollisiin vaiku tuksiin naisten ja toisaalta miesten tilanteeseen ("gender perspective")". Siinä viitataan yhteisön osallistumiseen Beijingin konferenssin loppuju listuksen ja toimintaohjelman laatimiseen ja kon ferenssissa mainstreaming-periaatteelle annet tuun merkitykseen. Siinä kiinnitetään myös huo miota yhteisön rooliin muissa edellä mainituissa todetaan YK:iin liittyvissä konferensseissa uudelleen (kuten Essenin, Cannesin ja Madridin IZurooppa-neuvostoissa että yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen on korostettiin), ja 14 Päätös 95/593/EY EYVL N:o L 335 30. 12. 1995, s. 37 ls "Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttä minen yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla" KOM(96) 67 lopullinen, 21. 2. 1996. 117 BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSET työttömyyden vastustamisen ohella yksi unionin ja sen jäsenvaltioiden ensisijaisista tehtävistä. Rakennerahastoihin kiinnitetään erityistä huo miota. Tiedonannossa käsitellyt asiat ovat hyvin pitkälti samat kuin toimintaohjelman kattamat alat. Näitä ovat: •Työ ja työmarkkinat (rakennerahastot ja neljäs toimintaohjelma mukaan lukien) työnantajina (avustavien puolisoiden •Naiset rooli, yhteisöaloitteiden rooli ja ammattikoulu tus- ja tiedottamishankkeet mukaan lukien) •Yleissivistävä koulutus ja ammatillinen koulutus (koulutusohjelmat mukaan lukien) •Henkilöiden oikeudet (naisiin kohdistuvan väkivallan poistamiseksi tarkoitetut toimenpi ihmiskauppaa vastaan teet, pakolaisnaiset, toteutettavat perherakenteet mukaan lukien). toimenpiteet, •Ulkosuhteet (sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen kehitystyössä niin suunnittelussa, ohjelmissa kuin poliittisellakin tasolla) •Tiedottaminen/tietoisuus (mukaan lukien viit taukset tapahtumiin ja julkaisuihin ja tarve tie don sisällön ja laadun valvomiseen) •Komission henkilöstöpolitiikka Tiedonannon päätelmissä esitetään olettamus, että "vuonna 1996 on saavutettava merkittävää edistystä sukupuolinäkökohtien kokonaisvaltai sen huomioon ottamisen periaatteen toteuttami sessa yhteisön kaikissa poliitikoissa" - tämä on puolestaan tärkeä osa toimintaohjelman toteutta mista. Sukupuolinäkökohtien minen kehitysyhteistyöhön sisällyttä Unionin ulkopuolisten maiden välisten suhteiden yhteydessä tiedonannossa, joka käsittelee sukupuoli- kysymysten integroimista kehitysyhteistyöhön,"' ehdotetaan komissiolle ja jäsenvaltioille yhteisiä poli tiikan suuntaviivoja kehitystyön sukupuolikysymyk- sissä. Siinä ehdotetaan myös olemassa olevan suku- puolikysymysten kokonaisvaltaisen kaikissa politii koissa ja ohjelmissa huomioon ottamisen pohtiikin vahvistamista ja tiivistämistä. Neuvosto hyväksyi tätä aihetta koskevan päätöslauselman joulukuussa 1995 pidetyssä kokouksessa. 17 Tässä päätöslauselmassa: "' KOM(95) 423 lopullinen, 18. 9. 1995 1 Päätöslauselma 12627/95, 20. 12. 1995 ITÄ-AASIA ; KAAKKOIS-AASIA ETELÄ-AASIA , KESKI-ASIA:. LÄNSI-AASIA OSEANIA ET SAHARA AFRIKKA. POHIOIS-AFRIKKA; L A T IN A M E R I K KA !. KARIBIAALVE :. ITÄ-EUROOPPA. L- EUROOPPA IA MUUT TEOLL MAAT EUi LÄHDE: YHDISTYNEET KANSAKUNNAT, MAAILMAN NAISET VUONNA 1995, SUUNTAUKSET JA TILASTOT. NEW YORK, KUVIO 5. 4A. HOMAUTUS: EU: TA KOSKEVAT TIEDOT EUROSTAT (TVT) (EU12) 1990. KUVIO 1 118 •pannaan merkille, että naisten osallistuminen kehitystyöhön jää vähäisemmäksi ja se liittää päätöslauselman Beijingin konferenssin sitou muksiin. •esitellään pääpiirteissään kehitysyhteistyön sukupuolinäkökohdat huomioon ottavat yleiset periaatteet, jotka olisi saatettava kaikkien tule vaisuudessa kehitysyhteistyötä tekevien kump paneiden tietoon •esitellään pääpiirteissään ne keinot ja strategiat, jotka koskevat muun muassa politiikkoja, neu votteluita kehitystyökumppaneiden kanssa, toteutettavia sukupuolierojen korjaamiseksi myönteisiä toimia ja sukupuolikysymysten kokonaisvaltaista huomioon ottamista kaikilla tasoilla, päätöksentekijöiden ja kaikkien kehi tystyössä toimivien henkilöiden koulutusta •tavoitteena on yhteisön ja jäsenvaltioiden asian tuntijoiden vuosittainen kokous ja siinä koros tetaan yhteisön ja jäsenvaltioiden tiiviimmän yhteensovittamisen merkitystä ja sukupuoliky symysten järjestelmällistä käsittelyä kaikissa yhteensovittamista koskevissa aloitteissa •pyritään luomaan järjestelmä päätöslauselman toteuttamiseen ja liittyvälle ehdotetaan vuoden 1997 toisen puoliskon aika na tapahtunutta edistystä koskevan katsauksen laatimista. tiedottamiselle Ihmisoikeudet ulkoinen Komission tiedonannossa "Euroopan unioni ja ihmisoikeuspolitiikan ulottuvuus Rooman sopimuksesta Maastrichtin sopimuk seen ja sen jälkeisellä ajanjaksolla"18 korostetaan, että naisten perusoikeudet ovat luovuttamaton, erottamaton ja jakamaton osa yleismaailmallisia ihmisoikeuksia. Tiedonannossa ehdotetaan myös Beijingin konlerenssin johtopäätösten huomioon ottamista ja naisten pitämistä aktiivisina yhteis kunnan toimintaan osallistujina ja heidän täyden osallistumisensa edistämistä poliittisessa, talou dellisessa elämässä. Ihmisoikeustoimikunnan 52. istunnossa, joka pidettiin Genevessä 18 päivästä maaliskuuta 26 päivään huhtikuuta, neuvoston puheenjohtaja maana toimineen Italian edustaja piti Euroopan unionin puolesta avauspuheen, jossa hän vahvisti unionin sitoumuksen Wienin ja Beijingin konfe renssien periaatteisiin. yhteiskunnallisessa ja BEIJINGIN KONFERENSSISSA SAAVUTETUT TULOKSI- Toteuttaminen tasolla jäsenvaltioiden Toimintaohjelman varsin kattava ala ja jäsen valtioiden kesken vaihtelevat päämäärät huo mioon ottaen on vaikeaa kuvailla yksityiskohtai sesti jokaisen jäsenvaltion suunnitelmat toimin taohjelman toteuttamiseksi. Euroopan sosiaalia sioita käsittelevän neuvoston 3 päivänä kesäkuuta 1996 pidetyssä kokouksessa jäsenvaltiot esittivät konlerenssin seurantaa koskevat kertomuksensa. Seuraavaan osaan on koottu toteuttamisen tär keimmät asiat ja lähestymistavat, jotka kävivät ilmi seurantakokouksesta. Mukaan on liitetty myös joitakin havainnollistavia esimerkkejä. Beijingin konferenssista seuranneiden toimien ja olemassa olevia yhtäläisiä mahdollisuuksia ja kehitysyhteistyöohjelmia koskevien ohjelmien, joita jäsenvaltiot olivat jo panneet alulle ennen Beijingin konferenssin valmisrelua, kesken on väistämättä päällekkäisyyttä. Tällaisia olemassa olevia ohjelmia ovat esimerkiksi koulutusta ja naisten osallistumista talouselämään ja päätök sentekoon käsittelevät ohjelmat. Monet toimet juontavat kuitenkin juurensa suoraan toimin taohjelmasta. Ja vaikka eivät juontasikaan, monet maat puhuvat toiminnan lisäämisestä tai tasa- arvokysymyksiin liittyvien ponnisteluiden kak sinkertaistamisesta sekä siitä sysäyksestä, jonka konferenssi on antanut tasa-arvoasioiden hoita miselle. Ohjelman on sanottu myös olevan selkeä lähtökohta, josta on hyvä lähteä liikkeelle, vertai lukohta ja vahvistuksen ilmaisu. Jos Beijingin konferenssia edeltävänä aikana on ollut havaittavissa kansalaisjärjestöjen mer jäsenvaltioissa kittävämpää osallistumista ja ja kansalaisjärjestöjen parempaa hallitusten välistä tiedottamista, niin konferenssin seuranta- vaiheessa on voitu panna merkille myös esimerk kejä näiden suhteiden syvenemisestä. Sen lisäksi, että hallitukset ovat todella pyrkineet tiedotta maan kansalaisjärjestöjä, ne ovat myös pyrkineet kuulemaan niitä toimintaohjelman toteuttami seksi parhaalla mahdollisella tavalla. Kehitys on ollut molemminpuolista. Esimerkiksi belgialaiset kansalaisjärjestöt laativat muistion hallitukselle ja muut kansalaisjärjestöt järjestivät seminaareja tai kokouksia, jotta toimintaohjelma vastaisi heidän omia ja Alankomaat) tavoitteita, Yhdistynyt kuningas kunta kuuli hallituksista riippumattomia järjestö jä heidän näkemyksistään ohjelman toteuttami- ja/tai hallitusten (Belgia, Tanska 18 KOM(95) 567 lopullinen, 22. 11. 1995 119 HEIIINGIN KONIT. RLNSSIS. NA SAA\'U IT'. TU'I' TULOKSI- I MAMMttftWKtt*' IHMISOIKEUSPOLITIIKKA Ihmisoikeuksien kunnioittaminen on yksi tärkeim mistä Euroopan unionin jäsenyyden edellytyksistä, perusperiaate, joka vallitsee kaikessa sen toiminnas sa. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artik lan 2 kohdassa todetaan seuraavasti: "Unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina per usoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuk sien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4 päivänä marraskuuta 1950 allekirjoite tussa Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioiden yhteisessä valtiosääntö perinteessä. " Ulkoisten toimien osalta sopimuksessa määrätään, että yhteisen uiko- ja turvallisuuspolitiikan tavoit teena on "kehittää ja lujittaa kansanvaltaa ja oikeus valtion periaatetta sekä ihmioikeuksien ja perusva pauksien kunnioittamista". 19 Samoin Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikalla "myötävaikute taan kansanvallan ja oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen yleiseen tavoitteeseen sekä ihmisoikeuk sien ja perusvapauksien kunnioittamisen tavoittami- " 20 seen. Nämä määräykset edistävät merkittävästi oleellisesti taloudellisen yhteisön kehittymistä poliittiseksi eli meksi. Perustamissopimuksissa ei viitata erityisesti ihmisoikeuksiin tai vastaaviin kansainvälisiin eli miin. Tällainen viittaus löytyy vasta 30 vuotta myö hemmin tehdystä asiakirjasta, Euroopan yhtenäisa siakirjan johon poliittinen yhteistyö on virallisesti sisällytetty. johdantokappaleesta, Lähde: Ote "Euroopan unioni ja ihmisoikeuspolitiikan ulkoinen ulot tuvuus Rooman sopimuksesta Maastrichtin sopimukseen ja sen jäi— keisellä ajanjaksolla" KOM(95) 567, 22. 11. 1995, sivu 5. ''' j. l artiklan 2 kolulan viiilcs luetelmakohta. '" Kuroopan unionista tehdyn sopimuksen 13()u artiklan 2 kolua. 120 sesta ja Irlanti tutkii menetelmiä varmistamaan hallituksista riippumattomien järjestöjen osallis tumisen ohjelman toteuttamiseen. konferenssista Useimmat jäsenvaltiot näkivät tiedon jakami toimintaohjelmasta ja sen ensimmäiseksi velvollisuudekseen konferenssin päätyttyä ja valtuuskuntien palattua kotimaahan. Jäsenvaltiot ryhtyivät tehtävään monin eri tavoin: työryhmiä Käytännössä jokainen jäsenvaltio järjesti konfe renssia käsitteleviä kokouksia, tai seminaareja naisjärjestöille ja muille kansalaisjär jestöille, työmarkkinaosapuolille, poliitikoille ja muille asiasta kiinnostuneille. Toiset näistä tilai suuksista oli järjestetty kansallisella tasolla, toiset paikallisella tasolla. Italia isännöi useita Beijingin konferenssiin työllisyyttä liittyviä, erityisesti käsitteleviä tilaisuuksia ja osallistui niiden rahoi tukseen, kun taas Itävallan järjestämään seuran takokoukseen osallistui myös monia Euroopan unionin ulkopuolisista maista tulleita valtuus kuntia. Kreikka käytti Kansainvälistä naisten päivää hyväkseen tuodakseen esille Beijingin kon ferenssista saatua tietoa. Myös kansalaisjärjestöt järjestivät omia rilai- suuksiaan. on Monet jäsenvaltiot, Saksa, Kreikka, Irlanti, Portugali, Espanja, Ruotsi ja Ranska mukaan lukien, ovat jo julkaisseet kertomuksen konfe toimintaohjelman renssista ja/tai kääntäneet kokonaisuudessaan tai tiivistelmän siitä, tai heillä on vakaat aikomukset tehdä niin. Yhdistyneen kuningaskunnan luettavissa kertomus Internetissä ja myös Alankomaat aikoo käyttää iätä kanavaa tiedottamiseen, hiivalta on suunni tellut julkaisevansa neliosaisen julkaisun konfe renssista, sen seurannasta, tutkimuksista maahan muuttaneista naisista Itävallassa ja lisääntyneestä sukupuolinäkökohtien huomioon ottamisesta kehitysyhteistyössä. Beijingissä läsnä olleet Tanskan, Italian, Saksan, Ranskan, Luxemburgin, Alankomaiden, Belgian ja Yhdistyneen kuningas kunnan ministerit ovat laatineet kertomukset parlamentille ja/tai näissä maissa on järjestetty parlamenraarisia kuulemisia tai keskusteluita. Eräät jäsenvaltiot ovat jo säätäneet uutta lainsäädäntöä tehdä niin. tai ovat aikeissa Esimerkiksi Belgia on tehnyt lakiehdotuksen sen varmistamiseksi, että valtakunnallisten neuvoa- antavien elinten jäsenistä on vähintään yksi kol masosa naisia. Luxemburgin edustajainhuone on ehdottanut yhtäläisten mahdollisuuksien periaat teen sisällyttämisiä perustuslakiin. Muni ehdote tut lakialoitteet on mainittu tämän osan muissa kappaleissa. On olemassa lukuisia esimerkkejä uusien tasa- arvon edistämiseen pyrkivien rakenteiden perus tamisesta. Portugali on perustanut pääministerin kansliaan uuden tasa-arvon ja perheasioiden edistämistä hoitavan korkea-arvoisen viranomai sen viran, ja uuden parlamentaarisen tasa-arvoa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän valiokun nan, Italialla on ensimmäistä kertaa tasa-arvomi- nisteri, myös Belgian flaaminkielisellä hallituksel la on ensimmäistä kertaa yhtäläisistä mahdolli suuksista vastaava ministeri, Ruotsin hallitus on perustanut alueellisia pisteitä tasa-arvon edistä miseksi alueellisesti ja tasa-arvokysymysten koko naisvaltaisen huomioon ottamisen edistämiseksi ja Luxemburg on perustanut tasa-arvoa käsitte levän ministeriöiden välisen toimikunnan. Näihin uusiin rakenteisiin ja saavutettua edis liittyen tystä koskeviin kertomushankkeisiin Yhdistynyt kuningaskunta on ehdottanut vuosit taista katsausta, johon sisältyy toimintaohjelman toteuttamisen edistymistä koskeva vuosikertomus ja vuosittaiset kokoukset kansalaisjärjestöjen kanssa sekä kansallisesti että alueellisesti. Belgiassa helmikuussa 1996 hyväksytty laki vel voittaa hallitusta laatimaan vuosittain kertomuk toteuttamisesta; kerto sen toimintaohjelman muksessa otetaan huomioon myös kansalaisjär jestöjen kokouksen päätelmät, ja yhtäläisistä mahdollisuuksista ja kehitysavusta vastaavien ministereiden on laadittava kertomus parlamen tille. On monenlaista toimintaa, jota voidaan kutsua sukupuolinäkökohtien kokonaisvaltaiseksi huo mioon ottamiseksi. Monet hallitukset, Saksa, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta mukaan lukien, ovat kehottaneet ministeriöitään miettimään sitä, kuinka toimintaohjelma voitai toimintaan. siin parhaiten sisällyttää niiden Portugalin tasa-arvoa ja naisten oikeuksia käsitte levä toimikunta laari mietinnön, jossa on lueteltu tulevan toiminnan päätavoitteet, ja jonka laatimi seen osallistuivat. Sukupuolinäkökohtien kokonaisvaltainen huo mioon ottaminen on mainittu myös Ruotsin, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan tavoit teeksi. Ranska pitää tärkeänä sitä, että tähän sisäl tyy naisten ja miesten välinen kumppanuus. ministeriöt monet Edellisessä kappaleessa mainittujen ministeriöi den välisten toimien lisäksi monet jäsenvaltiot ovat perustaneet uusia rakenteita ja menetelmiä toimintaohjelman parhaan toteuttamisen arvioi miseksi. Tanska ja Luxemburg ovat perustaneet toimikuntia ja Itävalta on puolestaan perustanut työryhmän. työmarkkinaosapuolten Irlanti on ilmoittanut aikovansa tehdä julistuksen välisen BEIJINGIN KONfT. RENSSISSA SAAVUTETUT TUI. OKSEI kansallisesta politiikasta, jossa arvioidaan kansal liset ohjelmat toimintaohjelman perusteella. Toimien vaikutuksista talousarvioon on kes kusteltu Alankomaissa, joka on sitoutunut esittämään ehdotuksia seuraavissa budjettineu votteluissa 12 tärkeimmän tavoitteen toteuttami seksi ministeriöiden välillä. Suomi laatii erillisen toimintaohjelmaan perustuvan ohjelman suku puolten välisestä tasa-arvosta, jolla on oma talou sarvionsa. riippumattomille Kehitysyhteistyön osalta monet jäsenvaltiot ovat lisänneet pyrkimyksiään sen varmistamisek si, että kehitysyhteistyöpolitiikoissa ja -hankkeis sa on otettu huomioon sukupuolinäkökohdat. Uusi Luxemburgissa annettu laki lisää rahoitusta sellaisille hallituksista jär jestöille, jotka haluavat toteuttaa naisten asemaa edistäviä hankkeita kehitysmaissa. Itävalta on perustanut kansalaisjärjestöistä ja ministeriöistä koostuvan työryhmän, joka suunnittelee uusia sukupuolinäkökohdat huomioon ottavia toimen piteitä. Ruotsissa on tehty lakiehdotus tasa-arvo- tavoitteen lisäämiseksi olemassa oleviin kehity syhteistyön pääperiaatteisiin. toimia Strategisia tavoitteita koskevassa osassa D käsi tellään naisiin kohdistuvaa väkivaltaa. Monet Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallituksista ovat korostaneet tällä alalla. Ranska ehdottaa ympärivuorokautista puhelinlinjaa rais kauksen tai kotiväkivallan uhrien auttamiseksi ja se perustaa tukikeskuksia kaikkiin departement teihin, Ruotsi ilmoitti tekevänsä lakiehdotuksia naisiin kohdistuvan väkivallan poistamiseksi tar koitettujen olemassa olevien toimenpiteiden vah vistamiseksi ja laajentamiseksi, Belgian poliisivoi missa järjestetään erityiskoulutusta ja Portugali on ottanut asian yhdeksi toimintaohjelmansa päätavoitteista. Teknisemmältä kannalta katsottuna jotkut jäsenvaltiot ovat ryhtyneet parantamaan virallisia tilastotietojaan. Belgia on antanut tehtäväksi suo rittaa tutkimus tilastoissa esiintyneistä puutteelli suuksista ja tilastotietojen parantamiseksi, Tanska ja Ranska tekevät tilastollisia analyysejä epätasa- arvoisesta palkkauksesta, Ranskan tulevien vaa lien jälkeen julkaistaan sukupuolikohtaiset tilas tot kaikista ehdolla olleista ja valituksi tulleista henkilöistä ja Ruotsi on korostanut sukupuolet erottelevien tilastojen merkitystä korkeatasoisten virkamiesten ja muidenkin ryhmien koulutukses sa. Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut aikovansa pyytää kaikkia ministeriöitä analysoi maan ja julkaisemaan kaikki tärkeimmät tilastot sukupuolikohtaisesti. 121 Kuviot Kuvio 1: Naisten ( 1 5 - 64 -vuotiaat) taloudelliseen toimintaan osallistumisaste (%) Euroopan unionissa, 1990 ja 1995 Kuvio 2: Euroopan unionin jäsenvaltioiden väestö, 1995 Kuvio 3: Naisten ja miesten (15 - 64 vuotiaat) taloudelliseen toimintaan osallistumisaste (%) Euroopan unionissa, 1995 Kuvio 4: Naisten ja miesten (15-24 -vuotiaat) työvoimaan kuulumattomuus- ja taloudelliseen toimintaan osallistumattomuusaste (%) Euroopan unionissa, 1994 Kuvio 5: Naisten ja miesten (50 - 64 -vuotiaat) työvoimaan kuulumattomuus- ja taloudelliseen toimintaan osallistumattomuusaste (%) Euroopan unionissa, 1994 Kuvio 6: Naisten ja miesten (15 - 24 -vuotiaat) taloudelliseen toimintaan osallistumisaste (%) Euroopan unionissa, 1995 Kuvio 7: Naisten ja miesten (50 - 64 -vuotiaat) taloudelliseen toimintaan osallistumisaste (%) Euroopan unionissa, 1995 Kuvio 8: Naisten (25 - 64 -vuotiaat) taloudelliseen toimintaan osallistumisaste (%) koulutustason mukaan Euroopan unionissa, 1995 Kuvio 9: Korkeakoulututkinnon suorittaneiden naisten ja miesten (25 - 64 - vuotiaat) taloudelliseen toimintaan osallistumisaste (%) Euroopassa, 1995 Kuvio 10: Naisten ja miesten työhömyysasta (%) Euroopan unionissa; 1995 Kuvio 11: Työllistetyt naiset työmarkkina-aseman mukaan (%) Euroopan unionissa, 1995 Kuvio 12: Maatalouden alan työlliset naiset ja miehet työmarkkina-aseman mukaan (%) Euroopan unionissa, 1995 Kuvio 13: Kuvio 14: Naisten osuus (%) ammattiryhmissä Euroopan unionissa, 1995. Palkkaerot, ruumiillista tekevien naisten työtä tuntipalkkojen prosentuaalinen osuus miesten tuntipalkoista Euroopan unionissa, 1990-1994 Kuvio 15: Taloudelliseen toimintaan osallistumisaste (%) ikäryhmittäin Euroopan unionissa, 1995 Kuvio 16: Alle 10-vuotiaiden lasten äitien työllisyys (%) Euroopan unionissa, 1993 Kuvio 17: Äitien ja isien osa-aikatyö prosenttiesuus Euroopan unionissa, 1993 A e Kuvio 18: Alle 10 vuotiaiden lasten äitien kokopäivätyö ja osa-aikatyö (%) Euroopan unionissa, 1985 ja1993 Kuvio 19: Alle 10 vuotiaiden lasten äitien ja isien työttömyys ja poissaolo työmarkkinoilta muista syistä (%) Euroopan unionissa, 1993 Kuvio 20: Naisten osa-aikatyön ja tilapäistyön osuus kokonaistyöllisyydestä (%) Euroopan unionissa, 1994 Kuvio 21 : Syntyvyys Euroopan unionissa 1980, 1985 ja 1994 Kuvio 22: Yksityisten kotitalouksien kokoonpano (%) Euroopan unionissa, 1994 Kuvio 23: Naisten osuus Euroopan unionissa jäsenvaltioiden kansallisissa parlamenteissa ja Euroopan parlamentissa (%) Kuvio 24: Naisten osuus EU:n jäsenvaltioiden kansallisissa hallituksissa ja Euroopan unionissa komissiossa (%) Kuvio 25: Naisten osuus Eruoopan unionissa jäsenvaltioiden alueellisissa parlamenteissa ja hallituksissa Kuvio 26: Naisten osuus kansallisen tason julkishallinnossa Euroopan unionissa jäsenvaltioissa Kuvio 27: Naisten osallistuminen paikallistasolla Euroopan unionissa jäsenvaltioissa (%) Kuvio 28: Naiset alakohtaisten ja alueellisten jäsenliittojen jäseninä ja johtajina sekä EAY:n 31 kansallisen liiton kongressiedustajina, 1993 Kuvio 29: Oikeustapaukset Kuvio 30: Naisten osuus taloudelliseen toimintaan osallistuvasta väestöstä maailman eri talousalueilla vuonna 1990 Taulukot Taulukko 1 : Valtavirtaistamisen strategioiden soveltamisen tasot Taulukko 2: Yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat toimen piteet monivuotisissa ohjelmissa Taulukko 3: Yhteenveto pienille lapsille suunnatuista palveluista, kouluiästä ja koulupäivän pituudesta Taulukko 4: Yhteenveto vanheimpainvapaata koskevista säädöksistä Euroopan unionin jäsenvaltioissa, 1994 -1995 Taulukko 5: Tuloverotuksen muuttaminen yksilöperusteiseksi Taulukko 6: Perhesidonnaiset johdannaiset oikeudet Euroopan eläkejärjestelmissä Kartta 1 : Taloudelliseen toimintaan osallistumisaste -1994 - naiset 3 LÄHDETIEDOT 1. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus ja ILO 2. Eurostat, Väestötilastot 3. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 4. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 5. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 6. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 7. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 8. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 9. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus lO. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 11. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 12. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 13. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 14. Eurostat - Yhdenmukaistetut palkkatilastot 15. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 16. Euroopan komission lastenhoitoa käsittelevä verkosto 17. Euroopan komission lastenhoitoa käsittelevä verkosto 18. Euroopan komission lastenhoitoa käsittelevä verkosto 19. Euroopan komission lastenhoitoa käsittelevä verkosto 20. Eurostat, Yhteisön työvoimatutkimus 21. Eurostat Väestötilastot 22. Eurostat Yhteisön työvoimatutkimus 23. Eurooppalainen asiantuntijaverkosto "Naiset päätökseteossa" 24. Eurooppalainen asiantuntijaverkosto "Naiset päätökseteossa" 25. Eurooppalainen asiantuntijaverkosto "Naiset päätökseteossa" 26. Eurooppalainen asiantuntijaverkosto "Naiset päätökseteossa" 27. Eurooppalainen asiantuntijaverkosto "Naiset päätökseteossa" 28. "Naiset ammattiliittojen päätöksenteossa", Braithwaite ja Byrne, Euroopan ammattiliittojen keskusjärjestö, Brussel 29. EYTI:n tietokanta ja Celex-tietokanta 30. Yhdistyneiden kansakuntien tilasto-osasto Lähteet Pääasiallisena tilastokeskusta tietolähteenä on käytetty Euroopan yhteisöjen (Eurostat) ja erityisesti yhteisön työvoimatutkimusta (LFS). Tämä on ainoa työllisyyttä ja siihen liittyviä muuttujia sisältävä tietolähde, joka on vertailukelpoinen ja täydellinen kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Koska se perustuu kotitalouksissa tehtyihin tutkimuksiin ja siinä käytettävät koodit ja menetelmä ovat yleisesti käytettyjä, siinä ei ole kansallisia eroja määritelmissä, luokittelumenetelmissä, hallinnollisissa menettelyissä tai asetuksissa. Kansallisista lähteistä saadut tiedot voivat sen vuoksi poiketa tässä kertomuksessa esitetyistä luvuista. lähteistä keräämillä Kertomuksen 3 ja 4 luvun tietoja on täydennetty jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kansallisista tiedoilla. Asiantuntijaverkosto yhteensovitti tiedonkeruun ja analysoi saadut tiedot Euroopan komission PO V:n tuella. Kertomuksen 5 luvun tuomioistuimen käsittelemiä asioita koskevat tiedot on saatu Euroopan yhteisöjen ja CELEX- tietokannasta. Kertomuksen 6 luvun tiedot on kerätty Yhdistyneiden kansakuntien tilasto-osaston tiedoista. tietokannasta Luxemburgista tuomioistuimen 1 <L 4 ISSN 1024-4492 KOM(96) 650 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 06 Luettelonumero : CB-C0-96-728-FI-C ISBN 92-78-14085-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg AZ s